naised ja ussid ?! | Pulmad.ee\nnaised ja ussid ?!\n37 postitust / 0 uut\nLiitus: 17 Aprill 2008 - 20:57\n5 Mai, 2008 - 21:38\nSiin foorumis on nii hea ringi sahmida. Kõik on positiivsed, abivalmid ja täis igasugu häid teadmisi. Ütle veel, et naised on ussid :D Nii suur tänu kõigile suurematele ja väiksematele nõuandjatele ja kirjutajatele (ja Virgole). Siit ei leia ainult häid mõtteid ja kasulikke näpunäiteid vaid hunnikute viisi head tunnet.\nloetud 26288 korda\nRe: naised ja ussid ?!\n5 Mai, 2008 - 22:04\nOlen ise ka sellisel arvamusel,kuigi vahel tikub mõnele meist kõrbedamat ka keelele ja meelele,kuid üldiselt on ikka väga palju kasulikku siit võimalik leida.Kui otseselt kõike ei kasutagi oma pulmade planeerimiseks,siis kaudeslt saab ka palju huvitavat.\n5 Mai, 2008 - 22:17\nSiit foorumitest leiab jah igasugust infot, pole asja millest kirjutatud poleks. Paljusid teemasid isegi mitmeid kordi läbi arutatud. Aga egas siin ainult naised sõna ei võta, mehi ka küllaga. seega - egas mehed ka siis sead ei ole:D\n5 Mai, 2008 - 23:24\nLugesin ma seda pealkirja ja mõtlesin, et millest küll see teema võiks olla :)\nVäga tore teemaarendus :) tänud ka minu poolt meie "ussidele" :)\n6 Mai, 2008 - 09:13\n:D Ma vaatasin ka, et no mis nüüd siis lahti, et kas keegi on pahur aga näe- ilus teema algatatud hoopis :)\nMinul on ka hea meel, et siin just selline rahvas on nagu on- mõnus on tunda siinset sõbralikku õhkkonda ja hea on teada, et kui abi on vaja, siis abi ka saab!\nTahaks öelda kõigile kasutajatele: Aitäh, et te siin olete!\n6 Mai, 2008 - 10:39\nTäpselt samad emotsioonid!:) Igatahes tõesti meil on lahe seltskond ning loodetavasti selliseks see ka jääb. Eks paratamatult muudab pulmade korraldamine ning sellekohase info lugemine inimese rõõmsamaks ning ehk ongi see meie lehe saladus:)\n6 Mai, 2008 - 10:42\nEks ta nii olegi:) Usun ,et paljud, kes muidu pulmi vb ei planeerigi nii pea, siis pulmad.ee-d külastades see muutub, kuna nii palju informatsiooni, kuidas ikka pulmi pidada odavamalt ja kallimalt, ning, et see ikka väga õige otsus pulmad teha:D\n6 Mai, 2008 - 09:16\nIgal hommikul, kui ärkan pakatan ma uutest mõtetest ja siis ruttan kohe siia lehele, et otsida lugeda kas minu ideed ka teostatavad on ja tänu Teile kõigile olen ma oma pulma korraldamisega väga rahul. Kõik on paigas ja ideedest puudu ei ole!!\nKallid olete kõik!!!\n6 Mai, 2008 - 09:17\nOn tõesti siin ikka väga mõnus seltskond, eks tuleb ka nats kibedamaid kommentaare mõnikord aga üldjuhult siin ikka väga toredate ideedega inimesed, endal küll pulmad möödas, kuid lugeda tõesti väga huvitav ja arutleda:) Olge kõik ikka rõõmsad foorumlased:D\n6 Mai, 2008 - 10:08\nNo mina sain ka ühe imelikusa pulma korraldamisega hakkama ja seda suuresti tänu siinsetele foorumlastele. :)\n6 Mai, 2008 - 11:02\nKui ikka ise pulmi korraldada, siis selle lehe abiga saab kindlasti igaüks hakkama ja tõesti siin on kõik väga abivalmid. Kuigi enamasti me ju ükteisega ei kohtu ja oleme rohkem ikka virtuaalsed sõbrannad, on ikka väga mõnus seltskod siin küll.\n6 Mai, 2008 - 11:51\nTänu sellele foorumile olen minagi palju targemaks pulmade korraldamise osas saanud. Loen ikka pea iga päev siit mõnda head nõuannet. Tänud armsatele "ussidele". ;) Ja, et kõigi ootused/lootused täituksid! ;)\nSeisuga 06.05.2008.a. on jäänud 787 päeva veel meie suur sündmuseni! :) ;)\n6 Mai, 2008 - 11:54\nVäga õige märkus, et tänu sellele foorumile on võimalik ise väga edukalt pulmi korraldada. Siit olen ka mina saanud ikka mega palju head infot heade müüjate ja kaupade kohta. Esimene kord pulmi ise korraldada on ikka päris rakse, sest ei tea ju neid spetspoode kõiki, kust saaks midagi normaalsete hindadega soetada. Aga nüüd on kõik nii lihtne:) Ja toredad ning abivalmid inimesed on siin foorumis:)\n6 Mai, 2008 - 12:00\nalgul me mõtlesime,et ei suuda üksinda korraldada ilusaid pulmi.tänu sellele mingi aeg kasutasime pulmakorraldaja abi.kuid nüüd oleme mõistnud,et täitsa üksi saab väga edukalt hakakma.\nsuur aitäh kõigile,kes siin foorumis nõu on andnud:)\n6 Mai, 2008 - 13:00\nsuur aitähh ka minu poolt kõigile, sest suuremosa infot,teadmisi ja ideid olen saanud just siit lehelt. olge ja jääge ikka sama lahedateks ja sõbralikeks\n6 Mai, 2008 - 13:11\nsuured suured tänud teile lahked ussipreilid-prouad:)))\ntänu teile-meile kõigile\non pulmade korraldamine Ise poole lihtsam!!!\nja nõuandeid ja nippe saab ikka kuhjaga:P\npulmakorraldajatele kindlasti väike kaotus\naga meile suur võit\nIse tehtud Hästi tehtud!!!