Access current version (12/02/2015)\nKomisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, 5. juuli 2012 , millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega EMPs kohaldatav tekst\nIn force: This act has been changed. Current consolidated version: 12/02/2015\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2, artikli 3 lõiget 7, artikli 4 lõiget 2, artikli 7 lõiget 3, artikli 13 lõiget 4, artikli 23 lõiget 7 ja artiklit 30,\nKäesoleva määrusega ei kehtestata künnist noteeritud eurofondide osakute hinna märkimisväärsele vähenemisele, v.a selliste eurofondide puhul, mis on börsil kaubeldavad fondid, sest kuigi hinnad võivad kauplemiskohas vabalt kõikuda, kohaldatakse nende suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (2) sätet, mis hoiab hinnad eurofondi osaku puhasväärtuse lähedal. Künniseid ei määrata tuletisinstrumentide väärtuse märkimisväärsele langusele, v.a käesolevas määruses kindlaks määratud juhtudel.\nKäesolevas määruses täpsustatakse nii asjaomaste pädevate asutuste kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) alusel asutatud ja tegutseva Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) sekkumisõigusi ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral. Ühtse lähenemisviisi tagamiseks tuleb esitada selliste sündmuste loend, mis võimaldaks ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral võtta asjakohaseid meetmeid.\nÕiguskindluse huvides peab käesolev määrus jõustuma samal päeval kui komisjoni delgeeritud määrus (EL) nr 919/2012 (4),\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõiget 2 omamise ja lühikeseks müügi mõistete täpsustamisega;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 3 lõiget 7 lühikese netopositsiooni arvutamise meetodi täpsustamisega ja hoidmise määratlemisega;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 4 lõiget 2 riigi krediidiriski vahetustehingutes olevate katmata positsioonide ning konsolideerimisgruppide ja fondivalitsejate puhul kasutatavate arvutusmeetodite täpsustamisega;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 7 lõiget 3 künnise kehtestamisega riigi võlakohustustes olevatest märkimisväärsetest lühikestest positsioonidest teatamiseks;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 13 lõiget 4 likviidsuskünnise kehtestamisega riigi võlakohustuste lühikeseks müügi piirangute peatamiseks;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artikli 23 lõiget 7 muude finantsinstrumentide kui likviidsete aktsiate väärtuse märkimisväärse languse tähenduse selgitamisega;\nmääruse (EL) nr 236/2012 artiklit 30 seoses kriteeriumide ja teguritega, mida tuleb arvesse võtta otsustamisel, millistel juhtudel saab rääkida määruse (EL) nr 236/2012 artiklites 18–21 ja artiklis 27 osutatud ebasoodsatest sündmustest ja suundumustest ning artikli 28 lõike 2 punktis a osutatud ohtudest.\na) konsolideerimisgrupp– juriidilised isikud, mis on kontrollitavad ettevõtjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (5) artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses, ning sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;\nb) riigiülene emitent– emitent määruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõike 1 punkti d alapunktide i, iv, v ja vi tähenduses.\nväärtpaberite laenuks andmise või repolepingu alusel võõrandatud finantsinstrumentide müük, kui väärtpaberid tagastatakse või võõrandaja ostab väärtpaberid tagasi, nii et arvelduse saab teostada tähtaegselt;\nfinantsinstrumendi müük füüsilise või juriidilise isiku poolt, kes on finantsinstrumendi enne müümist ostnud, kuid instrumenti ei ole müügi ajal loovutatud, tingimusel et finantsinstrument loovutatakse sellisel ajal, et arvelduse saab teostada tähtaegselt;\nfinantsinstrumendi müük füüsilise või juriidilise isiku poolt, kes on kasutanud kõnealuse finantsinstrumendi suhtes optsiooni või mõnd sarnast nõuet, kui finantsinstrument antakse üle sellisel ajal, et arvelduse saab teostada tähtaegselt.\nisik omab aktsiat või võlainstrumenti kooskõlas artikli 3 lõikega 1;\nisikul on täitmisele pööratav nõue aktsia või võlainstrumendi omandamiseks asjaomase müügi suhtes kohaldatavate õigusaktide alusel.\nei ole oluline, kas kokku on lepitud sularahaarvelduses või alusvara füüsilises loovutamises;\nlühikesi positsioone, mis on seotud finantsinstrumentidega, mis annavad õiguse emiteerimata aktsiatele, märkimisõigustega, vahetusvõlakirjadega ja muude sarnaste instrumentidega, ei käsitata lühikest netopositsiooni arvutades lühikeste positsioonidena.\na) investeerimisstrateegia– strateegia, mida valitsemisüksus järgib teatava emitendi suhtes ja mille eesmärk on võtta sellise emitendi emiteeritud või temaga seotud mitmesuguste finantsinstrumentidega tehtavate tehingutega kas lühike või pikk netopositsioon;\nb) valitsemine– fondide valitsemine nende õiguslikust vormist sõltumata ja portfellide valitsemine klientide antud volituste alusel diskretsiooni alusel ja kliendipõhiselt, kui sellised portfellid sisaldavad üht või mitut finantsinstrumenti;\nc) valitsemisüksus– juriidiline isik või üksus, sealhulgas üksus või osakond, mis valitseb diskretsiooni alusel fonde või volituse alusel portfelle.\nvõtab arvesse selliste fondide ja portfellide positsioone, mille valitsemise on talle delegeerinud kolmas isik;\njätab arvesse võtmata selliste fondide ja portfellide positsioonid, mille valitsemise ta on delegeerinud kolmandale isikule.\n3. Kui lühike netopositsioon jõuab määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 kohase teatamiskünniseni või ületab seda või artikli 6 kohase avalikustamiskünniseni või ületab seda, teatab gruppi kuuluv juriidiline isik kooskõlas määruse (EL) nr 236/2012 artiklitega 5–11 oma lõike 1 kohaselt arvutatud lühikesest netopositsioonist teatava emitendi suhtes ja vajaduse korral avalikustab selle, tingimusel et ükski lõike 2 kohaselt grupi tasandil arvutatud lühike netopositsioon ei ulatu teatamis- või avalikustamiskünniseni ega ületa seda. Selleks määratud juriidiline isik teatab oma lõike 2 kohaselt arvutatud lühikese netopositsiooni teatava emitendi suhtes grupi tasandil, kui:\nühegi gruppi kuuluva juriidilise isiku positsioon ei ulatu teavitamis- või avalikustamiskünniseni ega ületa seda;\nnii grupi enda kui ka gruppi kuuluva mis tahes juriidilise üksuse positsioonid ulatuvad samaaegselt teatamis- või avalikustamiskünniseni või ületavad seda.\nMääruse (EL) nr 236/2012 artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud riskide maandamise käsitamisel ei vaadelda positsiooni riigi krediidiriski vahetustehingus katmata positsioonina määruse (EL) nr 236/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt, kui sellega maandatakse varade või kohustuste väärtuse languse riski, mis on korrelatsioonis riigi krediidiriski vahetustehinguga seotud riigi võlakohustuse väärtuse languse riskiga, kui kõnealused varad või kohustused on seotud avaliku või erasektori üksustega samas liikmesriigis.\nRiigi krediidiriski vahetustehingutes olevat positsiooni, mille puhul varad või kohustused on seotud sama liikmesriigi avaliku või erasektori üksustega, mis on ka krediidiriski vahetustehinguga seotud võlakohustused emiteerinud riik, ei käsitata määruse (EL) nr 236/2012 artikli 4 lõike 1 kohaldamisel katmata positsioonina järgmistel tingimustel:\nkõnealune positsioon on seotud liikmesriigiga, sealhulgas liikmesriigi mis tahes ministeeriumi, ameti või eriotstarbelise üksusega, või föderaalriigi puhul föderatsiooni liikmesriigiga;\npositsiooni kasutatakse artiklis 18 kirjeldatud korrelatsioonitestile vastavate varade või kohustustega seotud riskide maandamiseks.\nRiigi krediidiriski vahetustehingus olevat positsiooni, mille puhul varad või kohustused on seotud riigist emitendiga, kelle suhtes krediidiriski vahetustehinguga seotud võlakohustuste emitent on garantii andja või aktsionär, ei käsitata määruse (EL) nr 236/2012 artikli 4 lõike 1 kohaldamisel katmata positsioonina järgmistel tingimustel:\npositsioon on seotud liikmesriigiga;\nkui emaettevõtja asub ühes ja tütarettevõtja teises liikmesriigis ning laen on antud tütarettevõtjale; kui emaettevõtja osaleb kas otseselt või kaudselt tütarettevõtja krediidiriski kahjude katmisel, lubatakse riigi krediidiriski vahetustehinguid osta emaettevõtja, mitte tütarettevõtja liikmesriigis;\nkui emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja omab või kontrollib tütarettevõtjaid eri liikmesriikides; kui võlakirja emitent on emaettevõtja, kuid varad ja tulud, millega seotud riske maandatakse, kuuluvad tütarettevõtjale, lubatakse osta tütarettevõtja liikmesriigi võlakohustustega seotud krediidiriski vahetustehinguid;\net maandada riski ühes liikmesriigis asuva ettevõtte suhtes, mis on investeerinud teise liikmesriigi võlakohustustesse sellisel määral, et teise liikmesriigi võlakohustuste väärtuse märkimisväärne langus mõjutaks kõnealust ettevõtet oluliselt, tingimusel et ettevõte asub mõlemas liikmesriigis. Kui korrelatsioon kõnealuse riski ja teise liikmesriigi võlakohustuste vahel on suurem kui korrelatsioon riski ja ettevõtte asukohaliikmesriigi võlakohustuste vahel, on lubatud osta kõnealuse teise liikmesriigiga seotud krediidiriski vahetustehinguid.\nkui riskimaandamisega seotud vara või kohustuse võlgnik või vastaspool on kogu liidus tegutsev ettevõte või kui maandatav risk on seotud liidu või liikmesriikidega, kes on võtnud vääringuna kasutusele euro, on lubatud riski maandada riigi võlakirjade krediidiriski vahetustehingute asjakohase Euroopa või euroala indeksiga;\nkui riskimaandamisega seotud vara või kohustuse vastaspool on riigiülene emitent, on lubatud vastaspoole riski maandada kõnealuse üksuse aktsionäride või garantii andjatega seotud riigi krediidiriski vahetustehingute nõuetekohaselt valitud korviga.\nselgitama, missugused artiklis 15 sätestatud tingimustest olid positsiooni võtmise ajal täidetud;\npädevale asutusele asjaomase riigi krediidiriski vahetustehingute positsiooni hoidmise mis tahes ajal tõendama kõnealuse positsiooni vastavust artiklis 18 sätestatud korrelatsioonitestile ning artiklis 19 sätestatud proportsionaalsusenõuetele.\npikk positsioon asjaomase riigist emitendi võlakohustustes;\nmis tahes positsioon või portfell, mida kasutatakse asjaomaste vahetustehingute aluseks olevad võlakohustused emiteerinud riigi suhtes võetud riski maandamiseks;\nvarad või kohustused, mis on seotud avaliku sektori üksustega liikmesriigis, kelle võlakohustused on seotud krediidiriski vahetustehinguga. See hõlmab keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või muu avaliku sektori üksuse suhtes võetud riskipositsioone ja nimetatud asutuste tagatisega kaetud mis tahes riskipositsiooni ning võib hõlmata finantslepinguid, varade või finantskohustuste portfelli, intressimäära või valuutavahetustehinguid, millega seoses kasutatakse riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehingut vastaspoole riski juhtimise vahendina finants- ja väliskaubanduslepingutest tuleneva riskipositsiooni maandamiseks;\nriskipositsiooni, mis on seotud erasektori üksustega liikmesriigis, kelle võlakohustused on krediidiriski vahetustehingu aluseks. Kõnealune riskipositsioon hõlmab muu hulgas laenusid, vastaspoole krediidiriski (sh potentsiaalseid riskipositsioone, juhul kui riskipositsiooni võtmiseks on vaja regulatiivset kapitali), nõudeid ja tagatisi. Kõnealused varad ja kohustused hõlmavad muu hulgas finantslepinguid, varade või finantskohustuste portfelli, intressimäära- või valuutavahetustehinguid, millega seoses kasutatakse riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehingut vastaspoole riski juhtimise vahendina finants- ja väliskaubanduslepingutest tuleneva riskipositsiooni maandamiseks;\nmis tahes nimetatud üksuste suhtes võetud mis tahes kaudsed riskipositsioonid, mis on võetud indeksite, fondide või eriotstarbelise rahastamisvahendi suhtes võetud riskipositsioonide kaudu.\nkvantitatiivne korrelatsioonitest on läbitud, kui Pearsoni korrelatsioonikoefitsient varade või kohustuste hinna ja riigi võlakohustuste hinna vahel on vähemalt 70 %, võttes arvesse riigi krediidiriski vahetustehingutes positsiooni võtmisele vahetult eelneva 12 kuu kauplemispäevade andmeid;\nkvalitatiivne korrelatsioonitest on läbitud, kui tõendatakse, et korrelatsioon on tähenduslik, st see põhineb asjakohastel andmetel ning ei näita üksnes ajutist sõltuvust. Korrelatsiooni arvutatakse riigi krediidiriski vahetustehingutes positsiooni võtmisele vahetult eelneva 12 kuu kauplemispäevade andmete alusel, mida on kaalutud kõige uuemate andmetega. Kui leiab kinnitust, et muul ajavahemikul valitsenud tingimused sarnanevad riigi krediidiriski vahetustehingute positsiooni võtmise või riskipositsiooni maandamise ajal kehtivatele tingimustele, kasutatakse asjaomast muud ajavahemikku. Varade puhul, millel puudub likviidne turuhind või piisavalt pikk hinnaajalugu, kasutatakse sobivat asendusvara.\nmaandatav riskipositsioon on seotud ettevõttega, mille omanik või enamuse hääleõigusliku kapitali omanik on riigist emitent või kelle võlakohustusi riigist emitent tagab;\nmaandatav riskipositsioon on seotud kõnealuse liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsusega;\nmaandatav riskipositsioon on seotud ettevõttega, mille rahavood sõltuvad oluliselt riigist emitendiga sõlmitud lepingutest või projektist, näiteks infrastruktuuriprojektist, mida rahastab täielikult või olulises ulatuses riigist emitent.\nnominaalse positsiooni suurus;\nkrediidiriski vahetustehingute aluseks olevate riigi emiteeritud kohustustega seotud riskipositsioonide tundlikkus;\nkas kasutatakse dünaamilist või staatilist riskimaandamisstrateegiat.\nkünnised ei nõua lühikestest netopositsioonidest teatamist, kui nende väärtus teatava riigist emitendi suhtes on minimaalne;\nriigist emitendi emiteeritud võlakohustuste jäägi kogusumma ja turuosaliste poolt asjaomase emitendi võlakohustuste suhtes võetud positsioonide keskmine suurus;\nriigist emitentide emiteeritud võlakohustuste turu likviidsus, sealhulgas vajaduse korral kõnealuste võlakohustustega seotud futuurituru likviidsus.\n0,1 %, kui riigi võlakohustuste jäägi kogusumma on 0–500 miljardit eurot;\n0,5 %, kui riigi võlakohustuste jäägi kogusumma ületab 500 miljardit eurot või kui asjaomastel võlakohustustel on likviidne futuuriturg.\nalgkünnise 0,1 % ületamisel iga 0,05 % võrra, alates 0,15 protsendist;\nalgkünnise 0,5 % ületamisel iga 0,25 % võrra, alates 0,75 protsendist.\naktsia hinna langust vähemalt 10 %, kui aktsia kuulub riigi peamisesse aktsiaindeksisse ning on alusvaraks tuletislepingutele, mis on lubatud kauplemisele kauplemiskohas;\naktsia hinna langust vähemalt 20 %, kui aktsia hind on vähemalt 0,50 eurot või selle ekvivalent kohalikus vääringus;\nkõigil muudel juhtudel aktsia hinna langust vähemalt 40 %.\ntõsised finants-, rahandus- või eelarvestabiilsuse probleemid, mis võivad häirida finantsstabiilsust seoses mõne liikmesriigiga või liidus tegutseva pangaga või globaalse finantssüsteemi jaoks olulise muu finantseerimisasutusega, näiteks kindlustusandja, turuinfrastruktuuri pakkuja või varahaldusettevõttega, kui see võib ohustada liidu finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või finantssüsteemi stabiilsust;\nkrediidireitingu läbivaatamine või mõne liikmesriigi või liidus tegutseva panga või globaalse finantssüsteemi jaoks olulise finantseerimisasutuse, näiteks kindlustusandja, turuinfrastruktuuri pakkuja või varahaldusettevõtte kohustuste täitmata jätmine, kui see põhjustab või võib põhjustada tõsiseid kahtlusi kõnealuste asutuste maksevõime suhtes;\noluline müügisurve või ebatavaline volatiilsus, mistõttu võib sattuda langusspiraali mõne liidus tegutseva pangaga või globaalse finantssüsteemi jaoks olulise finantseerimisasutusega, näiteks kindlustusandja, turuinfrastruktuuri pakkuja või varahaldusettevõtte või riigist emitendiga seotud mis tahes finantsinstrument;\nmis tahes märkimisväärne kahju oluliste finantsemitentide, turuinfrastruktuuride, kliiring- ja arveldussüsteemide ning järelevalveasutuste füüsilistele struktuuridele, mis võib turge ebasoodsalt mõjutada, eelkõige juhul, kui kahju on põhjustanud loodusõnnetus või terrorirünnak;\noluline tõrge mis tahes maksesüsteemis või arveldusprotsessis eelkõige seoses pankadevaheliste toimingutega, mis põhjustab või võib põhjustada tõsiseid makse- või arveldushäireid või viivitusi liidu maksesüsteemide töös, eriti juhul, kui see võib soodustada stressiolukorra levikut pangas või globaalse finantssüsteemi jaoks olulises finantseerimisasutuses, näiteks kindlustusandjas, turuinfrastruktuuri pakkujas või varahaldusettevõttes, või mõnes liikmesriigis.\ntõsiste finants-, rahandus- või eelarvestabiilsuse häirete oht seoses mõne liikmesriigiga või liikmesriigi finantssüsteemiga, kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi või mõne selle osa stabiilsust;\nliikmesriigi või riigiülese emitendi kohustuste täitmata jätmise võimalus;\nmis tahes märkimisväärne kahju oluliste finantsemitentide, turuinfrastruktuuride, kliiring- ja arveldussüsteemide ning järelevalveasutuste füüsilistele struktuuridele, mis võib piiriüleseid turge tõsiselt mõjutada, eelkõige juhul, kui kahju on põhjustanud loodusõnnetus või terrorirünnak, kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi või mõne selle osa stabiilsust;\noluline tõrge mis tahes maksesüsteemis või arveldusprotsessis eelkõige seoses pankadevaheliste toimingutega, mis põhjustab või võib põhjustada tõsiseid makse- või arveldushäireid või viivitusi liidu piiriüleste maksesüsteemide töös, eriti juhul, kui see võib soodustada finants-või majandusstressi levimist liidu finantssüsteemis või mõnes selle osas.\nBrüssel, 5. juuli 2012\n(1) ELT L 86, 24.3.2012, lk 1.\n(2) ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.\n(3) ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.\n(4) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16.\n(5) ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.\nkaetud aktsiate ostutähed;\nbörsil kaubeldavate fondide osakud;\njae- või kutselistele investoritele suunatud kombineeritud tooted;\naktsiatega seotud sertifikaadid;\nriigi võlakohustustega seotud sertifikaadid.