\n6 Mai, 2008 - 20:34\npulmad.ee lehelt olen väga palju head infot saanud, mille peale poleks ise nt tulnudki ja eriti tore on see abivalmis seltskond, kes igati innustavad ja motiveerida kui vaja, kritiseerivad kui vaja, kiidavad kui vaja ja kes aitavad nõannetega ja ideedega. Aitäh teile kõigile!\n6 Mai, 2008 - 20:55\nKa mina tänan kõiki siin lehel olijaid ja selle kasuliku lehe eest! Ma ei kujutaks ette oma pulmasid ise planeerida ilma Pulmad.ee ja selle kasutajateta. Ideid olen siit väga kõvasti juurde saanud ja pooled asjad oleks vist tegemata olnud ilma selle kohata!\n10 Juuni, 2008 - 23:47\nMinagi tänan kogu siinset rahvast,sest selle foorumi kasutajana olen küll uhke ,et Eestis selline foorum on...siinsed inimesed on kõik abivalmid ja ei ole ka kadedad oma arvamuste ütlemistega ja info jagamisega!\nTänu pulmad.ee-le sai ka meie pulm üli tore ja meeldejääv!\n11 Juuni, 2008 - 01:24\n11 Juuni, 2008 - 07:37\nSeda minagi olen arvanud,et pulmad.ee on üks ütlemata tore info ja teadmiste ammutamise koht.Varem tuli lapata mööda netti ja otsida,kus miski asub,kuid nüüd saab kõik ühest kohast ja peale selle veel paljude huvitavate kommentaaridega.Ma iga päev lehe külastaja ning ikka leian miskit uut.Arvan,et peale meie pere neid pulmi jään ikka lehe külaliseks,sest meie peres veel kolm vallalist täiskasvanut ning oodata on aastate pärast ka uut põlvkonda abieluranda jõudma.\n11 Juuni, 2008 - 08:44\nMa olen ka vaadanud, et siin on keskmisest sõbralikum seltskond koos. Olen tänu oma hobile veel mõne foorumi regulaarne külastaja ja nendes on konflikte palju rohkem kui siin, kuigi eeldaks ju, et kus tegu millegi korraldamise ja planeerimisega, seal valitseb ka närvilisem ja äkilisem õhkkond.\nNeile, kes on välja toonud, et teinekord siiski ka teravusi öeldakse: minu meelest on see igati normaalne, et nii tehakse. Reaalses elus pole ka kõik alati roosamannavahune, ei pea siingi olema :) Hea terav märkus, kui ta on põhjendatud, hoiab asjal särtsu sees ;)\nLiitus: 20 Juuni 2008 - 20:16\n24 Juuli, 2008 - 00:13\nno nii, mina, kes ei ole üldse foorumis kirjutaja (ainult loen ja "kasutan" teid ära:))\ntahaksin nüüd küll kirjutada ja tõesti TÄNADA teid kõiki, kes te kirjutate ja minu elu lihtsamaks teete!\nolen oma pulmad korraldanud u. 2 kuuga ja uskuge, ilma selle leheta oleksin küll hätta jäänud! pulmadeni on jäänud 15 päeva ja paistab, et saame hakkama!\nSUUR TÄNU SELLE LEHE TEGIJATELE JA KÜLASTAJATELE!!!!!!!!!\n1 Märts, 2012 - 00:01\nSamuti olen juba lausa sõltuvuses antud lehest:) aga vaid heas mõttes;) siit tõega ammutab nii palju positiivsust ja häid mõtteid päeva, et ei suuda omi mõtteid kohe korrastadagi;)\nTõeliselt lahe seltskond koos ja pidevad head kommentaarid, vahel mõni teravam ka vahel aga see headus ja abivalmidus mis siin on see tasakaalustab selle suure kuhjaga kohe ära:) lausa varjutab:)\n1 Märts, 2012 - 00:20\nmina kain siin ka ikka paar-kolm korda labi paeva jooksul :) pohiliselt just selle parast, et olen uudishimulik ja meeldib nina toppida teiste asjadesse, lol (kes, kus ja mida!!)\nlisaks ei taha ma oma lahedasi oma pulmajuttudega ara tyydata (kes ise pulmi ei planeeri ei viitsi seda teemat ju kuulata lopmatuseni) siis saab siin oma jutud ara raagitud :)\n1 Märts, 2012 - 00:30\nMa juba kadedusest ei räägi tuutavatele, ei taha et teavad;) las olla üllatuseks kui kutsed saavad;)\n1 Märts, 2012 - 08:55\nOma pulmi suudavadki vaid väga mõistlikud ja toredad inimesed korraldada :) Ussid ajaksid kõik ülejäänud ja ka iseenda lõpuks hulluks!\n1 Märts, 2012 - 09:05\nMina isiklikult korraldan ka oma pulmad ise...see ongi tegemise rõõm.\nAga ma ei oleks ilma selle foorumita hakkama saanud, kuna siit saab ikkka NIIII PALJU abi...tohutult.\n26 Juuni, 2012 - 11:22\nMinule on minu enda pulmad esimesed pulmad elus, seega teadsin mõningaid kombeid aga üldjuhul oli see teema mulle ikka täiesti uus ja võõras. Õnneks olen selle lehe abil nüüdseks suurema osa asju suutnud ära organiseerida. Ideid ja abi saab siit tõesti igal võimalikul pulmi puudutaval teemal. Aitäh!\n9 Mai, 2012 - 15:13\nKorraldan ka oma pulmi ise kuna ma ei suudaks nö. kontrolli anda võõrale inimesele. Kui oleks pulmakorraldaja võetud siis lõpuks ma kontorlliksin pulmakorraldaja tööd :D\n24 Mai, 2012 - 12:00\nKirjutage siia, kuidas te olete Pulmad.ee-st abi saanud, lihtsalt paari lausega.\n24 Mai, 2012 - 14:06\nOlen saanud siit palju ideid ja ka abisõnu... Siinsed inimesed kõik abivalmid üksteise suhtes...