Meie edenemise proovikivi pole see, kas me suurendame jõukate rikkust, vaid see, kas me suudame piisavalt toetada vaeseid.\nRühma suurus 6+ (väikestes rühmades 3–4)\nHarjutus hõlmab joonistamist, mõtisklemist ja arutelu, milles käsitletakse osalejate lootusi ja muresid seoses oma põlvkonna tulevikuga. Muu hulgas käsitletakse järgmisi küsimusi:\ntulevasi põlvkondi mõjutavad keskkonnaprobleemid;\nkohaliku arengu vastavus kohalike elanike vajadustele;\narengut tagant tõukavad jõud.\nÕigus oma arvamusele ja teabe saamisele\nLapse õigus olla ära kuulatud kõigis küsimustes, mis puudutavad tema parimaid huve\nÕppida paremini mõista kogukonna tegevust, õigusi ja kohustusi\nHarjutada avatud diskussiooni, meeskonnas töötamise ja visiooni kujundamise oskusi\nKasvatada uudishimulikku ellusuhtumist ja usku, et tulevik on iga noore enda kätes ning nende tegudel on mõju\nPaber ideekavandite ülesmärkimiseks\nSuured paberilehed lõpliku kavandi koostamiseks\nVärvid, pintslid, pliiatsid ja markerid\nKollaaži koostamiseks vajalik materjal, nt värviline paber, ajakirjad, oksaraod, riis, oad, kuivanud lehed, teokarbid, joogikõrred\nJoonistused või fotod sellest, kuidas kodukant nägi välja 10 või 20 aastat tagasi (soovi korral)\nVanad ja uued kodukandi kaardid (soovi korral)\nRääkige sissejuhatuseks üldiselt aja jooksul toimuvast muutumisprotsessist. Paluge osalejatel mõelda tagasi oma lapsepõlvele ning meenutada, kuidas nägid välja nende kodud ja kodutänavad ning kuidas need on muutunud. Kas koolis või noortekeskuses on ruume renoveeritud või sisustust uuendatud? Kas ümbruskonda on ehitatud uusi hooneid või rajatisi, nt kaubanduskeskused, korterelamud, teed, mänguväljakud või kergliiklusteed?\nKüsige osalejatelt, miks sellised muutused on toimunud ning kes tegi otsused selle kohta, mida ja kuidas tuleks uuendada. Kas näiteks ehitatud elumajades pakutakse kohalikele elanikele hädasti vajalikke soodsaid elamispindu või on tegemist investeerimisfirma poolt rahastatud luksus- või puhkusekorteritega?\nArutage lühidalt läbi üks või kaks näidet: kellele ja kuidas on need arendused kasulikud? Mida oleksid osalejad ise teinud, kui nad oleksid saanud otsustada?\nNüüd seostage see teema teisi inimesi ja inimõigusi mõjutavate otsustega. Kas osalejate meelest on kasulik kaaluda otsuseid inimõiguste valguses? Kas tulevikus hakkavad otsustajad inimõigusi rohkem või vähem tähtsustama? Miks?\nÖelge rühmale, et nüüd on nende võimalus. Nüüd saavad nad hakata oma tulevikule mõtlema ja seda mõjutama.\nPaluge osalejatel jaguneda 3–4-liikmelistesse rühmadesse.\nJagage välja paber ja pliiatsid ning paluge osalejatel joonistada või visandada ideid oma ideaalse tulevase kodukoha/linna kujundamiseks. Neil on täiesti vabad käed. Ainus piirang on nende endi kujutlusvõime.\nKui iga rühm on oma ühises visandis kokku leppinud, tuleks see kanda suurele paberile ning täiendada seda värvide ja kollaažimaterjalidega.\nKui see töö on valmis, paluge igal rühmal oma plaani tutvustada ning öelda, kust nad oma ideed said ja kuidas neid edasi arendasid. Pärast iga tutvustust võib jätta natuke aega küsimusteks ja vastusteks, kuid üldisem arutelu peaks jääma analüüsi ossa.\nHakatuseks analüüsige, kuidas õnnestus koostöö rühmades. Seejärel rääkige sellest, kas kavandid vastasid inimeste vajadusele tervisliku elukeskkonna järele.\nKas igaüks sai töös osaleda ja oma panuse anda? Kuidas kasutasid väikesed rühmad ära oma liikmete erinevaid oskusi ja võimeid?\nMis tundeid tekitas kavandite kohta antud tagasiside?\nMis tundeid tekitas kavandite kohta tagasiside andmine?\nKas osalejad oleksid nõus loobuma mõnest oma ideaalist, kui nad peaksid kohe koostama klassi või rühma ühise kavandi, mis vastaks klassi või rühma kõigi liikmete vajadustele või soovidele?\nKas kavandites arvestati keskkonnakaitse vajadusi, näiteks vajadust vähendada süsinikdioksiidi heidet, kasutada taastuvaid ja kestlikke ressursse ning võtta kasutatud tooted ringlusse?\nKas osalejatele meeldis olla ise oma tuleviku „arhitekt”? Kas osalejad usuvad, et nende ideaalkujutelm võib kunagi tõeks saada? Miks? Kui ei, siis miks mitte?\nKas nende meelest oleksid täiskasvanud valmis neid kavandeid arutusele võtma? Miks? Kui ei, siis miks mitte?\nMis oli esitatud kavandites kõige üllatavam?\nMillised on osalejate kodanikuõigused tulevikus?\nMillised on nende kodanikukohustused tulevikus?\nKas meie kooli (noortekeskuse või kogukonna) noortel on võimalus kaasa rääkida neid otseselt mõjutavate arenduste või üldiselt arenduste teemal? Millistele õigustele tuginedes nad võiksid nõuda, et neile antaks võimalus otsustusprotsessides osaleda?\nMillised võimalused on noortel üldiselt mõjutada nende elu ja tulevikku kujundavaid demokraatlikke protsesse?\nMilliseid kohalikke teenuseid on vaja, et tagada igaühele õigus tervisele, puhkusele, vabale ajale ja kultuurielus osalemisele?\nHarjutuse pealkiri on „Meie tulevikud”. Mitmuse vormiga tahetakse rõhutada, et tulevik ei ole ette määratud, vaid kujuneb meie tegude põhjal. Seetõttu on olemas palju võimalikke tulevikke ning noorte ülesanne on rajada selline tulevik, mis vastaks nende ideaalidele ja püüdlustele.\nMuutuste idee näitlikustamiseks võite näidata rühmale vanu pilte sellest, kuidas nende kodukoht nägi välja kümme või kakskümmend aastat tagasi. Samuti võite paluda, et nad mõtleksid ülemaailmsetele muutustele. Näiteks peaksid nad mõtlema sellele, et kolmekümne aasta eest kuulus internet veel ulme valdkonda, kuid mõne aasta pärast on võrku ühendatud juba kõik maailma koolid ja raamatukogud.\nKui osalejatel on raske kujutleda, milline võiks tuleviku linn välja näha, võite neid suunata järgmiste küsimustega:\nKes seal elavad? Kas kohapeal sündinud inimesed või uustulnukad? Kui vanad nad on? Kas neil on pered?\nMilline näeb välja nende igapäevaelu? Kust nad toitu ostavad? Kuidas nad ringi liiguvad?\nMilliseid sotsiaalteenuseid nad vajavad (nt haiglad, hambaarstid jne)?\nMillised on nende koolid?\nKuidas nad reisivad?\nMillised on tulevikus majad?\nMilline on nende ühiskondlik elu? Mida nad teevad vabal ajal?\nKas neil on lemmikloomi?\nMis tööd inimesed teevad?\nMillised uued tehnoloogiad võivad olla kasutusel?\nMis olukorras on keskkond? Kas keskkond on looduslik või tehislik?\nKollaaži asemel võite valmistada ka jäätmetest (pappkarbid, tualettpaberi rullisüdamikud, volditud kaardid) või mingit sorti ehituskividest (nt legoklotsid) kokku pandud mudeleid.\nKogu kodukandi üldise välisilme visandamise asemel võivad osalejad valida ka ühe hetkel kasutamata krundi ning mõelda, mida võiks sinna ehitada. Paluge rühmal teha uurimistööd kogukonna eri rühmade vajaduste kohta ning koostada ettepanek, mille saaks esitada kohalikule volikogule. Krundile võib rajada näiteks kaubanduskeskuse, puhkekeskuse, kooli, elamu, parkla, pargi, mänguväljaku, spordiväljaku, vaikse roosiaia koos istepinkidega vanematele inimestele, linnatalu, eluslooduse kaitseala, lõbustuspargi, turismiatraktsiooni või keegliväljaku. Kui tahate seda teha tegevusprojektina, leiate 3. peatükist teavet tegevusprojektide kavandamise ja elluviimise kohta.\nVõite uurida, kuidas teie kodukant võiks kohastuda tulevase naftapuuduse ja kliimamuutustega. Näiteks üleminekulinnade (Transition Towns) liikumises uurivad kohalikud elanikud, kuidas oleks võimalik 15–20 aasta jooksul vähendada erinevate kohaliku elu aspektide (toidu ja energiaga varustamine, transport, tervishoid, kultuur, majandus, töökohad jne) energiamahukust. Seni on käivitatud järgmisi algatusi: kohalikud aiamaad toidu kasvatamiseks; ettevõtete jäätmevahetus, kus jäätmeid tekitav ettevõte üritatakse kokku viia sellise ettevõttega, kus neid jäätmeid saab kasutada; vanade esemete parandamine nende äraviskamise asemel; kohaliku vahetuskaubanduse arendamine. Rohkem teavet ja näiteid selle kohta, kuidas seda ideed maailma eri paigus edasi arendatakse, leiate aadressilt www.transitiontowns.org või internetiotsinguga „Transition Towns”.\nTeine võimalik jätkutegevus on paluda osalejatel koostada oma kodukandi kohta isikupärane illustreeritud ja selgitustega varustatud suur kaart, millele oleks kantud just nende jaoks olulised kohad ja detailid. Selleks võib olla näiteks mõnel seinal olev grafiti, üks kindel teeäärne puu või linnas liikumiseks kasutatav otsetee. Millegi olemasolu jäädvustamine on esimene samm, mis aitab näidata selle asja väärtuslikkust. See aitab seda kaitsta mõne tulevase „arenduse” käigus hävimise eest. Rohkem teavet leiate aadressil www.commonground.org.uk ja nende kodukohakaartide projekti tutvustusest.\nVeel üks võimalus teatud piirkonna ressursside, iseloomulike detailide ja maastiku kaardistamiseks on nn „kogukonnaretke” meetod (transect walk), mida kasutatakse Maailmapanga vaesuse ja sotsiaalse mõju analüüside koostamisel. Võite seda mõnel pärastlõunal proovida, kui tahate linnast välja saada. Täpsemat teavet leiate aadressilt http://web.worldbank.org otsinguga „transect walk”.\nKoguge lisateavet selle kohta, kuidas toimub kohalikus omavalitsuses planeerimisprotsess ja kuidas saaks seda mõjutada. Kooli, noortekeskuse või ühingu otsuste tegemisel osalemiseks hakake käima nende esinduskogude koosolekutel või kandideerige nende valimistel. Tulevasi valikuid saab lähemalt vaadelda ka mitmete käesoleva käsiraamatu harjutustega. Näiteks "Tee Võrdsusemaale" uurib, kuidas saavutada soolist võrdõiguslikkust.\nKui soovite läbi viia veel mõne harjutuse, mis tegeleks noorte kaasamisega demokraatlikku otsustusprotsessi, võite kaaluda harjutust "Et kõigi hääl oleks kuulda"– see võimaldab osalejatel mõelda, millist haridust nad sooviksid saada ning kuidas oleks võimalik hariduslikke valikuid mõjutada õpilasesinduste abil.\nTulevikust unistades võime juba täna alustada õiglasema ühiskonna ehitamist. Kui rühm tahaks käsitleda kiusamise teemat ning uurida võimalusi, kuidas kasvatada empaatiat ja austust iga inimese vastu, võib läbi viia tegevuse "Kas meil on alternatiive?” .\nKoostage harjutuse käigus valminud kollaažidest näitus ning kutsuge kohaliku volikogu esindaja teie ettepanekuid ära kuulama.\nOtsige üles mõned kohaliku omavalitsuse strateegilised kavad (ühe aasta ja pikema perioodi kohta). Analüüsige neid rühmaga ning seejärel arutage neid pere ja sõprade ringis. Avaldage oma tagasiside blogis või kohalikus ajalehes, korraldage avalik koosolek või osalege omavalitsuse korraldatud avalikul kogunemisel.\nVõtke ühendust kohaliku Agenda 21 töörühma või muu keskkonnakaitset edendava rühmaga, et anda oma panus kestliku tuleviku nimel tehtavasse töösse.