\n24 Mai, 2012 - 14:17\nMina olen ka saanud ideid (nt kutsete tegemise kohta) mõtlemisainet (nimest lahti saamiseks :)), ka hoitausi ja tähelepanekuid, mida silmas pidada, kahjuks mõne ka veidi liiga hilja (blogi, kus nõuanded pulmaisa valimiseks) ja mis ka väga oluline: pläkutada pidurdamatult oma pulmaasju ilma hirmuta, et ma kellegi sellega ära tüütan :).\n25 Mai, 2012 - 18:29\nMina ei leidnud ainult fotograafi siit, kuna see meil nö perefotograaf. Oleme korduvalt tema juures kàinud ja nii saigi nö omaks. Aga sôrmused ja kogu pulmapeoga seonduv on siit leitud. Lisaks sain ka riietuse kohta siit infot. Minu arust super. Kõike mida vaja, seda ka siit leiab.\n1 Juuni, 2012 - 18:04\nJust huvitavad ideed on need, mis siit leiab.\nLiitus: 13 Juuni 2012 - 19:28\n23 Juuli, 2012 - 13:41\nLiitus: 25 Jaan 2013 - 14:59\n29 Jaanuar, 2013 - 14:22\nVäga asjalik ja tore koht. Nii palju informatsiooni, et läbitöötamine võtab korraliku aja :)


MEP Yana Toom - Yana Toom Donald Trumpile: lapsed peavad taasühinema oma vanematega!\nEuroopa Parlamendi liige Yana Toom kirjutas USA presidendile Donald Trumpile avaliku kirja, milles väljendas pahameelt selle üle, kuidas USA ametivõimud kohtlevad illegaalsete immigrantide lapsi. Toomi algatusega liitusid tema kolleegid – 25 saadikut Euroopa Parlamendi EPP, ALDE, Greens/EFA, S&D ja GUE fraktsioonidest.\nTrump allkirjastas 20. juunil käskkirja, milles lubas, et pered taasühinevad. Kuid, nagu on märgitud Yana Toomi kirjas, jääb selgusetuks, mitu last kinni peeti ja perest lahutati ning mitu last on oma peredesse tagasi jõudnud. Situatsioon on päris ebanormaalne. Lapsi hoitakse ebasobilikes tingimustes, osa neist on üle viidud teistesse USA regioonidesse, mõnede laste vanemad on juba välja saadetud. Kinnipeetud laste seas on neid, kes vajavad erihoolt, ja neid, kes on sõna otseses mõttes rinnast ära võetud.\n„Me tahame rõhutada: laps on alati laps, tema enda ja tema vanemate migratsioonistaatusest sõltumata,“ tuletab eurosaadik Trumpile meelde. „Iga migratsioonipoliitika juhtiv põhimõtte peaks olema laste huvide kaitse. Lapse kinnipidamine ei kaitse tema huve ja on vastuolus rahvusvahelise õigusega inimõiguste osas. Perede lahkulöömine praeguse null-tolerantsi poliitika oludes läheb vastuollu ÜRO Lapse õiguste konventsiooni artikkel 9-ga.“\nKirja täisteksti leiate siit.


Sergei Jegorov | TGS Baltic\nLegal500 sõnul on Sergei Jegorovi võime süveneda üksikasjadesse ja mõelda mitu sammu ette üsna muljetavaldav.\n+372 5598 9410\nSergei Jegorov nõustab kliente peamiselt seoses ettevõtete maksustamisega, sealhulgas seoses maksuriskide hindamise ja ettevõtete ümberkujundamistega. Tema igapäevane töö on seotud käibemaksu, aktsiisi- ja tulumaksu puudutavate küsimustega, hõlmates sealjuures maksustamise rahvusvahelisi aspekte. Tal on oluline klientide esindamise kogemus vaidlustes maksuhalduriga. Sergei Jegorov on osalenud mitmetes avaliku menetlushuviga menetlustes äriühingute ja nende juhatuse liikmete vastu ning samuti kütusemüüjate maksutagatiste põhiseaduslikkust puudutavates maksuvaidlustes.\nTGS Baltic nõustas riskikapitali fondi OTB Ventures 7,5 miljoni euro suuruse investeerimisringi juhtimisel ettevõttesse Fractory\nTehingu näol on tegemist riskikapitali fondi OTB Ventures esimese investeeringuga Eestisse, mis on ühtlasi ka Eesti üks suurimaid varajase faasi kapitali kaasamisi. OTB Ventures tegutseb peamiselt Kesk- ja Ida-Euroopas ning keskendub varajase faasi kõrgtehnoloogilistele iduettevõtetele. Investeeringuga plaanib idufirma Fractory, kes arendab pilvepõhist metallitööde tellimise platvormi, kasvatada meeskonda ning siseneda uutele turgudele USA-s, Prantsusmaal ja Itaalias.\nNõustasime FitSphere'i seoses varajase faasi investeeringute kaasamisega erinevatelt investoritelt\nTGS Baltic koostas asjakohased tehingudokumendid ja nõustas klienti kogu protsessi jooksul – alates aktsionäride lepingut puudutavatest läbirääkimistest juhtiva investoriga kuni kapitali kaasamise lõpuleviimiseni.\nAmalfi edukas esindamine kohtuvaidluses maksu- ja tolliametiga\nBüroo maksumeeskond eesotsas partner Helmut Pikmetsaga esindas edukalt Amalfit õiguslikult keerulises vaidluses maksuametiga. Tegemist on maksupraktikas esmakordse juhtumiga kus maksuamet maksustas Amalfit tulumaksuga, käsitledes osaniku valduses olevat kinnisasja kui osanikule väljamakstud dividende.\nAmalfi esindamine kohtuvaidluses Maksu- ja Tolliametiga\nAmalfi esindamine õiguslikult keerukas ja esimeses omalaadses kohtuvaidluses Maksu- ja Tolliametiga, mis puudutas esimest omataolist juhtumit, kus maksuhaldur kohustas Amalfit maksma tulumaksu aktsionäri valduses olevalt kinnisasjalt käsitledes olukorda dividendi väljamaksena.