Eestis enamkasutatutud holsteini pullil Berlingo täitus 11. eluaasta - www.etky.ee\nEestis enamkasutatutud holsteini pullil Berlingo täitus 11. eluaasta\nMaailmas peetakse karjaaretuses ka edetabeleid pullidest, kellelt on eluaja jooksul toodetud üle 1 miljoni doosi sügavkülmutatud spermat. Kuna Eesti veiste populatsioon on väike, siis selliste numbriteni meie oma pullide puhul ei küüni. Viimase 15 aasta jooksul elusolevatest pullidest vaid kolmelt (Profil, Frello ja Berlingo) on toodetud üle 100 000 doosi spermat elu jooksul. Arvestades meie tagasihoidlikku lehmade arvukust, saab seda pidada võrdeliseks maailmanäitajatega. Vajadus toota nii suur hulk aretusmaterjali on vaid üliheadelt isasloomadelt, kelle kasutamine on suur.\nEesti üks vanimatest ja tänapäeval kuulsamatest aretuspullidest Wilmers Berlingol EHF6375 täitus 14. oktoobril 11. eluaasta. Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu Kehtna seemendusjaamas on täna vaid holsteini pull Langelore, kes on temast 5 kuud vanem.\nBerlingo on sündinud Hollandis ja Eestisse ostetud aastase noorpullina 2004. aasta sügisel. Liiderpulli põlvenemises on läbi aastate Hollandi holsteini karjaaretuses domineerinud maailmakuulsaid pulliisasid (De Crob Bingo, Etazon Addison, Etazon Celsius, Skalsumer Sunny Boy). Tema ema Wilmers Betsie on hästi tuntud pulliema, kellelt teinegi poeg Wilmers Berlage on maailmas laialt kasutatud aretsupull.\naasta oktoobriks oli staarpullilt varutud 102815 doosi spermat, millest 67% on tänaseks realiseeritud. Berlingolt varutud aretusmaterjali hakati kasutama 2006. aastal. Tänaseks on jõudluskontrolli andmebaasis registreeritud 64404 seemendust. Suurim kasutamise intensiivus oli aastatel 2010-2012. Sealjuures 2011.a astal ligi 20000 registreeritud seemendust.\nBerlingo 7779 tütart asuvad Eestis 326 erinevas karjas. Kõige arvukamalt on neid Vändra OÜ (557), Kabala Agro OÜ (310), Estonia OÜ (253), Adavere Agro AS (231), Raikküla Farmer OÜ (226), Aravete Agro OÜ (224) ja Kaiu LT OÜ (203) karjades.\nBerlingo tütardest 7 kuuluvad täna laktatsiooni piimatoodangult Eesti 500 parima lehma nimistusse. Parima tulemuse on seni saavutanud Torma POÜ holsteini tõugu lehm Nupik EE 11257929, tootes teisel laktatsioonil 18256 kg piima. Lisaks on veel edetabelis üks lehm, kes tootnud üle 17000, kaks lehma üle 16000 ja kolm lehma üle 15200 kilogrammi piima.\n11 Berlingo tütart on tootnud kontrollpäeva toodanguna üle 70 kg piima. Hetke parim tulemus kuulub Surju PM OÜ lehmale Mali EE 11802198, kes tootis 74,7 kg piima päevas. Tänaseks on esimese laktatsiooni lõpetanud tema 1865 tütart keskmise piimatoodanguga 8640 kg.\nKokku on geneetilises hindamises 3053 tütart 234 ettevõttest.\nBerlingo puhul on väljapaistvad tema tütarde piimatoodangud. Sageli pulli laialdase kasutamislevikuga tütarde ja karjade arv suureneb ning piimajõudluse aretusväärtuse näitajad kahanevad. Berlingo puhul on vastupidi – iga geneetilise hindamisega on tütarde piimajõudlusaretusväärtused paranenenud ja usaldus kasvanud. Viimasel hindamisel oli piimaaretusväärtus 2476 kg ning SPAV 133. Lisaks on positiivsed veel udara tervise, poegimiskerguse, surnult sündide esinemise ja välimiku üldnäitajad.\naastal on Berlingo 13 esimese laktatsiooni tütre üldvälimik hinnatud üle 84 punkti. See on hea saavutus, mis iseloomustab ka tütarde suurepäraseid välimiku näitajad.\nBerlingot iseloomustades märkis Kehtna Seemendusjaama laboratooriumi juhataja Peeter Padrik, et tegemist väga hea rahuliku iseloomuga, asjaliku oleku ning mõistliku pulliga. Oma staatust hindab ta kõrgelt, osates staarilikult poseerida ka sagedastel fotografeerimistel.\nKokku on Eestis läbiajaloo 11 holsteini pulli, kellelt toodetud üle 100000 doosi spermat elu jooksul.\nLoodame, et Eesti veisekasvatajad on õnnelikud, et maailma mastaabis läbi löögivõimeline aretuspull on meil aastaid kasutusel olnud.\nViki EE12289738 Viss 2013 võistlusareenil