\nBauhof Groupi esindamine Riigikohtus seoses juhtimisteenuse maksustamisega\nTurkish Airlines'i nõustamine maksuküsimustes\nJärve Tootjate nõustamine põllumajandusmaade portfelli müümisel\nJärve Tootjate nõustamine põllumajandusmaade portfelli müümisel. Tehing hõlmas keerukaid ühinguõiguse ja maksuküsimusi, samuti maade omandamist riigilt, kellel oli ostueesõigus, ning ettevõtte aktsiate müüki.\nKinnisvaraettevõtte Estectus nõustamine käibemaksustamise teemal\nSEB kontserni kinnisvaraettevõtte Estectus nõustamine käibemaksustamise teemal kinnisvara omandamisel.\nKõrveküla Tankla ning enam kui kahekümne kütuse jaemüüja esindamine halduskohtus vaidluses Maksu- ja Tolliametiga\nTallink Grupi esindamine Euroopa Komisjonis ja halduskohtus seoses võimaliku ebaseadusliku riigiabiga\nBaltic Ground Servicesi nõustamine aktsiisilao tegevusloa omandamises\nBaltic Ground Servicesi nõustamine aktsiisilao tegevusloa omandamises JET-A1 kütuse müügiks Tallinna Lennujaamas.\npraktikant, Viru Maakohus\npraktikant, Viru Ringkonnaprokuratuur


Siff rikkus Annuse arendusprojekti - Äripäev\nSiff rikkus Annuse arendusprojekti\n05. mai 2006, 00:00\nKrista Taim 05. mai 2006, 00:00\nSeega jaanipäevaks määrab linnaplaneerimise amet äripindade ja korterite ehitusmahud Pae karjääri alal.\n"Tahame, et kõik, kes tulevad, teaksid ette, et tegemist pole elamuehitusprogrammiga. Ei maksa unistada, et sinna tulevad mingid suured mahud. Katsume jõuda nii kaugele, et meil oleks valmis detailplaneeringu eskiis ja paigas lähteandmed, kust hakkab detailplaneering edasi minema," sõnas abilinnapea Taavi Aas eile. Tema sõnul ei saa elamuehituse maksimaalne maht olla suurem kui 10% või 1000 korterit. Põhiosas peaks ala täituma mänguväljakute, staadionite, koerteparkide ja muu puhkealale sobilikuga.\nAas tunnistas, et oli ebameeldivalt üllatunud, kui üksteise järel hakkasid saabuma suuremad pakkumised kui see, mille tegi Merko linnale. "Siiamaani ei pakkunud keegi midagi. Kui aga üks tuli, ilmusid ka teised välja, et meie tahame ka. Oleks võinud ju enne mõelda. Aga noh, mis ma ütlen, ära rikkusid nad selle. Protsess venib heal juhul kaks kuud, kui saame enne jaanipäeva konkursi tingimused paika ja konkursi välja kuulutada. Juhul kui ei suuda, siis venib asi sügisesse," rääkis Aas.\nKui Merko lubas 95 miljoni eest korrastada 32,5hektarilise karjääriala ja selle puhkealaks kujundada, siis transiidiärimees Endel Sifi firma Primos pakkus ala arendamise eest 150 miljonit ning 180miljonilise pakkumise tegi OÜ Krypton Group.\nNende, linnale kasulikumate pakkumiste valguses ei näe abilinnapea, et linn oleks oma esialgse otsusega tahtnud Merkole kingitust teha. "Mingit kingitust me Merkole poleks küll teinud. Nad oleks pidanud ikkagi maksma hoonestusõiguse tasu kruntide eest, mis jäävad elamute alla, ja oleks toimunud erakorraline hindamine," sõnas Aas.\nMerkoga lõpetatud koostöö linnale siiski rahalist kohustust kaasa ei too, sest lepingut veel ei jõutud sõlmida ning kõik eelnev oli Merko oma riskiga teinud.\nAasa sõnul mindi Merkoga sõbralikult lahku. "Kas nad konkursile tulevad või mitte, sellest juttu polnud, aga mulle ei tundunud, et nad oleks käega löönud. Ilmselt ootavad nad ära, kui käime välja mahud, ning siis otsustavad, kas see projekt on neile huvitav," sõnas Aas.\n180miljonilise pakkumise teinud OÜ Krypton Group juhatuse liikme Alo Koobi sõnul ei teinud nad pakkumist selleks, et nurjata Merko puhkeala rajamise plaani. Lihtsalt varem nad ei teadnud sellisest võimalusest midagi.\n"See on perspektiivne koht ja sellist vaba maad pole Tallinnas suurt järele jäänud. Arenduse jaoks on see hea koht. Koos paari koostööpartneriga otsustasime, et teeme oma pakkumise," sõnas Koop.\nSamas ei soovi ta avalikustada oma plaane. "Mõttetu on enne rääkida neist, kui maa saamine on ebatõenäoline. Kui tuleb konkurss, loodame, et eeltingimused on soodsad, ja kindlasti osaleme," sõnas ta.\nTransiidiärimees Endel Sifi firma Primos pakkus ala arendamise eest 150 miljonit. "Ma tegin selle pakkumise, sest nägin piirkonnas potentsiaali ja kindlasti riskiga seotud ärivõimalust," sõnas Siff.\nTa ei soovi oma plaane avalikustada enne, kui on saanud neid linnale tutvustada, kuid kinnitas, et on huvitatud ala arendamisest ja konkursil osalemisest.\nKonkursil osalemisest on huvitatud ka Arco Vara. Arco Investeeringute ASi juhatuse esimehe Veiko Pedoski sõnul sõltub pakkumise ulatus linna seatavatest tingimustest. "Tõenäoliselt konkureerivad alale kõik suuremad tegijad, kelle hammas selliste ulatuslike ja nõudlike projektide peale hakkab, peale Arco ja Merko veel ehk 2-3 ettevõtet," sõnas Pedosk.