Uudised ja reisilood, Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud\nSan Francisco 15 parimat restorani\nJaga valiku juhuslikud jalutuskaigud, Kaalutud skaalavabade võrkude spektrid\nKuid isegi kui paljud kasutajad pöörduvad YouTube'i sisu poole, et aidata neil maailma mõista ja uusi asju õppida, ütlevad suured osalejad, et kogevad platvormi sisuga negatiivseid kogemusi. Peab nägema vaatamisväärsusi Hiina suur müür Üks Hiina kuulsamaid vaatamisväärsusi on Hiina suur müür absoluutne must-see. Külastage kõige kuulsamaid või veetke aega ekslikult juhuslikult. Sellised soovitussüsteemid püüavad vaatajaid meelitada sisu juurde, mis neid rohkem köidab, hoides neid saidil kauem. Video: Discover Beijing I: A Modern City with An Imperial Past Full Episode , Mai Jaga mind Peking on kõik, mida sa tahad kaasaegses metropolis, kuid linn austab endiselt oma ajalugu Pekingi ajalugu ulatub tagasi tuhandeid aastaid, kuid see iidne linn on tulevikku täielikult omaks võtnud. Juhusliku jalutuskäigu etapid on võetud ajast erineva parameetriga jaotusest positiivse keskmisega.\nPaljud pöörduvad YouTube'i poole, et leida lastele mõeldud sisu, uudiseid ja õpetusi Enamik ameeriklasi paljudes demograafilistes rühmades on YouTube'i kasutajad, nooremad ameeriklased paistavad silma eriti agarate saidi kasutajatena. USA täiskasvanute Pewi uurimiskeskuse uus uuring näitab, et need kasutajad pöörduvad YouTube'i poole palju rohkem kui meelelahutuse pärast.\nZuni Oma enam kui restoraniga on San Franciscos üks suurimaid söögikohtade valikuid kogu riigis - kust see üldse algab? Kuigi "parim" on subjektiivne termin, oleme kokku pannud mõned linna parimad söögikohad alates eelarvesõbralikest kuni perele orienteeritud, et aidata SF-is einestada suhteliselt lihtne. Siit leiate mõned San Francisco tähelepanuväärsemad söögikogemused. Alates värvilistest käsitsi kirjutatud menüüdest kuni veetlevalt kapriissesse sisekujundusse - näiteks pesuliinil rippuvad põlled, lõbusad raamitud pildid ja puistatud tulede stringid - on siin palju, et hoida laste tähelepanu, kui nad närivad küüslauguleiva ja lihapallide plaate. Selles pimedas, sukelduvas ruumis on nii ruudulised riidest lauad ja hubased putkad kui ka fotokabiin teie suure õhtu jäädvustamiseks.\nLigikaudu pooled YouTube'i kasutajad ütlevad, et platvorm on väga oluline, et aidata neil välja selgitada, kuidas teha asju, mida nad pole kunagi varem teinud. Leiud toovad esile ka YouTube'i võtmerolli lastele sisu pakkumisel. Tuleb märkida, et YouTube ütleb Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud, et platvorm ei ole mõeldud alla aastastele lastele ja et see sait pakub lastele mõeldud rakendust YouTube Kids, millel on vanemlik järelevalve.\nKuid isegi kui paljud kasutajad pöörduvad YouTube'i sisu poole, et aidata neil maailma mõista ja uusi asju õppida, ütlevad suured osalejad, et kogevad platvormi sisuga negatiivseid kogemusi.\nUuring illustreerib ka saidi soovituste olulist rolli kasutajate tarbimisharjumustes. Need järgmiseks üles valitud videod valib saidi algoritm ja need ilmuvad koos või allpool videot, mida vaatajad praegu vaatavad. Sõltuvalt kasutaja individuaalsetest seadetest võidakse neid videoid pärast vaadatava video lõppu automaatselt esitada.\nOrlando reisijuht - Põhja-Ameerika\nKuigi saidi soovitused annavad olulise osa kasutajate saidil veedetud ajast, on algoritmi sisemine toimimine suures osas läbipaistmatu. YouTube'i videosoovituste olemuse täpsemaks mõistmiseks viis keskus läbi saidi soovituste algoritmi soovitatud videote kaasanalüüsi.\nSelleks viisime Need juhuslikud jalutuskäigud töötasid: 1 Video valimine juhuslikult enam kui 14 populaarse ingliskeelse YouTube'i kanali määratletud kui vähemalt tellijaga kohandatud loendist, lähtudes ühest neljast juhuslikult valitud valikukriteeriumist.\nNende juhuslike jalutuskäikude esimeses etapis valitud videote pikkus oli keskmiselt 9 minutit, 31 sekundit. Esimene selle esialgse valikuga seotud soovitatav video kulus keskmiselt ligi kolm minutit kauem. Nende jalutuskäikude viiendaks ja viimaseks etapiks soovitas sait videoid, mille pikkus oli keskmiselt ligi 15 minutit. Soovitusmootor soovitab samamoodi üha populaarsemaid videoid. Nende juhuslike jalutuskäikude algsed videod olid keskmiselt veidi üle 8 miljoni vaatamise.\nKuid saidi soovitatud esimeste videote arv on keskmiselt ligi 30 miljonit.\nJa viimaseks etapiks on nende videote vaatamiste arv keskmiselt üle Eetri kauplemise strateegia miljoni. See YouTube'i soovituste algoritmi uuring kinnitab ka uuringu tulemusi laste sisu YouTube'is esiletõstmise kohta. Kõik, ainulaadset videot soovitati selle analüüsi käigus rohkem kui korda.\nJa st kõige sagedamini esinenud videost määrasid teadlased 11 - ehk umbes viiendiku kõige soovitatavamatest videotest - sisu järgi lastele orienteeritud.\nTõepoolest, animeeritud video lastele oli selles analüüsis kõige soovitatavam video.\nSelle aruande järeldused põhinevad kahel erineval allikal. Statistika YouTube'i kasutajate suhtumise ja platvormi kogemuste kohta on võetud riiklikult esinduslikust uuringust, milles osales USA täiskasvanut ja mis viidi läbi YouTube'i soovituste kohta tehtud järeldused pärinevad enam kui juhusliku jalutuskäigu analüüsist platvormi videosoovituste kaudu videote jaoks, mis on postitatud paljude abonentide YouTube'i kanalite kaudu, toimusid YouTube'i kasutajate vaated ja kogemused Kuigi YouTube ei olnud otseselt välja töötatud uudiste platvormina, saavad olulised kasutajad sellest saidilt uudistesisu ja kasutavad seda ümbritseva maailma mõtestamiseks.\nNeed kasutajad pöörduvad YouTube'i poole ka muudel põhjustel kui uudised. Nooremad täiskasvanud ütlevad eriti tõenäoliselt, et YouTube on neile aja veetmiseks oluline.\nSamal ajal ütleb suur osa YouTube'i kasutajatest, et sait on oluline, et aidata neil välja selgitada, kuidas teha asju, mida nad pole varem teinud. Ja võime õppida uusi asju tegema on oluline paljudele vanuserühmadele mõeldud kasutajatele.\nMõnel juhul näitavad kasutajate vastused neile küsimustele olulisi erinevusi selle põhjal, kui sageli nad saiti külastavad.\nCity Highlight: Peking - Muu\nVideo: Discover Beijing I: A Modern City with An Imperial Past Full EpisodeMai Jaga mind Peking on kõik, mida sa tahad kaasaegses metropolis, kuid linn austab endiselt oma ajalugu Pekingi ajalugu ulatub tagasi tuhandeid aastaid, kuid see iidne linn on tulevikku täielikult omaks võtnud.\nParimad restoranid San Franciscos - Retseptid Ja Reisimine -\nArvustus, Risto Sirts: kuidas teha valikuid keset juhuseid? | Kirjandus | ERR\nKõige olulisem on see, et saiti regulaarselt kasutavad inimesed omavad YouTube'is eriti suurt tähtsust maailmasündmuste tundmaõppimiseks. Muudel juhtudel on YouTube'i sagedamini ja harvemini kasutavatel kasutajatel platvormi olulisusest sarnased seisukohad. On tavaline, et kasutajad kohtavad YouTube'is murettekitavat või probleemset sisu Isegi kui paljud YouTube'i kasutajad ütlevad, et see Ehitatud topelt Bollingeri ribad mängib olulist rolli oma elu erinevates aspektides navigeerimisel, võib see olla ka ruum, kus nad kohtuvad murettekitava või probleemse sisuga.\nSuurem osa väikelaste vanematest laseb lapsel YouTube'is videoid vaadata Need uuringutulemused toovad esile ka YouTube'i silmapaistva rolli vanemate ja laste elus. Siiski on oluline märkida, et uuringus ei küsitud vanematelt, kas nad lubasid oma lapsel vaadata tavalist YouTube'i või YouTube Kidsit, mis on spetsiaalne toode, millel on vanemlik järelevalve ja järelevalve kõrgemal tasemel. YouTube annab vanematele YouTube Kidsi vanemajuhendi, mis kirjeldab, kuidas pered toodet saavad kasutada.\nYouTube'i soovitusmootori juhuslike käikude analüüs Sarnaselt Facebooki uudisvoogule on ka YouTube'i videosoovituste süsteem algoritmilise sisu edastamise silmapaistev näide. Sellised soovitussüsteemid püüavad vaatajaid meelitada sisu juurde, mis neid rohkem köidab, hoides neid saidil kauem. Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud sellised teadlased nagu Põhja-Carolina ülikooli info- ja raamatukogundusteaduste kooli dotsent Zeynep Tufekci on väitnud, et need süsteemid võivad tõugata vaatajaid äärmusliku sisu poole, mida nad muidu poleks avastanud.\nNooremad kasutajad järgivad algoritmi soovitusi eriti regulaarselt. Selle nähtuse põhjalikumaks mõistmiseks täiendas keskus neid uuringutulemusi populaarsete YouTube'i kanalite eraldi juhuslike kõnede analüüsiga, kasutades YouTube'i avalikku API-d. Kuuenädalase ajavahemiku jooksul Iga juhuslik jalutuskäik töötas järgmiselt: Esiteks kasutasime YouTube'i API-d, et valida juhuslikult kanal kõigi ingliskeelsete kanalite loendist, kus on vähemalt tellijat ja kelle teadlased saaksid tuvastada kokku 14 Intertrade Systems LinkedIn. Kanali valimisel valisime seejärel juhuslikult ühe selle kanali viiest parimast videost, mis järjestati kas asjakohasuse, postitamise kuupäeva, hinnangu või vaatamiste arvu järgi.\nIga jalutuskäigu jaoks kasutatud kriteerium valiti enne video valimist juhuslikult. Pärast algvideo valimist valiti seejärel juhuslikult uus video selle video viie parima soovitatud video seast, nagu toona YouTube'i API-s loetletud. Seejärel korrati ülaltoodud sammu seni, kuni kokku oli kogutud viis videot esialgne video ja neli järgnevat soovitust. Allpool käsitleme üksikasjalikumalt, et need arvud on erinevad, kuna mõnda videot soovitati uurimisperioodi jooksul rohkem kui üks kord.\nKui selgesõnaliselt pole märgitud, hõlmavad kõik selle aruande leiud ainult neid videoid, mida soovitab saidi soovitusalgoritm, mitte esialgseid algusvideoid.\nKuidas Bruce Willisest sai maailmakuulus näitleja? Milliste tunnuste alusel pensionifondi valida? Miks tippjuhid on ülikõrgelt tasustatud jne - sellised tähtsad küsimused on serveeritud matemaatika kastmes, kuid arvatavasti sihilikult on Mlodinow vältinud matemaatilist kirjapilti, mis paljusid peale raamatu sirvimist selle käest panema sunniks. Autoriga ei kohtuta esmakordselt. Nii nagu raamatus kirjeldatud, on siingi võimalikud mitmed variandid: raamatu läbi lugenuna tunnete kas tohutut lootusetust tajudes, et kõik sõltub ainult juhusest või siis tunnete hoopis rõõmu sellest, et teil siiski on alati võimalus või vähemalt jäetud lootus võimalusele unistuste täitumiseks.\nNagu teisedki sisu edastamise algoritmid, üritab YouTube'i soovituste mootor kohandada oma soovitusi lähtuvalt konkreetse kasutaja varasemast tegevusest ja sirvimiskäitumisest.\nNii võidakse erinevatele sama videot vaatavatele kasutajatele esitada erinevaid soovitusi, mis põhinevad süsteemi huvide arvutamisel. Nende populaarsete kanalite baasvaataja tõenäolistele kogemustele tugineva järjepideva metoodika säilitamiseks kasutatakse selles analüüsis YouTube'i API baassoovitusi.\nEnamus selles andmekogumis soovitatud videotest soovitati vaid üks kord. Tegelikult soovitati väikest osa neist videotest kokku rohkem kui korda.\nSee analüüs näitab, kuidas YouTube'i soovitusmootor innustab kasutajaid järjest pikema sisuga tegelema. Nende juhuslike jalutuskäikude esimeses etapis st juhuslikult valitud esialgsed algvideod esinenud videote pikkus oli keskmiselt 9 minutit ja 31 sekundit. Kuid esimesed soovitusmootori valitud videod olid keskmiselt ligi kolm minutit pikemad. Seejärel pikenes video keskmine pikkus iga järgmise soovituse puhul järk-järgult.\nKaalutud skaalavabade võrkude spektrid - teaduslikud aruanded\nNende jalutuskäikude viiendaks ja viimaseks etapiks olid need videod keskmiselt ligi 15 minutit pikad. See analüüs illustreerib ka seda, kuidas saidi soovitusmootor suunab kasutajaid vaatamiste arvu järgi mõõdetud üha populaarsema sisu poole.\nKokkuvõttes oli selle analüüsi algvideotel keskmiselt veidi üle 8 miljoni vaatamise. Kuid algoritmi soovitatud esimesed videod olid palju populaarsemad, neid vaadati keskmiselt ligi 30 miljonit.\nOn tavaline, et kasutajad kohtavad YouTube'is murettekitavat või probleemset sisu\nJa nende jalutuskäikude viimases etapis olevad videod vaatasid keskmiselt üle 40 Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud. Ehkki efekti suurus on igal üksikjuhul veidi erinev, pidas see üldine suhe paika sõltumata sellest, kas algne video valiti postitamise kuupäeva, vaatamiste arvu, asjakohasuse või kasutajate hinnangu põhjal.\nIsegi kui Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud kanali viiest viimasest videost mille keskmine vaatamiste arv on alla 2 miljonisoovitas soovitusalgoritm pidevalt populaarsemaid videoid. Neljanda soovituse alusel, mis käsitleb jalutuskäike kanali viimastest videotest, soovitati vaatajatele videoid keskmiselt ligi 33 miljoni vaatamisega. Muusikavideod, televõistlused ja lastesisu moodustasid selles analüüsis suure osa 50 kõige soovitatavamast videost Selle andmekogumi enam kui unikaalse soovitatud video üksikasjalik sisuanalüüs ei kuulu selle uuringu reguleerimisalasse.\nSeetõttu keskendub järgnev analüüs 50 üksikule videole, mida selle kuue nädala jooksul kõige sagedamini soovitatakse. Nende 50 video täieliku loendi ja lühikirjelduse leiate käesoleva aruande lisast A. Neli konkreetset tüüpi sisu moodustasid selle analüüsi 50 enamlevinud videost olulise enamuse.\nVõimsusõigus Abstraktne Kasvu ja arengut domineerivad geenikeskkonna koostoimed. Kasvu modelleerimiseks on välja pakutud mitmeid lähenemisviise, kuid enamik neist on kirjeldavad või kirjeldavad populatsioonitaseme nähtusi. Tutvustame juhuslikku kõndimispõhist kasvumudelit, mis on võimeline ennustama individuaalset kõrgust, kus kasvutempo võetakse aegade varieeruvatest jaotustest, mis matkivad täheldatud soola kasvamise lõhkemist. Me saame analüütilised võrrandid ja töötame välja ka sellise kasvu arvutusliku mudeli, mis võtab arvesse geenikeskkonna koostoimeid. Kasutades iseseisvat tulevast sünnikoortuuringut, milles osales imikut, ennustame kõrgust 6-aastasena.\nÜksteist olid kompileeritud videod, mis näitasid televisioonis võistlussaadete tipphetki või üllatavaid hetki. Kooskõlas suure osa vanematest, kes lasevad oma lastel YouTube'is videoid vaadata, oli oluline osa neist videotest kokku 11 suunatud väikestele lastele.\nNeed sageli soovitatud lastevideod toovad välja ka viisid, kuidas laste sisu YouTube'is võib erineda noorte traditsioonilisemast programmeerimisest.\nPaljud teadlased on märkinud, et suur osa YouTube'i lastesisu koosneb lihtsatest, korduvatest tagasihoidlike produktsiooniväärtustega animeeritud videotest ja pealtnäha juhuslikest pealkirjadest, mis on loodud spetsiaalselt saidi otsingufunktsiooni ja automatiseeritud soovitussüsteemi meeldimiseks.\nMõnel juhul näib, et ka nende videote pealkirjad võivad aja jooksul muutuda, viidates otsingu optimeerimise katsetele, mis on mõeldud rohkemate soovituste või vaatamiste saamiseks. Kuigi väliselt pole selge, miks see muudatus tehti, võib juhtuda, et loojad soovisid kasutada ära teatud populaarseid otsingutermineid või soovitusalgoritmi elemente, mis võivad teatud subjektidele potentsiaalselt lisakaalu anda.\nViimane silmatorkav video tüüp selles nimekirjas kokku seitsme videoga olid nn elu häkkimise videod. Peaaegu kõik need videod olid lühikeste, temaatiliselt sarnaste juppide kogumikud ja sisaldavad vähe või üldse mitte inimese jutustust.\nSamuti tõid nad välja viisid, kuidas teatud kanalid või tootjad saavad soovitussüsteemis domineerida: kõik seitse on loodud ja postitatud samale kaubamärgiga videokanalile. Nagu öeldud, kuulusid selle loendi 50 videost 43 ühte neljast eespool loetletud kategooriast.\nNeed Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud videot olid tavaliselt juba väga populaarsed ajal, kui neid selles analüüsis esmakordselt soovitati, keskmiselt miljonit vaatamist.\nNeist l oli esimesel kohtumisel vähemalt miljon vaatamist ja seitsmel rohkem kui1 miljardvaated. Kuid vaatamata nende esialgsele populaarsusele suurendasid need videod nende Jaga valiku juhuslikud jalutuskaigud arvu märkimisväärselt keskmiselt 38,5 miljoni vaatamise võrra esimese ja viimase kohtamise vahel.\nTõepoolest, ülalnimetatud lastevideot vaadati viimaseks soovituseks peaaegu 30 miljonit korda.\nKuid see analüüs ei saa lõplikult öelda, kas see tulenes soovitusmootori enda püsivast olemusest või lihtsalt asjaolust, et populaarne sisu kippus aja jooksul populaarsemaks muutuma.\nPaljud pöörduvad YouTube'i poole, et leida lastele mõeldud sisu, uudiseid ja õpetusi