Muna ja takjapael õpetavad leiutajaid - Uudised - Tartu Postimees\nMuna ja takjapael õpetavad leiutajaid\n7. jaanuar 2012, 18:54\nKorraga võis pannkooke valmistada vaid üks kokk, teised said ainult kõrvalt nõu anda. Marko Laanemäe (paremal) Tartu kommertsgümnaasiumist sai kokatööd teha pool ajast ehk viis minutit, siis pidi tegema vahetuse ning ülesande võttis üle kooli- ja võistkonnakaaslane Markus Hausenberg.\nOskar Voldemar Lahesoo räägib piimapaki pindpinevusest ja selle ületamisest õli abil, kuni kokk Iti-Triinu Grepi pilk hangub. «Kas lähen toon siis õli?» on neiu segaduses. «No meil tegelikult siiski on gravitatsioon, pole vaja,» lubab poiss armulikult.\nGravitatsioon on kunstikooli kolmanda korruse ruumis ainult tegelikkuses. Üle Eesti kokku tulnud noorte leiutajate talvekooli võistlusmaailm on ajutiselt viidud mõttelisse kosmosesse, et täita seal ülesanne, mis Maa köögis oleks imelihtne – valmistada pannkoogitainas.\nKaaluta olekus ei ole see kaugeltki kerge. Asetad lusika lauale ja see hõljub minema (gravitatsioonivabadust kehastav juhendaja viib selle kosmoses kadunud asjade lauale ja tõmbab paberile miinuspunkti). Rääkimata sellest, et tainas ei püsi kausis, jahukotist ei saa kahte lusikatäit kuidagi kätte ja muna ei kuku koore seest välja.\nKuna kaaluta olekut niisama lihtsalt Eesti koolimajas tekitada ei saa, on paika pandud põhireeglid. Kõiki vahendeid – lusikat, takjapaela, kääre, jahu, suhkrut ja muna – tuleb kinni hoida, muidu kaovad need kosmosesse.\nEt see kõik ei oleks liiga lihtne, tohib viieliikmelisest võistkonnast tainast teha ja asju kinni hoida vaid üks. Teised saavad kõrvalt õpetada ja juhtida tähelepanu «äralendavatele» asjadele.\nLõbus ja adrenaliinipuhangut tekitav võistlus on tegelikult ainult tujulooja ja ettevalmistaja peamiseks ülesandeks – luua võistkonnaga leiutis, mis oleks seotud toidu või söömisega ning mõeldud kasutamiseks kosmoses.\nTäna lõppev talvekool on järg mullusügisesele noorte leiutajate konkursile, kus valiti välja parimad 4.–9. klassi leiutajad.\nTalvekool toimus esimest korda, varasematel aastatel on leiutajate laager olnud suvel. Kuna võistlusest laagrini oli aega peaaegu aasta, jõudis laste õhin suveks vaibuda.\nLeiutajate konkursi koordineerija Margit Lehiste Archimedese sihtasutusest rääkis, et laagrisse tulnud lapsed on üllatavalt nutikad ning isegi 4. ja 5. klassi õpilastel on väga laialdased teadmised, mille taga on ilmselt küll pigem enda huvi kui koolist kuuldu.\nLaagri eesmärk on laste mõttemaailma pisut muuta ja pöörata, ikka paremuse poole. «Hästi sageli on võistlusele tulnud leiutised perekesksed, tehtud emale või vennale – ja ega see ei peagi teisiti olema,» rääkis Lehiste. «Aga siin me õpetame neid laiemalt mõtlema.»\nTänapäeval ei ole leiutamine üldjuhul enam ainult ühe inimese töö, vaid kaasata tuleb terve meeskond – inseneridest disaineriteni. Valmis toode peab ju olema nii kasulik kui ka mugav kasutada. Seepärast räägitakse noortele laagris ka disainist, turundusest ja tootearendusest.\nKui keegi tahab kodus «kaalutuid pannkooke» järele teha, siis vihjeks niipalju: vaja läheb palju kindlalt suletavaid kilekotte ja kleebitavat takjapaela. Ja pann oleks targem viia gravitatsioonipiirkonda.\nTalvekooli tulnud noorte leiutised\n• isetühjenev pall, toidupüramiidiga külmkapp, pimedate teejuht, väljahelistaja telefoninumbri täiendamine/asendamine sõnaga, väikelaste jälgimis- ja otsimisseade, sõiduauto välised turvapadjad, «Loomad teel» märk autole, paberikorrastaja, ülekäiguraja nähtavaks muutmine, tüütute inimeste ignoreerija, andmete hoiustamine õhus, vahend koolikoti riputamiseks ühissõidukis, käterätt-kabiin, autolaser, mitmefunktsiooniline ruloo, ajulainete tõlkija, uka-uka sukakad, kommiautomaat «Tere, kevad!»\nPolitsei ei ole Monica Ranna ähvardajat veel üle kuulanud (1) Loe artiklit\nAsi selge: Loe, mis pealkirja hakkab kandma Nolani «Tenet» eesti keeles ja ametlikku lühisünopsist Loe artiklit\nKliinikum ei pea Põlvamaa naiste pärast sünnitusosakonda laiendama (3) Loe artiklit\nMart Järvik ei tulnudki komisjoni kohale (7) Loe artiklit


Kas viljakas eas mees tohib kasutada auto istmesoojendust? - Rasedus - Emmede Klubi\nKas viljakas eas mees tohib kasutada auto istmesoojendust?\n05. Dec 2017, 16:27 Emmede Klubi\nTihti arvatakse, et viljakas eas mees ei tohiks kasutada auto istmesoojendust. Kas see on tõsi? Nii ja naa, selgitab viljakusravi arst dr Andrei Sõritsa.\nSpermatogeneesi ehk spermatosoidide arenemist mõjutab sadu faktoreid alates geneetikast kuni keskkonnani. Temperatuur on vaid üks neist paljudest teguritest. "Faktorite mõju eraldi võetuna võib olla ületähtsustatud ja neile peaks tähelepanu pöörama ainult juhul, kui on probleem viljakusega," nendib Sõritsa Postimehes.\nMeestele sobilik temperatuur munandites on 34–36 kraadi. Autosõidu ajal tõuseb temperatuur munandites ühe kraadi võrra. Kui mees kasutab istmesoojendust, tõuseb temperatuur veelgi. "Kui mees on terve, siis ei mõju selline lühiajaline soojendamine, kuum vann, istmesoojendus, saun, viljakusele kuidagi. Kui aga mehel on juba viljakusega probleeme, siis on temperatuur väga oluline," räägib Sõritsa. Kui geneetika on tugev, saab mees lapse niikuinii, aga kui nõrk, tuleb pisiasjadele mõtlema hakata. Sarnane tegur on näiteks ka aluspesu sort - laiem ja puuvillane pesu ning alasti magamine soosivad spermatogeneesi, kitsam ja sünteetiline pesu mitte.\nElustiili faktoritest mõjutavad Sõritsa sõnul spermatogeneesi enim suitsetamine, stress ja ülekaalulisus, lisaks see, kui ei toimu regulaarset suguelu, aga ka suures koguses alkoholi joomine ja ravimite, näiteks vererõhurohu kasutamine. Tuleb ette, et arstid püüavad aidata viljatusprobleemidega paaril last eostada, aga mees töötab suitsetamisega ise vastu. USA-s on viljatuskliinikuid, mis ei võta suitsetajaid vastu.\nKas Sina ja Sinu partner võtsite rasestumise soodustamiseks ette muutuseid elustiilis?\nRasedaks-jäämine Tervis viljakus viljatus


Vooremaa Margit Karu tegi fotonäituse mesipuudest\nJõgeval Betti Alveri muuseumis saab 26. veebruarini vaadata Margit Karu fotonäitust „Mesipuu, mesipuu“, mis annab ülevaate tänapäeval kasutusel olevate mesitarude konstruktsioonist, ent paneb ka mõtlema mesilaste tähtsuse üle ökosüsteemis.\nMargit Karu, kes töötab põllumajandusameti Jõgeva büroos, on varemgi näitustega üles astunud – kas üksi, kahekesi teise autoriga või suurema rühma koosseisus. Enamasti on ta näidanud fotosid, ent maakonna kunstnike ühisnäitustel on väljas olnud ka tema teravmeelse kontseptsiooniga installatsioone. Samuti on mesipuupiltide näituse aluseks vaatajat kõnetav kontseptsioon.\nLoovusel pole piire\nEsimese mesipuupildi tegi Margit Karu 2012. aastal, kui käis Kurgja talumuuseumis vaatamas üht suvelavastust. „Enne etenduse algust muuseumi maa-alal jalutades nägin köitvat pilti: õhtune madal päike paistis vanadele mesitarudele, taamal oli aga tõusis udu. Jäädvustasin vaate ja pärast seda hakkasin kummalisel kombel ka igal pool mujal mesipuid märkama. Nii kasvaski ühest pildist välja terve näituseprojekt,“ ütles Karu. Tolle Kurgjal tehtud pildi, millest idee idanema hakkas, paigutas ta nüüd näituse plakatile.\nMesipuid on Margit jäädvustanud Eesti eri paigus, aga ka Valgevenes. Tuttavate mesinike juures oli võimalik teha lähivõtteid, võõrastes valdustes tuli piirduda delikaatsete kaugvõtetega.\nPildistades pööras Margit tähelepanu tarude konstruktsioonilistele lahendustele, mis on mõnikord vägagi nutikad, aga ka tarude kujundusele. Kes on mesitaru rahvusvärvidega kaunistanud, kes maalinud mesilaste eluaseme seintele kohaliku kihelkonna rahvarõivaseeliku triibustiku. „Inimeste loovusel pole tegelikult piire, ka mesipuude kujundamisel mitte,“ sõnas Karu.\nPuit ja plast\nTema fotosid vaadates joonistub välja trend, et uudsed korpustarud hakkavad traditsioonilisi lamavtarusid välja tõrjuma ning puit tarude ehitusmaterjalina plastile alla jääma. Üksnes mesipuude näitamisega autor siiski ei piirdu, vaid soovib juhtida vaatajate tähelepanu mesilaste tähtsusele ökosüsteemis. Kui mesilased taimi ei tolmeldaks, ei kannaks need vilja ning see hukutaks inimkonna.\nPraegu, vabariigi aastapäeva eel, tasub mõelda sellelegi, et mesipuu ja mesilaspere kujund on eesti luules ja muusikas avarama tähenduse omandanud: need sümboliseerivad meie ühtehoidmist, kestmist ja vastupanu võõrale võimule.\nMargit Karu mesipuuteemalist näitust toetas kultuurkapitali Jõgevamaa eksperdigrupp.