Haapsalu raamatukogus toimus Enno kirjanduspäev\nToimumise aeg: 08.07.2020 12:00 - 17:00\nKolmapäeval, 8. juulil toimus kirjanduspäev luuletaja Ernst Enno 145. sünniaastapäeva tähistamiseks, mis sai alguse kell 12.00 Enno haual Haapsalu vanal kalmistul. Päeva teises pooles toimus aga raamatukogu lugemissaalis (Posti 3) Enno salongiõhtu.\nLuuletaja lapselaps Elin Toona kirjutas oma viimases kirjas, et sooviks Ennode hauale kirsipuu istutamist – see sai nüüd Haapsalu linnavalitsuse abiga teoks. Enno haualt edasi mindi jalutuskäigule Õhtu Kaldal asuva Enno mälestussamba juurde, Lääne maavalitsuse Lahe tänava majja Enno mälestustuppa ning sealt Haapsalu kunstikooli hoovigaleriisse vaatama rühmituse Haapsalu Valge Daami Kirjastus illustratsioonide näitust „Ernst Enno ja teised luuletajad“.\nKeskraamatukogu lugemissaalis alustasime kell 15.00 Enno salongiõhtuga. Ernst Ennost rääkisid kirjandusteadlane ja kirjanik Rein Veidemann, kirjanik ja kunstnik Mathura; luuletaja, muusik ja religiooni uurija Siim Lill ning Saaremaal elav filosoof ja õpetaja Genadi Noa.\nEnno päeva lõpetas rühmituse Valge Daami Kirjastuse liige Epp Ehasalu, kes oli pannud kokku Enno sõnadele tehtud lauludest oma lemmikute valimiku meile kuulamiseks.\nÜhtlasi helistame Elin Toonale Floridasse ja loodame, et saame kuulda tema tervitust ning tervitada teda meie kõigi poolt. Elin Toona saab 12. juulil 83-aastaseks.\nLisaks on jätkuvalt raamatukogu fuajee vitriinides üleval raamatunäitus „Müstiline ja hingeline Ernst Enno kadunud kodu otsimas“, mis valmis koostöös Tartu linnaraamatukogu väliseesti ja vanema kirjanduse osakonnaga. Näituse koostaja on Eve Pormeister. Laenutussaali vitriinides täiendab näitust Ernst Enno teoste väljapanek ja lugemissaali vitriinides näitab raamatukogu Ernst Enno kohvrit ja teisi Ennode pere esemeid, mille on Eestisse tagasi toonud Elin Toona.\nRaamatukogul on valminud ka luuletaja Ernst Enno veebileht, mis kajastab luuletaja elu ja loomingut, Enno kirjanduspäevi, omaloomingukonkurssi ja palju muud.\nEnno kirjanduspäeva kava\nKell 12.00 – jalutuskäik Enno radadel\nMälestushetked Enno haual Haapsalu vanal kalmistul ja kirsipuu istutamine. Liigume edasi Õhtu Kaldale Enno mälestussamba juurde, sealt Enno majja (Lahe 8) ja jalutuskäigu lõpetame Haapsalu Kunstikooli hoovigaleriis rühmituse Valge Daami Kirjastus illustratsioonide näitusel „Ernst Enno ja teised luuletajad“.\nKell 14.00-15.00 – lõuna Kultuurikeskuse kohvikus (omal kulul)\nKell 15.00 – Enno salongiõhtu\nElin Toona tervitus Skypes\nRein Veidemann “Ernst Enno Eesti-igatsus”\nMathura „Aeg ja paik Ernst Enno ja Kunwar Naraini luules“\nKell 16.15 – 17.00\nSiim Lill “Roosiristlik impulss Ernst Enno elus ja loomingus”\nGenadi Noa „Müstika ja maagia Ernst Enno luules“\nEpp Ehasalu „Enno laulude valimik“\nEnno päevast osavõtnutega foto tegemine.\nEnno päeva korraldab Lääne Maakonna Keskraamatukogu Eesti Kultuurkapitali ja Haapsalu linnavalitsuse toel.


kuupäeval august 06, 2019\nKui ma vaatan oma postituste statistikat, siis näen ma mustrit. Teemad, mis lugejaid kõnetavad ja siis need teised. Näiteks tundub mulle, et minu suure hoole ja armastusega kirjutatud arvustused loetud raamatutele ja vaadatud filmidele võiksin ma samahästi kirjutamata jätta, sest huvi nende vastu on pehmelt öeldes leige.\nSarnaselt ei kõneta lugejaid lood Voldemar von Volvost. Või kui, siis ainult nendel kordadel, kui ma kuhugi sisse olen sõitnud ja draama on õhus.\nKõige rohkem meeldivad lugejatele lood minu katkisest hingest ja vildakast psüühikast. Olenemata valdkonnast. Mida suuremates kompleksides ma vaevlen, seda rohkem lugejaid võidan.\nÜks minu paljudest kompleksidest on vanus. Annan teile hetke silmade pöörituseks, ja kui pea enam ringi ei käi, siis võite edasi lugeda….. Korras? Valmis?\nMulle tundub, et ma olen viimased kümme aastat rääkinud sellest, et ma olen juba nii vana - nelikümmend, noh. Kuigi passis seisab veidi teine number, see neli miinus üks. Aga ennast olen jõudnud veenda selles, et ma paari aasta pärast olen juba viiskümmend ja pensile minemas. Mida ma muuseas, saladuskatte all öeldes, suure põnevusega ka ootan. Ja tõsiasi, et pensioniiga pidevalt edasi lükatakse, morjendab mind hirmsasti. Samas, ega ma tegelikult ju vana ka olla nagu ei tahaks. Ja kui keegi meelega või kogemata või lausa naljaviluks seda vanuseasja jutuks võtab, noh, siis ma ikka solvun südamest.\nNäiteks paar aastat tagasi pakkus üks noormees mulle bussis istet. Isegi kirjutasin sellest blogis. No ja hiljaaegu juhtus veel üks vahejuhtum, mis seest hõredaks tegi.\nSee oli üks õhtu pärast trenni riietusruumis, kus ma olin oma kaubad kõik pingile laiali laotanud ja kreemitasin kintse. Minu selja taha jäi seisma üks nooruke neiu ja taipasin, et olin oma tavaariga tema kapiukse blokeerinud. Vabandasin, naeratasin, ja tõmbasin koomale. Ise veel tegin nalja (oma arust), et ega muidu ju keegi ei räägi minuga ja niiviisi tekitan olukorra, kus kaasinimesed on sunnitud minuga kaks sõna vahetama. Ja et varsti olen ma see tädike, kes käib Maximas kassikonserve varastamas, et siis vähemalt turvamees minuga jutustaks. Neiu naeris ebalevalt ja tegi vist awww, kui ma õigesti kuulsin, ainult et ma ei tea kas minu jutu peale või minu peale… Igatahes ma rohkem ei tülitanud teda. Kui ma lahkuma hakkasin, siis viisaka inimesena soovisin talle kena õhtut. Ja ta vastas: "Teile ka!"\nNagu… the what now! Mis teie, maitea! Oli nagu jah noorem, aga mingi teie ma nüüd ka pole ju ometi? Tundsin ennast korra väga vanana. Väga… Läksin tudisevate jalgadega trepist alla, ajasin Vollile hääled sisse ja nii me podisedes, kaks vanurit, kodu poole veeresime. Jõudsime koju, tegime piparmündi teed ja vaatasime Õnne 13 kordusi. Määrisime kreemi valutavatele liigestele ja pahandasime kasvatamatute noorte peale. No kes ütleb teisele inimesele "teie" kui ta parasjagu slaavlane pole? Nendel on selline armas komme, et mida suurem austus, seda rohkem teietavad. Näiteks üks päev läksin kliendi juurde allkirja küsima ja ta, nähes mu nime, ütles kohe, et "me teiega võime vist hoopis emakeeles suhelda" seda ütles ta mõistagi vene keeles ja kuigi ka see noormees oli minust mitu aastat noorem, ei kõlanud see tema suust nii suure solvanguna. Aga noh, need eestlased, need ei tohiks küll mulle veel istet bussis pakkuda ega teietada. Või maitea, olengi äkki päriselt vanaks jäänud ja ise ei saa arugi enam?\nsurm hiilib igal pool\nXavi 20. oktoober 2019 12:09\nKoht, kus Sa kirjeldad Volliga kodu poole liikumist, ajas mind naerma. Nii hea!\nMa küll loeksin arvustusi – ise olen sama tundnud, et kogu mu arvustustele kulutatud vaev läheb tühja, sest need ei huvita kedagi. Samas blogid, kus autor räägib vaid oma katkisest hingest ja draamadest, muutuvad kiiresti tüütuks.\nKatarina von Blogger 20. oktoober 2019 17:06\nAitäh Sulle selle kainestava kommentaari eest. Ise tunnen ka tegelikult, et mõni kes pidevalt näiteks oma depressioonist kirjutab või nn "mähkmeblogid", muutuvad pärast paari postitust tüütuks. Samas näiteks, statistiliselt on kõige enam loetud "Minu Muhumas" ja "Minu Hiiumaa" arvustusi, aga seda ainult seetõttu, et Petrone Print linki jagas 😁. Püüan siis ka edaspidi ikka aegajalt mõne arvustuse lisada.


Maaülikool: maailmalõpust rääkinud õppejõud meid ei esindanud - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n18. veebruar 2012, 22:27\nEesti Maaülikooli tehnikainstituudi dotsent Viljo Viljasoo\n«Saates tutvustati Viljo Viljasood korduvalt kui Eesti Maaülikooli dotsenti ja tehnikateaduste doktorit, mis peaks justkui tema sõnadele autoriteetsemat kõla andma. Kuivõrd saates ei olnud kedagi dr Viljasoo poolt edastatud sõnumit tasakaalustamas, siis huvitas mind, et kuidas suhestub Maaülikool ühe oma õppejõu sedalaadse tegevusega,» kirjutab Martin Vällik oma blogis skeptik.ee.\nMaaülikooli pressiesindaja vahendusel saadetu vastuses öeldi, et Viljo Viljasoo oli kuni 30. septembrini 2011 Eesti Maaülikooli tehnikainstituudis seotud järgmiste õppeainete, nagu tehnoloogia projekteerimise alused; tööohutuse psühholoogia; töökindluse alused; tööfüsioloogia ja –hügieen; töötehnoloogia; jahutus- ja soojendustehnoloogiad, õpetamisega.\n«Seega ei õpetata ega uurita Eesti Maaülikoolis püramiide või sellega seotud mõjusid, vaid see on dotsent Viljasoo tööväline huvi ja ei ole seotud Eesti Maaülikooli teadusuuringutega,» kinnitas pressiesindaja. Kõrgkooli esindaja kinnitas, et see saatelõik ei kajastanud mitte Eesti Maaülikooli seisukohti, vaid tutvustas eraisiku Viljo Viljasoo hobiprojekti.\n«Dotsent Viljasoo töösuhe on hetkel peatunud, kuna ta on alates 1. oktoobrist 2011 kuni 31.augustini 2012 palgata puhkusel. Seega esines ta telesaates kui eraisik, mitte kui Eesti Maaülikooli seiskohtade esindaja,» seisab kirjas.\nERRi ühes vaadatuimas saates rääkis Viljo Viljasoo muuhulgas, et tippteadus on seisukohal, et Päike ja Maa reastuvad ühele joonele, planeetide kombinatsioon reastub analoogiliselt. Massikese eraldub Päikese tsentrist sedavõrd, et nende pingete tõttu võib vallanduda päikeseplasma. Viljasoo sõnul vallanduvad vulkaanid, plahvatavad tuumajaamad ja kogu tsivilisatsioonist jääb järele ainult kümme protsenti.\nSaadet saate näha Pealtnägija arhiivist.