13. veebr 2020 08:53\nSai just Balil käidud ja jagaks mõningaid reisimuljeid:\n23.01 - Reis algas laevasôiduga Helsingisse ja vôtsime lennu ajaks 16:25, et saaksime öö magada lennukis. Helsingist Dohassa lendasime ca 6h ja sealt Jakartasse 8h\n24.01 - Kuna Vietnamis lôikasime nàppu, et peale pikka reisi tegime siselennu otsa, siis seekord otsustasime öö veeta lennujaama lähedal ja vàlja puhata. Lennujaamas ostsime kohaliku sim kaardi interneti jaoks (14 euri) ja vôtsime bluebirdi takso ning sôitsime làhedal asuvasse hotelli FM7 resort. Soovitan alla tômmata bluebirdi àpi, see nàitab kohe orienteeruva hinna ja seda on mugav kasutada. Taksoarve oli kuskil 37 tuhat ruupiat ja meie andsime talle 50. Vastu saime ilusa naeratuse ja thank you. Ei viitsinud temaga seal 70 eurosendi pàrast jagelema hakata, aga reis nàitas et tasub raha tagasi kûsida. Iseenesest pole see suur summa, aga kogu aeg nad tahavad seda pisikest raha igal pool endale jàtta ja reisi lôpuks vôib kujuneda sellest arvestav summa. Poodides ja toidukohtades seda probleemi pole, aga nö tànavakaubanduses kûll.\n25.01 - Làksime lennujaama, et sôita Balile, mis kestis ca 1,5h. Sinna jôudes oli kohe tempel lennujaamas ja see tekitas kuidagi toreda tunde juba. Lennujaama tuli hotelli poolt meile tasuta takso vastu. Tasub otsida hotelle, kes on nôus jàrgi tulema. Rahaline vôit + mugavus. Ööbisime Seminyak Bali Agung villas ja öö maksis seal 50 eurot. Seadsime endale ûlempiiriks 50 eurot ja selle sees pidi olema ka bassein. Viimast soovitan, sest mônus on pàikest vôtta ja ja ennast vahel kasta. Hommikusöök oli hotellis okei. Hotelle vaadates tasub selgeks teha kas on Rootsi laud vôi variandid. Viimane tàhendab seda, et valid variant ühe ja sulle tuuakse omlett, kohv, mahl ja puuviljad. Juurde enam vôtta ei saa. Minul jài kohati kôht tûhjaks nii (Agungis oli Rootsi laud). Hotell ise asus Seminyaki rannast 10min jalutust. Ôhtul kàisime linnas söömas, toidukohti on palju seal.\n26.01 - Sellee pàeva nimeks panime RAJU. Rentisime hotellist rolleri 100 tuhat ruupiat pàev. Tagantjàrgi tarkusena tasub kaubelda. Kui vôtad mitu pàeva, siis on hind soodsam. Tôenàoliselt oleks saanud kuskilt veel odavamalt, aga mugavus maksab. Samuti soovitan kûsida uuemat rollerit. Maksad küll paar euri rohkem, aga saad selle tagasi mugavuse ja kiirenduse nàol. Teed vôivad olla kohati màgised ja hea kui rolleril jôudu on. Algas turisti pàev ja làksime vaatama “must do in Bali” ja “Best thing in Bali” templeid. Esimene oli Tanah Lot tempel ja ûtleksin, et suhteliselt môtetu. 45 min sôitu ja ei midagi erilist. Koht ise on kena, asub kalju/panga peal aga tàielik turistikas. Enne kui saad templisse siseneda, on pikad suveniiri mûûgikohad aga õnneks nad ei tûûta Sind. Seejàrel sôitsime Sulubani randa, kuhu oli ca 2h sôitu. Sinna sôites oli tee peal politsei, kes kontrollis dokumente kôigilt turistidelt. Tahtis nàha rahvusvahelist juhiluba ja see oli mul olemas. Môned turistid olid seal suhteliselt hapude nàgudega kuna pidid tõenäoliselt raha maksma. Nii et soovitan igaks juhuks rahvusvahelised load teha. Aga see oli ka ainus kord kui politseid nàgime. Rand ise oli kaljude vahel ja sinna jalutades nàgime ka ahve. Rand oli rohkem surfaritele môeldud, aga vees sai mônuleda ja selline ilus türkiissinine. Instagrami beibed, enamus venelannad, tegid seal pilte kuna koht oli kena. Sealt edasi sôitsime làhedal asuvasse Uluwatu templisse, mis pidi kôige àgedam tempel olema Balil. No ei olnud midagi erilist. Vb olime me natuke vàsinud juba rolleriga sôitmisest, aga vau efekti ei tekkinud. Tempel asus kalju peal ja vaated olid kenad, aga pisarat silma ei tulnud. Hàiris ka see, et vàga palju turiste oli. Busside viisi toodi neid kohale. Ainus tore moment oli kui meie kôrvalt ûhelt mehelt ahv prillid àra vôttis. Korralik tagaajamine làks lahti ja kuna ahvidele on looduse poolt vàhe rohkem osavust ja liikuvust antud, siis oli prillide káttesaamine oli raskendatud. Lôpuks saadi need kàtte kui ahvile mingit sööki visati. Templis saab nàha siis ka ahve, kes seal elavad. Korra kõrvale põigtes - vett kulub palju ja tasub jàlgida 0,5 veepudeli hinda. Turistikates mûûakse seda 10 tuhandega, aga saab kaubelda ka vàhema peale. Poes on ta kesmiselt 3000-4000 ruupiat. Peale templit tagasi koju ja tee peale jäi toidukoht “The loft Bali” kus saime head smuutisid. Toodi kausis koos vàrskete puuviljade, páhklisegu ja kûlma jogurtiga. Vàga maitsev ja toitev. Sealsamas làhedal ka tankisime ja rolleri tàispak maksis ca 3 eurot. Tasub tankida bensiinijaamas, seal kindel summa ja nàed mida maksma peab. Igal pool tee peal mûûakse ka bensiini, aga seal on kolmekordne hind. Ntx liiter muidu maksab ca 6000, aga tànava peal kûsivad 20 000. Jàllegi, see 2 euri ei tundu suur raha, aga reisi lôpuks vôib summa kujuneda suureks. Ôhtul hotelli jôudes ei jôudnud midagi teha ja sellega oli pàev lôppenud. Olime rolleri seljas olnud pea 5h ja seda oli palju. Sööma ka ei jôudnud minna ja topsi nuudlid ajasid asja àra. Selle pàeva nimeks panime “RAJU”.