Parimad avalikud sekspositsioonid - Seks\nParimad avalikud sekspositsioonid\nIllustreeritud juhend friikide tekkimiseks avalikkuses\nIllustratsioonid Carlee Ranger . Rohkemate illustratsioonide saamiseks vaadake Autoseksi positsioonid ja Koerastiilis positsioonid .\nKuigi teil võib olla mõningaid suvise kuupäeva ideid sooja kliima kasutamiseks, ei pruugi te olla nii valmis, kui asjad muutuvad veidi auravaks - ja me ei räägi ilmast. Mõnikord võib romantiline kohting teid mõlemad nii sisse lülitada, et ei jõua koju jõudmist oodata. Samal ajal ei soovi sa avalikus kohas kõigile nähtavaks saada. Peab proovima hoida seda stiilsena. Nii et siin on mõned sugupositsioonid seda tuleks meeles pidada, kui meeleolu tekib välitingimustes.\nKuule, me ei soovita tegelikult neid kõiki teha, et olla kindel. Eriti kui ümberringi on inimesi. See võib viia teid vanglasse ja skandaalida mõne rahva süütuid silmi. Aga mees võib ju unistada, eks?\n1. Sead tekis\nKohalik: Sobib kõige paremini avalikesse parkidesse ja randadesse.\nNagu nimigi ütleb, vajate nii tekki kui siga. Mehed, kes on kohati seakujulised, määratakse väljasõiduks sigadeks. Mässige teki sisse ja vingerdage diskreetselt nagu kinni jäänud sead, kuni olete mõlemad rahul. Säilitage helisemine hilisemaks, sest läheduses võib olla inimesi. Magamiskotte saab kasutada ja siis ei pea te muretsema, et paljad kehaosad ootamatult välismaailmale satuvad - ka need muutuvad hõõrdumise tõttu kena ja higiseks.\nKohalik: Mets, loomulikult.\nSimuleerige seksi selles asendis oleva puuga. Vahendaja on teie väljavalitu. Ta on puu kallistaja, näoga puu poole, käed ümber ja kaitseb puud teie suure ja vägivaldse kirve eest. Sisestage ta tagantpoolt ja ta kasutab oma teispoolsusega manipuleerimisvõimalusi, et unustada kõik kalk puumõrvar. Valige oma puu hoolikalt, sest hoolimata armastusest kõrgete leheroheliste vastu on ta teatud tüüpi puude suhtes eelarvamusega - rohke kriimustava koorega tüved pole tema embusi väärt. Talle meeldivad need pikad, siledad ja paksud.\nKohalik: Pikapiga voodi.\nKus iganes sa ka ei oleks, seal lähedal on pikap. Nüüd ei soovita me tingimata teiste inimeste pikapide kasti rüvetamist oma seksuaalsete vihkamistega, kuid kui te OLeksITE, peaksite leidma kas teki või vineeritüki, mis teid kataks, või muul viisil valmistama jääge kindlasti vaateväljast alla.\nRoomakekorja ülesveoauto. Saladuseks on siin minimaalne kõrgus, nii et kast varjab teid mõnevõrra. See tähendab, et naine paneb lamama selili. Mehel, olles tema sees, peaksid jalad olema väljas tema rinnaga tihedalt vastu, samal ajal kui ta edasi-tagasi surub. Selle stsenaariumi korral peab naine olema üsna vaikne, kuid loodetavasti saab ta asukohast piisavalt kiirust. Kui veoauto hakkab sõitma, puudutage sõbralikult tagaklaasi, nii et juht peatub, ja siis varjake oma teod, tänades juhti rikkalikult; ütle talle, et sina ja su daam sõber käisid koos duši all, alasti, kukkusite kuidagi peaaegu teie surmani üle teie rõdu ja etkorja ülesveoauto päästis teid betooniga surmava kohtumise eest. See lollitab neid.\nKohalik: Tagahoov / aed.\nMe kõik oleme seda teinud - või vähemalt soovime, et oleksime seda teinud: seks põõsastes tuletab meile meelde meie valesti kulutatud noorust, liikumiskeelu ja ulakust. Te ei pea isegi oma varast lahkuma - tehke seda julgelt teiste inimeste peal. Kindlasti pole neil midagi selle vastu. Ta ei taha oma riideid määrduda ega ebameeldivat maad puudutada, seega ole härrasmees ja põlvita tema teenistuses. Pange ta jalad tihedalt ümber vöökoha ja hoidke teda tihedalt kinni, et ta ei peaks metsaalust puudutama. Nii saad oksad ja lehed põlvedesse ja säärtesse nagu peaks, ning ta saab head seksi ja teda koheldakse nagu daami, kes ta on.\n5. Tagasi allee õndsus\nKohalik: Tagasi allee.\nSee üks on mõeldud ainult teile uberklassi inimestele. Oletame, et teid on koos sõbrannaga baarist välja visatud, kui olete üritanud tantsupõrandal paaritada. Teil on vaja kohta, kus hõivata, kuid see on peaaegu poolprivaatne. Boom! Tagasi allee.\nIgas tagumises allees on prügikast. Laske kaas alla, tõstke ta selle peale ja laske jalgadel üle ääre riputada. Nii saate teha talle püsti seistes oraalseksi! Põnevusest ja uudsusest peaks piisama, et varjata tõsiasja, et saate sellega hakkama ühes maailma räpasemas kohas.\nVõttes seda väljapoole\nOluline on arvestada sellega, kes võib seda jälgida, sest avalik sündsusetus on surmapatt ja seda karistatakse piinlike trahvide, vanglakaristuste, kriminaalkaristuste jms abil. Hoidke laste silmist - ema ja isa on ilmselt solvunud ja vastikud ning vanematele ei meeldi midagi muud kui karmilt karistada neid, kes oma laste puhta mõistuse ära petavad.\nPärast pikka külma talve kinnijäämist on kergendus lustlikku ja naeruväärset seksi kuskil ennekuulmatult avalikus kohas. Valige asukohad hoolikalt, kuid ilma liigse aplombita. Te ei kandideeri presidendiks (ja kui olete, siis võiksite selle üle mõelda), nii et itsitage edasi nagukoollapsed, ja ükskõik, kes tuleb esimeseks, võite mõlemad vapruse ja hea tuju eest auhinnad.


Projekt: Halumasina, traktorihaagise ja pealesõiduteede soetamine | IHKK Varaait\nHalumasina, traktorihaagise ja pealesõiduteede soetamine\n1. Projekti tulemusena soetatakse ettevõttele halumasin, traktori järelhaagis ja pealesõiduteed masinate transportimiseks.\n2. Piirkonnas on probleem puude saagimise ja lõhkumise teenusega. Uue halumasina soetamine piirkonda aitab lahendada puude saagimise ja lõhkumise teenuse vähest kättesaadavust.\n3. Piirkonnas müüdavad küüttepuud on tihti ühe või kahe valmis tehtud pikkusega. Antud projekti elluviimine võimaldab teha erineva pikkusega küttepuid ka tellimise peale\n4. Piirkonnas pakutavad küttepuud on tihti lõhutud liiga peeneks ja ei sobi pika põlemisprotsessiga küttekolletesse. Soetatava halumasinaga on võimalus teha ka jämedamaid puid ja neid vaid kaheks lõhkuda.\n5. Piirkonnas on võsastuvaid alasid mida saab korrastada ja kasutada tulevikus turismi edendamisel ja miljööväärtuslike aladena. Halumasina teenus suurendab piirkonnas küttepuu kui taastuva ressursi kasutamist ja võimaldab paremini kasutada vabanevat korrastatud maad.\n6. Piirkonnas kasutatavad põllud on pidevalt PRIA aerofotodelt jälgitavad ja kord aastas saavad piirkonna ettevõtjad teavitusi, hoiatusi põllupindade vähendamise kohta. Puidu suurem kasutus võimaldab korrastada ka põlluääri ja kasutada suuremal pinnal PRIA toetusõigusi põllumaid.\n7. Esineb juhtumeid kus rikkega tehnika sõidab aeglaselt remondikohta pikki vahemaid ja väga aeglase kiirusega. Kasutades uut soetatavat tugevat haagist ja tugevaid pealesõiduteid saab tunduvalt paremini kasutada aega ja tööjõuressurssi rikete kõrvaldamiseks ja tehnika transportimiseks. Haagisel on spetsiaalsed tugevad kinnitused haagise põhjas seadmete kinnitamiseks.\n8. Piirkonna ettevõtjatel puudub suur tugeva konstruktsiooniga haagis millega saab vedada nii pehmet materjali kui kive. Projekti elluviimise tulemusena on piirkonnas 13 tonnise kandevõimega tugev haagis väga erinevate materjalide veoks.\n9. Piirkonna ettevõtjatel puudub tugeva kasti ja avatava hüdroluugiga haagisega teenus. Haagis lahendab nii lume, saepuru, turba liiva kruusa kui kivide veoks kasutatava tugeva haagise vajaduse. Võimas ja kiirelt avatav hüdroluuk hoiab kokku tööaega ja tõuseb töö tegemise\n10. Piirkonnas puuduvad pealesõidu kohad tehnika veoks ja mahalaadimiseks. Endised Aruküla kolhoosi aegsed laadimis ja mahasõidu kohad on lammutatud. Tugeva kandejõu (vähemalt 6 tonni) ja väikse kaaluga (1 tööline suudab vabalt tõsta) 3 meetrised peale ja mahasõiduks\nkasutatavad kaldteed on universaalsed ja mobiilsed. Laheneb piirkonnas masinate ja haakeseadmete peale ja mahasõidu probleem, samuti saab kaldteid lihtsalt kaasas transportida ja kaugemas piirkonnas tehnikaga maha sõita.\n11. Piirkonnas on palju kraavidega alasid, mille läbimiseks saab kasutada pealesõiduteesid.\n12. Piirkonnas puudub mobiilselt liikuv halumasin, millega saab pika puidu vajadusel teha halupuuks ka järkamata puidu hunniku juures erinevates kohtades. Piirkonda soetataval halumasinal on nii elektrimootor kui traktorihaake ja käitamise võimalus.\n13. Piirkonnas puudub suur heas korras haagis millele laadida puitu. Projekti tulemusena saab halumasina transportööriga koheaslt teisaldada saetud ja lõhutud puidu haagisele ja seejärel selle vedada lattu või otse kliendile.\nTraktori haagise soetamine\nProjekti tulemusel on ettevõttel halumasin, traktori järelhaagis ja pealesõiduteed masinate transportimiseks. Paranenud on soetatud seadmetega pakutavate teenuste kättesaadavus (puude saagimis- ja lõhkumisteenus, veoteenus)


Kodune eksootika: Kollektsioon!\nNagu tätoveerimine, eksole!\nSai uuritud-puuritud igasugu "diilerdajaid", kes ämblikega tegelevad. Algselt sai üle-maailmselt uuritud aga kuna väljaspool EL olevad riigid kukkusid ära CITIESI dok-de pärast, jäi sõelale üks Inglismaa tegija ja teine Saksamaalt.\nMõlema inimesega sai ühendust võetud ja ka olemasolevatest liikidest nimekirjad saadud. Olgem ausad - saksa list oli MULJETAVALDAV!!! Slings, juvies, sub-adult, male's, female's, bulks, pairs... Absoluutselt KÕIK, mida hing ihkas...\nSai siis järjest hakatud liike läbi googeldama ja uuritud, milliste liikidega hakkama võiks saada. Esimene "must have" oli mul muidugi imeilus Avicularia Versicolor.\nIlus, eks? Jah, seniks, kuni selgus, et need isendid ei talu transporti ja temperatuurikõikumisi.. Tõenäosus, et loom Saksamaalt elusana sihtkohta jõuaks, oli pea olematu... Avicularia - my ass. Samas olen ma kindel, et sõidan talle kunagi kasvõi ise järgi!\nEdasine valik saigi siis konkreetselt tehtud tõenäosuse põhjal - kes jõuab kõige tõenäolisemalt funktsioneerivana Eestisse. Saksamaa poolne inimene oli ise ka ääretult tore ja abivalmis ja oskas hästi soovitada - KUIGI - viimase valiku tegin ju siiski ise:)\nÜle maa ja mere asusid teele Grammostola Rosea (jah, see tuumapommi tüüp) - täiskasvanud emane isend. /eeldatavasti/ :D\nRosea'd tuli pakitud karbikesest päris palju välja - siiski arvan, et tegu on nooremapoolse loomaga, kes enda täismõõtu pole veel kasvanud.\nBrachypelma Albopilosum - leebe loom, keda kunagi kindlasti händeldama hakkan!\nAlbopilosum tuli ka ikka tõelise beebina - elame-näeme, mis ta'st sirgub!\nTapinauchenius Violaceus - sai valitud tänu enda aktiivsele elustiilile, ilusale violetsele värvusele ja sellele, et oleks keegi, kes ei oleks nii "aboreal" tüüpi :)\nHetkel on Vio küll pigem väikese sõrme suurune - aga küll ta kasvab!\nPosted by Annakas at 9:09 AM


Sviidid – Schloss Fall Hotell\nKeila-Joa loss Schloss Fall avas 2016 aastal peamaja II korrusel asuva eksklusiivse butiikhotelli milles on 5 luksuslikku sviiti. Kõik sviidid on erinevad ning kõigil on oma lugu jutustada. Sviitidest avaneb imekaunis vaade Keila-Joa kosele, joale, lossi pargile ning lossikompleksile.\n2020 aasta sügisel valmis lossi kõrvalhoonena Väikemõis milles on 2 luksuslikku sviiti, 7 delux king tuba, 6 delux queen tuba ning 1 delux twin tuba.\n2-toaline luksuslik sviit Benckendorff on suurusega 47m2 ja koosneb kahest toast – magamistoast ja kabinetist ning mille akendest avaneb kaunis vaade Keila joale ja lossipargile. Sviidi juurde kuulub suur päikesepoolne 18 m2 terrass vaatega Keila joale ja pargile.\nLuksuslik Sviit Volkonski on suurusega 41m2, mille akendest avaneb kaunis vaade Keila joale ja lossipargile. Sviidi juurde kuulub ka suur 18 m2 terrass. Volkonski sviiti on võimalus vaheukse kaudu ühendada Imperaatori sviidiga.\nLuksuslik Sviit Imperaator on suurusega 55m2, mille akendest avaneb kaunis vaade Keila joale ja mõisapargile. Imperaator sviiti on võimalus vaheukse kaudu ühendada Volkonski sviidiga.\nLuksuslik Sviit Stackenscneider on suurusega 27m2, mille akendest avaneb kaunis vaade lossi peaväljakule. Sviit on saanud oma nime saksa päritolu andeka lossi arhitekti, hilisema Keiserliku õukonna arhitekti Andrei Stackenscneideri järgi, kelle tähelend algas just Keila-Joa lossi rajamisest.\nLuksuslik Sviit Oriental on suurusega 56m2, kahe avara magamistoaga ning nende akendest avaneb kaunis vaade lossi peaväljakule ja pargile.\nVäikemõisa rõduga sviit\nLuksuslik rõduga sviit asub lossi peamaja kõrvalhoones Väikemõisas. Kahetoalise sviidi suurus on 38m2, mille akendest ning rõdult avaneb imeline vaade Keila-Joa lossi peamajale ning peaväljakule.\nMõlemas toas on olemas eraldi wc ning tube on võimalik eraldada vaheustega.\nVäikemõisa III korruse sviit\nLuksuslik sviit asub lossi peamaja kõrvalhoones Väikemõisas. Sviidi on avarad katuseaknad ning sviidi suurus on 45m2. Voodite vahele on võimalik eraldamiseks tõmmata kardin.\nDelux King tuba\nLuksuslikud Delux king-size voodiga toad asuvad lossi peamaja kõrvalhoones Väikemõisas. Tubade suurused on 22m2 ning nendest avaneb vaade Keila-Joa lossi peaväljakule ning lossi pargile.\nDelux Queen tuba\nLuksuslikud Delux queen-size voodiga toad asuvad lossi peamaja kõrvalhoones Väikemõisas. Tubade suurused on 18m2 ning nendest avaneb vaade Keila-Joa lossi peaväljakule ning lossi pargile.\nDelux Twin tuba\nLuksuslik Delux tuba kahe eraldi voodiga asub lossi peamaja kõrvalhoones Väikemõisas. Toa suurus on 18m2, millest avaneb vaade Keila-Joa lossi pargile.


KORRUPTSIOON - ÜLDINE - 2021\nPõhiline - Üldine - Korruptsioon\nSelgitame teile, mis on korruptsioon ja korruptsiooni liigid erinevates valdkondades. Lisaks, millised on korruptsiooniteod.\nPoliitikas tähendab korruptsioon võimu kuritarvitamist, et seda ära kasutada.\nKorruptsioon viitab esiteks rikutud asjadele, mis lähevad mädanemis- või perversse olekusse, muutes põhilisi omadusi ning muutudes palju hägusemaks ja negatiivsemaks.\nMõiste tuleneb ladina keeles kahe sõna kombinatsioonist: murd ja süda . See metafooriline tähendus tähendab täpselt objekti või väärtuse olemuse kaotamist.\nVt ka: Karistamatus.\nKui bitid muudavad andmete esitust, loetakse see rikutud failiks.\nSellel terminil on kaks peamist tähendust: üks viitab millegi mädanemisele, teine aga sümbolilisemale kujule, viidates inimsuhetele, eriti suhetele. võimu\nEsiteks alustab organism pärast surma lagunemisprotsessi . See on lagunemine (ainetega, mis paisuvad, seejärel kuivavad ja mädanevad), mille käigus kehad muutuvad aeglaselt vähem keerukateks ja lihtsamateks vormideks.\nKirjanduses ja lingvistikas nimetatakse korruptsiooniks ka olukorda, mis võib tekkida siis, kui sõna kasutatakse erinevalt sellest, mis selle määratluse kehtestab, keelelise korruptsiooni nähtus. See ilmneb ka juhul, kui mõnes kirjalikus töös ilmub tõlke, paranduse või kirjutamise käigus muudatus võrreldes algse versiooniga.\nArvutiteaduses on teada, et andmete salvestamine ei ole eksimatu toiming ja kui bitid muudavad andmete esitust (see võib juhtuda viiruse rünnaku, opsüsteemi rikke või lihtsalt halva edastamise tõttu) andmeid), peetakse rikutud failiks.\nKui rääkida alaealiste korruptsioonijuhtumitest, siis seetõttu, et on olemas täiskasvanu, kes kaitsetu olukorra ärakasutamisega allutab alaealise prostitutsioonile, näiteks tegevusele, mis võib teda psühholoogiliselt väga tõsiselt häirida, kahjustades sellega tema Isiksus ja psühholoogiline areng.\nPoliitikas viitab korruptsiooni mõiste võimu kuritarvitamisele, et kasutada ära üldjuhul majanduslikke eesmärke, mis ei reageeri selle võimu määratud funktsioonidele. Sellega näeme seost selle termini etümoloogilise vaimuga: poliitikas peab võimul olema üldise hüve otsimiseks filosoofiline alus ning selle rikkumine üksikute huvide nimel on üks riigielu tipptasemel toimingutest, ja Seetõttu korruptsioon.\nKorruptsioon ilmneb nii avalikes kui ka erasektorites.\nKuid konkreetselt, millest me räägime, kui mainime korruptsioonitegusid? Siin on mõned näited:\nVäljapressimine avaliku või eraülesande kõrgete ametnike kaitse all, et sundida teisi inimesi tegema asju, mis ületavad nende funktsioone.\nAvalike hangete võltsimine võltslepingutega ja väljaspool seadusi.\nMõjuta inimkaubandust, kasutades eeliseid või sõprussuhteid hierarhilistel positsioonidel põhjuste või projektide soosimiseks või kahjustamiseks.\nMuuks kasutamiseks antud kauba ebaseaduslik või tahtmatu kasutamine.\nEetika puudumine, eriti kõrgetel hierarhilistel tasanditel. Ametniku jaoks on kuritegu näha ebaseaduslikku ja mitte teatada ega hoiatada.\nKorruptsioon ilmneb nii avalikes kui ka eraviisilistes ülesannetes ja sellel on enam kui negatiivseid tagajärgi enamiku organisatsioonide jaoks, kes ei tea, kuidas selle vastu võidelda: see soosib bürokraatiate taastootmist, piirab valitsuste usaldusväärsust, vähendab ressursse ausaks tööks. ning naturaliseerib need faktid, mis kahjustab oluliselt neid, kes oma raha või toetusega seda organisatsiooni legitimeerivad. Isegi justiits-, politsei- või spordivaldkond on nendest probleemidest mööda.\nArutelu korruptsiooni üle ilmub tavaliselt enamikus maailma demokraatlikes riikides ning puudu pole erakondi, kes peavad end korruptsioonivastase võitluse meistriteks . Tõde on see, et nende probleemide lahendamiseks on vaja muuta ühiskonna tervet mõistust ja kuuluvuse kultuuri organisatsioonide ülemistes kihtides vastu võetud otsustesse, mida see ühiskond seadustab.


Kunelid katusel | Serverisirvija\nMõnes mõttes meenutab meie elamine mägikülas väikest loomaaeda, sest üsna sageli viibivad meiega Maša, Precious ja viimase väike arg järglane. Lisaks hiilib territooriumilt läbi ka muid kasse, tänaval võib vahel kohata rebast, metsas hirvi ja metssigu ning katuse all elavad meil kunelid.\nAh et kes on kunelid? Võtame aga Vikipeedia lahti ja loeme!\nKunel (Glis glis) on suurekasvuline unihiir, kes on levinud suurel osal Euroopast, kuid mitte Skandinaavias, kõige lõunapoolsematel aladel ja Briti saartel, kui üks sissetoodud populatsioon välja arvata. Eestis eksikülaline. Toitub peamiselt taimedest, kuid võib süüa ka putukaid, mune ja pesapoegi. Veedab suure osa ajast puude otsas, talvel magab 7–8 kuud.\nKõlab just kui suurepäraselt kui jätta kõrvale fakt, et nad elavad meil katuse all. Mingil ammusel aal tekkis räästakasti sisse auk ja loomakesed leidsid, et ehkki nad küll peaks pesitsema linnupesades ja puuõõntes, siis katusealune on veelgi parem koht.\nMina ühtki otseselt näinud ei ole, sest nad on ööloomad ja pagana arad, küll aga olen ma neid kuulnud. Tõele au andes sain ma nende olemasolust teada oma esimese Bulgaaria reisi ajal. Nimelt pidas Arheoloog siin oma sünnipäeva ning mingil hetkel öösel kuulsin ma (magades allkorrusel) röögatust ja nätakat. Kellegi närv ütles üles ja lajatas saapaga vastu lage. Vaadake, loomakesed jooksevad katuse all ringi ja krõbistavad vägagi kuuldavalt. Täna öösel kostus sealt selline hääl, nagu uuristaks nad omale teist sissekäiku.\nMulle on jäänud mulje, et ehkki keegi neid sinna ei taha, käib võitlus nende vastu suhteliselt passiiv-agressiivselt. Näiteks viib katusele redel, mida mööda Aljoša teoreetiliselt neid püüdma peaks minema, aga mulle tundub, et teda väga ei huvita need loomad.\nVahel räägime augu lappimisest, aga ei tahaks ju loomi sisse jätta, kuidas nad välja peletada? Minu tänahommikune mõte oli tuua kohale hulk bassikõlareid, panna need vastu lage ning hakata alates kaugemast nurgast kuni auguni eriti karmi metalit müdistama. Küll nad välja jooksevad! N. ei olnud ideest vaimustuses…\nMuidugi võiks neid ju mürgitada, aga nad on tegelikult päris armsad loomad, umbes nagu oravad… N. on, nagu minagi, suur loodusesõber ning lisaks sellist tüüpi inimene, kes ei teeks kärbselegi liiga (sääsed on teine asi!), nii et kõik kurjad ideed on vastuvõetamatud.\nHuvitav, Sloveenias peetakse neid delikatessideks… Hmm, kellelgi sloveenlastest sõpru on? Me kutsuks külla ;)\nAga ostaks eesli


Livol Extra Kummikarud D- vitamiiniga, 75 tbl • LIVOL vitamiinisüsteemid\nLivol Extra Kummikarud D- vitamiiniga, 75 tbl\nAinult 1 kummikomm päevas!\nKõrgekvaliteediline Skandinaavia toode on üle 3-aastastele lastele võrratu D3-vitamiini allikas. Maitsvad ja kõigi armastatud karukujulised kummikommid on ideaalne valik, kui tablette on raske neelata.\n400 IU D-vitamiini\nD-vitamiin aitab toetada lihaste normaalset talitlust.\nToidulisand. 150 g\nToitaine 1 kummikomm VTV*\n400 RÜ D3-vitamiini 10 mcg 200%\ntäiteaine (maltitoolisiirup), želatiin, hape (õunhape), porgandi- ja mustasõstrakontsentraat, maasikaekstrakt, looduslik lõhnaaine, keskmise ahelaga triglütseriidid kookospähklist ja rapsiseemnetest, kolekaltsiferool ( D3-vit), glaseeraine (karnaubavaha), magusaine (sukraloos).\n3-aastased ja vanemad lapsed – 1 karu päevas.\nSoovitatavat päevast annust ei tohi ületada. Toidulisand ei asenda mitmekesist ja tasakaalustatud toitumist. Ülemäärane tarbimine võib põhjustada kõhulahtisust. Hoida toatemperatuuril kuivas ja lastele kättesaamatus kohas. On oluline, et toitumine oleks tasakaalustatud vastavalt tervisliku eluviisi põhimõtetele.


6 parimat hotelli ja peatuspaika sihtkohas Castle Donington, Suurbritannia – hotellid sihtkohas Castle Donington\n5 parimat hotelli sihtkohas Castle Donington\nKas otsite midagi ideaalseks puhkuseks? Arvustajad pidasid sihtkohta Castle Donington väga heaks.\nOtsite pakkumisi sihtkohas Castle Donington? Vaadake hindu ja majutust:\nReisid sihtkohta Castle Donington tööasjus?\nPaigad, mida sihtkohas Castle Donington armastame!\n18 majutusasutust sihtkohas Castle Donington\nHoliday Inn Express East Midlands Airport 3-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\n"The disabled facilities were first class."\n7,1 Hea 474 arvustust\nCaron. Mani saar\nJurys Inn East Midlands Airport (on-site) 4-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\n8,4 Väga hea 1 518 arvustust\nVaadake parimaid hotelle, B&B'sid, külalistemaju ja puhkemaju linnas Castle Donington, mis põhinevad reaalsete külastajate poolt jäetud 5 987 ehtsal arvustusel.\nParimad hotellid: Castle Donington\nVastavalt 5 641 külastaja arvustusele\n#1 sihtkoha Castle Donington 13-st hotellist\n„lähedane asukoht lenujaamale oli väga hea, saabusime õhtul...”\n#2 sihtkoha Castle Donington 13-st hotellist\nLoe veel hotelliarvustusi: Castle Donington\nVaata 5 parimat majutusasutust sihtkohas Castle Donington\nPopulaarsed hotellid sihtkohas Castle Donington\nÜmbruskonnas ja läheduses: Castle Donington\nBirmingham 54,4 km kaugusel\nNottingham 18,1 km kaugusel\nLeicester 26,8 km kaugusel\nMatlock 35,8 km kaugusel\nBakewell 47,3 km kaugusel\nCoventry 49,5 km kaugusel\nDerby 12,7 km kaugusel\nBuxton 60,2 km kaugusel\nChesterfield 44,2 km kaugusel\nSolihull 55,9 km kaugusel\nMelbourne 6,2 km kaugusel\nLong Eaton 7,9 km kaugusel\nKegworth 4,2 km kaugusel\nLong Whatton 5 km kaugusel\nShardlow 3,4 km kaugusel\nRisley 8,6 km kaugusel\nStapleford 9,8 km kaugusel\nCastle Donington 0,6 km kaugusel\nSutton Bonington 6,2 km kaugusel\nBelton 6,6 km kaugusel\nEast Midlandsi lennujaam (EMA) 1,4 km\nBirminghami lennujaam (BHX) 50,7 km\nRobin Hood'i lennujaam (Doncaster, Sheffield) (DSA) 73,9 km\nManchesteri lennujaam (MAN) 85,3 km\nHotellid: Castle Donington


Papist kontseptist esimese prototüübini | ParcelSea\nPapist kontseptist esimese prototüübini\nPostitatud 05. november 2020\nSamal ajal kui üle lahe toimuvad USA presidendivalimised, oleme hoidnud enda fookuse nutipostkasti arendamisel. Kuhu me tänaseks jõudnud oleme?\nEsimest korda kui meeskonnaga maha istusime, oli küsimusi rohkem kui vastuseid. Kust me alustame? Milliseid resursse on meil vaja? Milline on meie väärtuspakkumine? Teadvustades teadmatust saime aru, et peame käe mootorisse panema ja alustama materjalide ja tööriistadega, mis meil parajasti käepärast olid. Paralleelselt kaardistasime ka toote roadmapi, mille etapid olid pehmelt öeldes hirmutavad.\nEsimese kontsepti ehitasime pappkastidest, liimist, poltidest ja mutritest ja andsime spreivärvidega tootele esimese välimuse. Juba esimene tulemus kasvatas kõvasti meie enesekindlust projektiga jätkamiseks. Teine prototüüp valmis juba peenematest materjalidest ja tehnikatest ning olime tulemusega väga rahul.\nOktoobris andsime sisse disaini patendi ning oleme nüüdseks juba edukalt testinud nii elektroonikat kui ka riistvara. Selle kõige tulemusena oleme tõestanud esimese kontsepti potentsiaali. Novembris plaanime esimese kontsepti lõpuni viimistleda ning toota veel mõned prototüübid, mida juba esimeste klientide peal testida saaks.


Teine ekraan murrab peavoolumeediasse - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTeine ekraan murrab peavoolumeediasse\n28. veebruar 2013, 15:38\nVabariigi aastapäeva tähistamise portaal Postimehe võrguväljaandes.\nKui suursündmuste reaalajas kajastamine ajalehtede võrguväljaannetes oli veel aasta-paar tagasi uudsusfaktoriga katsepolügoon, siis praegu hakkab sellest saama üsna tavapärane osa sellest, kuidas meedia uudistejanus lugejaid kaasa haarab ning sotsiaalmeediale konkurentsi pakub.\nAjalehe Postimees võrguväljaanne tegi pühapäeva õhtul Eestis uudsena ülekande Eesti Vabariigi 95. aastapäeva tähistamisest Estonias. Lisaks ETV otsepildi vahendamisele kommenteerisid presidendi kõnet, kontserti ja vastuvõttu tekstidega Tiina Kruus, Anu Saagim, Allar Tankler, Gerly Tinn, Hendrik Alla ja Anvar Samost. Toimuvat illustreeriti pildimaterjaliga ning uudisvoogu valiti ka Twitterist parimaid märksõnaga #Eesti95 tähistatud säutse.\nPostimehe otseülekanne kogus pühapäeva õhtul ligi pool miljonit kasutajate tekitatud vaatamisminutit, mis ka veebirakenduse loonud teenusepakkuja hinnangul on üle ootuste edukas tulemus. Järgmine sarnane otseülekanne Postimehe keskkonnas toimub juba eeloleval laupäeval «Eesti laulu» finaalkontserdilt.\nKui aastapäevapidustuste ülekanne lõppes, said huvilised kohe ümber lülituda New York Timesi veebilehele, kust algas nende otselülitus Los Angeleses toimuvale Oscari-galale. Kuigi erinevad sündmused, välja arvatud kleidimoe osatähtsus kommentaarides, näitavad mõlemad, et reaalajas ülekanded suursündmustest on saamas oluliseks osaks peavoolumeediast.\nPostimehe näide Eesti kontekstis ning New York Times maailma mastaabis näitavad selgelt tendentsi, millest läinudaastasel meediakonverentsil «Ekraanilt ekraanile» rääkis pea iga esineja – tarbijale ei piisa enam ühelt ekraanilt toimuva jälgimisest, aina olulisemaks muutub suure ehk teleekraani kõrval teisele, väiksemale arvuti-, telefoni- või tahvelarvutiekraanile jõudev informatsioon.\nReaalajas hargnevate suursündmuste puhul tahab kasutaja üha rohkem teleekraani pakutavale lisainfot hankida või kodust eemal viibides televisioonile alternatiivi leides end sündmustega kursis hoida.\nLugeja ei oota, millal sündmus läbi saab, vaid nõuab oma infokildu kohe ning ootab ka võimalust sündmuste käiku kommenteerida ja teiste arvamusi lugeda.\nPostimehe ülekandesse kaasati seekord suhtlusvõrgustiku Twitter kasutajad, sisukamad ja põnevamad säutsud leidsid tee ka võrguväljaande uudisvoogu. Twitteris toob peavoolumeedias äramärkimine kasutajale juurde nähtavust ning pikemas perspektiivis paneb võimalus ehk ka haaravamat sisu looma.\nEriprogrammi lõi aastapäeva tähistamiseks ka Delfi, mis katsetas interneti vahendusel edastatava teleprogrammiga, mille kava algas ja lõppes mängufilmiga «Detsembrikuumus», ning pakkus sinna vahele otselülitusi Estonia kontserdimajja.\nDelfi julget katsetust segasid aga tehnilised viperused, hägune pilt ning kõikuv helikvaliteet, mida mainis Vikerraadio kommentaaris ka uudised.err.ee arvamustoimetaja Rain Kooli, kelle hinnangul internetitelevisioon päristelevisioonile veel kannale ei astu.\nTänavu kolmandat järjestikust aastat reaalajas Oscari tseremooniat kajastav New York Times tegi samuti videolülitusi, mida kriitikud pidasid otseprogrammi nõrgimaks lüliks. Nii jõudsid nood arusaamale, et kasutajad ei soovi televiisori kõrvale siiski teist, väiksemat telerit, vaid tahavad teisel ekraanil näha pigem lisamaterjali.


Maaeluminister 31.07.2020 määrus number 56; jõustumiskuupäev 08.08.2020\nredaktsioon 08.08.2020 [RT I, 05.08.2020, 26]\nMäärusega kehtestatakse "Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020" meetme "Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemisega tegeleva ettevõtja müügikäibe vähenemise osalise hüvitamise toetus" raames toetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ja kord.\n1) kelle tegevusalaks on justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 "Kohtule dokumentide esitamise kord" lisa 16 "Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)" järgi kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAK-i jao C alajagu 10201);\n1) null punkti, kui taotleja tegevusala ei ole justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 "Kohtule dokumentide esitamise kord" lisa 16 "Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)" järgi kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAK-i jao C alajagu 10201) või taotlejal puudub toiduseaduse alusel antud tegevusluba kala käitlemise valdkonnas;\n2) üks punkt, kui taotleja tegevusala on justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 "Kohtule dokumentide esitamise kord" lisa 16 "Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)" järgi kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAK-i jao C alajagu 10201) ning taotlejal on toiduseaduse alusel antud tegevusluba kala käitlemise valdkonnas.\nMaaeluministri 8. jaanuari 2020. a määrust nr 1 "2020. aastal toetatavate "Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014‒2020" meetmete ja tegevuste liigid" täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:\n"20) kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemisega tegeleva ettevõtja müügikäibe vähenemise osalise hüvitamise toetus.".


Väikese energiakuluga maja vähemtuntud küljed\nEhituses on täna kõneaineks nullenergiamajad ehk väga vähe energiat tarbivad hooned, mis suudavad toota kas täielikult või enamiku energiast hoone vahetus läheduses taastuvatest ressurssidest.\nMillele tasub uut tüüpi hoone ehitamisel ja kasutamisel tähelepanu pöörata?\nTeatavasti kulub 40%kogu Euroopas toodetavast energiast hoonete kütmisele. See on üks neid valdkondi, kus energia parem kasutamine annab parima majandusliku tulemuse. Seepärast on antud välja ka Euroopa Liidu Hoonete Energiatõhususe Direktiiv. Kasutusele on tulemas täiesti uus mõiste – ligi nullenergiahoone. Seoses direktiiviga muutuvad Eestiski rangemaks energiatõhususe miinimumnõuded ning üheksa aasta pärast peavad kõik uued eramajad olema ligi nullenergiahooned.\nKõigile on täiesti selge, et kui maja ja selle elanikud tarbivad vähem energiat, siis sellises majas elamine on soodsam. Energiakulu väljaarvutamine on lihtne ja sellest tulenevalt pole keeruline leida ka võimalik saavutatav sääst mitmesuguste energiahindade muutumise stsenaariumide puhul. Kuid lisaks lihtsale aritmeetikale tuleb väga vähe energiat tarbivate hoonete puhul arvestada ka mõnede mitte kuigi laialt tuntud asjaoludega.\nTasuvusarvutused võiva olla petlikud\nErialases kirjanduses on palju käsitletud kulu- ja energiatõhususe teemat sõltuvalt erinevatest küttesüsteemidest, maja soojustuse paksusest ja energia hinnast. Selgub, et hetkel kehtivate soodsate hinnamoonutuste ja poliitiliselt (enamushääletusega või koalitsioonileppega) kehtestatud arvutusreeglite tagajärjel võiks hea energiatõhususe saavutada ka elumaja, mille soojustuskiht pole paksem kui 50 mm. Teisest küljest on mõnede aktiivselt populariseeritavate tarkvaravahendite abil võimalik näidata, et olukord on väga hea alles siis kui seina soojustus on 35 cm ja enam. Tõde on ilmselt kusagil vahepeal, kuid julgen pakkuda piisavaks elumajal seinasoojustuse paksuseks 25 cm, mis tagab u-arvu väärtuseks mitte üle 0,15 W/m²K.\nVanaaegne palkmaja oli hästi töötav konstruktsioon – isegi kui seintesse tekkis niiskust, kuivas see talvel kütmisega välja. Veeauru liikumise suund seinas on ikka sooja poolt külma poole ja mida suurem on temperatuuride vahe seina paksuse ühiku kohta, seda kiirem see liikumine on. Traditsioonilise palkmaja seinte paksus vastab oma isolatsiooniomadustelt umbes 5-10 cm soojustusmaterjalile.\nPraegusel ajal kasutame isegi kuni 40 cm paksuseid ülisoojustatud seinu. Mitmesugustest lisatingimustes tulenevalt võib nendes seintes niiskuse liikumine hoopis puududa. See tähendab, et kui mõne äparduse käigus või ka ehitamise ajal satub seinakonstruktsiooni vett, võib selle väljakuivatamine sealt võtta teadmata kaua aega. See-eest on seina sees soe ja hallituse tekkimise potentsiaal kõrge.\nSellepärast tuleb väga kõrge soojapidavusega hoonet ehitada erilise hoolega. Piltlikult öeldes tuleks enne ehitada valmis katus ja siis täiesti kuivades tingimustes seinad sinna alla.\nLoomulikult on sellisel puhul väga suur tähtsus aurutõkkel, mis pidurdab õhus lahustunud veeauru imbumist seinakonstruktsiooni, kus see hakkab jahedamate välimiste kihtidega kokku puutudes kondenseeruma.\nPideval, tõhusal ja ilma aukudeta aurutõkkel on ka teine, peaaegu sama oluline ülesanne – hoida maja õhutihe.\nOlen näinud hiljutise buumi ajal ehitatud korterelamut, mille siseõhk vastab kõikidele vajalikele nõuetele, kus aga puudub ventilatsiooni soojatagastus. 70% maja kütteenergiast kulub ventilatsioonile ja infiltratsioonile. Niisuguse tohutult raiskava olukorra vältimiseks tulebki kasutada kontrollitud soojatagastusega ventilatsiooni. Ja selleks, et see omakorda oleks nii tõhus kui loodetud ja soovitud, peab maja olema väga õhutihe – selle tagab tehniliselt hästi läbi mõeldud ja vastutustundlikult ehitatud aurutõke.\nSoojatagastusega ventilatsioon töötab põhimõttel, et maja sees tekkiv soojus võetakse heitõhust tallele ja tagastatakse sisse puhutavasse õhku. See muidugi ei tähenda, et küttest võiks niisama lihtsalt loobuda. Kui kedagi kodus pole ja majas soojust lihtsalt ei teki, peab seda tekitama korralik, piisava võimsusega küttesüsteem.\nTõhusa ventilatsiooni juurde kuulub ka tõhus hooldus. Filtreid tuleb vahetada ja kanaleid puhastada vastavalt vajadusele, aga soovitatavalt siiski vähemasti kaks korda aastas. Hea oleks, kui sellise maja omanik ka ise mõnikord enne puhastamist ventilatsioonikanalitesse pilgu heidaks – siis saab selle tegevuse vajadus kohe selgeks. Nimelt kipub ventilatsioonikanalitesse kogunema tolmu. Kui tolmule lisandub ka parasjagu niiskust, tekib soodne olukord „elu“ tekkimiseks. Piisab kui tuletada meelde sellist vastikut haigust nagu legionelloos (leegionäride haigus), mille levikut läänemaailmas seostatakse just hooldamata ventilatsioonisüsteemidega.\nNiisiis – madal energiakulu!\nTraditsiooniliselt ehk “business as usual” viisil ehitatud elumajade energiatarbimise jaotus on siiani olnud umbes selline, et 10% kulub ehitamisele, 10% kulub remondile ja lammutamisele ning ülejäänud 80% küttele, vee soojendamisele, hoones eesmärgipäraselt tarbitud elektrile ja muule sarnasele. Kui hoone kavandada ja ehitada selliselt, et kütte- ja muud jooksvad nn. kommunaalkulud on minimeeritud, siis muutub nende osade omavaheline suhe silmatorkavalt. Kolm eelnevalt kirjeldatud komponenti muutuvad sel juhul omavahel ligikaudu võrdseks. See omakorda tähendab, et edaspidi on energiatarbe vähendamisel sama suur osa nii ehitamisel, ülalpidamiskuludel kui ka otsesel tarbimisel.\nSellist energiat, mis on kulutatud ehitusmaterjalide tootmiseks, transpordiks ja ehitamiseks nimetatakse asjastunud energiaks või halliks energiaks (inglise keeles: embodiedenergy, greyenergy) ja selle tarbimise vähendamise vajadust alles hakatakse teadvustama.\nÜks näide selle kohta. Oletame, et keskmise 120 m² puitmaja soojustamiseks kulub 75 m³ soojaisolatsioonimaterjali. Kui selleks kasutada EPS-i, siis selles materjalihulgas sisalduv “halli energia” kogus on ca 60 000 MJ. Kui aga kasutada tselluvilla, siis on selles sisalduva energia kogus vaid 6 000 MJ. Nendes kahes materjalis kehastunud energia vahega saame sedasama maja kütta mitu aastat! Õnneks on Eestil vähemasti seda materjali omast käest võtta.\nKa põhikonstruktsiooni materjalide puhul võib asjastunud energia vahe osutuda päris suureks. Näiteks on ehituspuidus halli energiat 0,3 MJ/kg, aga tellises 0,8 kuni 1,2 MJ/kg.\nKõrgtehnoloogilist toodet tuleb osata kasutada\nMitmel pool maailmas on läbi viidud uurimusi tarbimisharjumustest väikese energiakuluga elumajades. Erinevate uurimuste tulemusel erineb täiesti identsetes majades elavate leibkondade energiakasutus 3 kuni 5 korda – korda, mitte protsenti! Sellest on järeldatud, et kaugeltki ei piisa vähe tarbivate majade ehitamisest – vaja on õppida neid ka sihipäraselt kasutama! Eriti kehtib see kõiksuguste taastuvenergiat kasutavate süsteemide kohta. Mistahes kõrgtehnoloogilist toodet, mida madalenergiamaja kahtlemata on, saab ja tuleb kasutada sihipäraselt.