\n27.01 - oli plaanis algselt rolluga sôita ca 1h oneeighty lounge, mis asub kalju peal ja kus on ka bassein ilusate vaadetega. Kuna eelmine pàev sai rolluga sôidetud 5h siis otsustasime et aitab ja peaks veidi puhkama. Samuti hàris hind - ca 30 eurot 4h eest. Ok, saad selle eest sööke osta aga ikkagi kuidagi kallis tundus. Ja ei viitsi vàga nende insta-beibedega seal vôidelda ka. Lebasime niisama hotellis basseini ààres ja vôtsime pàikest. Môned tunnid hiljem hakkas vihma sadama ja see kestis ca tunni. Ei osanud nagu karta, et Balil vôiks vihma sadada. Ôhtu poole làksime randa ja kûsisime palju rannatoolid maksavad. Vastati et 5 euri nàgu. Kui ûtlesime et ei soovi, siis oli kohe 3.50 nàgu. Lôpuks saime 3 euri nàgu ja sellise hinnaga nad seal üldjoontes ongi. Seminyaki rand oli suur, liiv tumedamat värvi, prûgi vàga nàha polnud. Hulkuvaid koeri oli, aga nad oli kultuursed, st ei tûûdanud sind. Rannatoolid olid mugavad ja chillisime seal niisama. Mina kàisin ujumas ja vàga suured ning mônusad lained olid. Tellisime endale smuuti ja ûhe ôlle ning nautsime pàikese loojangut, mis oli pàris kena. 0,33l ôlle hind rannas 3 eurot ja ei ûtleks et odav. Ôhtul làksime ribisid sööma, mis oli vàga maitsev kuid kallis. 28 euri kokku kahe peale ja kôht jài tûhjaks ka.\n28.01 - pakkisime asjad kokku ja vôtsime ca tunni veel bassu ààres pàikest. Peale check outi kutsusime kohaliku bluebirdi takso ja 1,5h olime Ubudis. Sôit maksis 15 euri ja igati môistlik. Ubudis äpitaksosid eriti ei sallita, aga drop off on siiski lubatud ja julgemad taksod sõidavad sinna ilusti ära. Kui Ubudist àra sôitsime, siis tellisime ka bluebirdi, aga maru kiirelt kàskis taksojuht autosse istuda. Ta reaalselt kartis kohalike juhtide kàttemaksu. Taksod on okeid ja varustatud kliimaga. Ööbisime ûhes villas Ubud Suarsena, mis asus màenôlval ja natuke džunglis. Bassein, tuba ja vaade olid kenad. Seejàrel làksime rentsime rollu endale 5-ks pàevaks kokku 28 euri. Lasime tagumise ratta vàlja vahetada kuna see oli sile. Ôhtul tegime söögi Spice’is (modernne indoneesia ja lääne köök). Hea koht ja lai valik kokteile ka.\n29.01 - Öösel oli korralik laulukoor. Ei saanud aru kas gekod, linnud, konnad aga hààli oli kuulda 24/7. Ühte madu nägime ka. Pàeva alustasime pàevitamisega ja seda ca 2,5h. Korralik kûte oli. Pm pole môtet enne 2-te turisti màngima minna, pàike on pàris karm. Seejàrel sôitsime Tirta Empul templisse, kus saab ennast kasta allika (pûha) veega. Turistikas ja ei tekkinud erilist pûha tunnet kui venelased ja hiinlased seal pildistavad instagrami jaoks. Ei kippunud sinna pûhasse vette samuti. Sealt edasi sôitsime làhedal asuvasse Gung Kawi templisse ja see oli esimene tempel, mis meile meeldis. Sinna saamiseks pidi pikalt treppe mööda alla kôndima ja kohale jôudes olid jumalad kalju/kivi sees kôrvuti ilusa loodusega. Rahvast oli vàhe ja hea rahulik. Seda soovitaks. Seal saab ka kuulsat Bali swingi kiigepildi teha (7 eurot) ja soovitaks seal see àra teha kui huvi on. Mujal vôib see ûpriski kallis olla. Vaated olid seal ilusad. Peale seda liikusime Tegellalangi riisivàljadele ja see oli ka pàris lahe. Loodus ja vaated on kenad, maksime 5000 ruupiat annetusena ja sellega jààdi rahule. Jalutuse ajal hakkas vihma sadama ja seda tuli korralikult. Tàispadukas ja see tegi riisivàljad kuidagi veel erilisemaks. Loomulikult nàhti vôimalust müüa meile vihmamantleid. Good price oli algul kahe eest 10 eurot. Ma kauplesin 6 peale, aga tundsin et ikka natuke palju maksin. Mis teha, koju tagasi oli vaja sôita. Vihmaga sôita polnud vàga hull ja ônneks jài mingi aeg vihm ka jàrgi. Ûldiselt on rolleriga sôita mônus, Ubudist vàljas on rahulikum ja vaated ka ilusad. Liiklus on hull, aga ei midagi sellist millega hakkama ei saaks kui rahulikult ja enesekindlalt sôidad. Sama on ka autoga. Usun et kindel autojuht saaks Balil ilusti hakkama ja pole pointi autojuhti vôtta. Vàhemalt need kohad kus me rolleriga kàisime, sinna oleks pààsenud ilusti ka autoga. Samas kui peaks mingi liiklusônnetus juhtuma, oled igal juhil süüdi tôeráoliselt kuna oled vàlismaalane. Hotelli tagasi jôudes hakkas vihma uuesti sadama ja kàisin kiirelt pizza jàrel ning olime kodused. Kôvasti lôi vàlku ja sadas vahetpidamata.\n30.01 - àrkasime kella 8 paiku ja môtlesime et kàime kiirelt enne rahvamassi ja hommikusööki Ahvide metsas (monkey forest) àra. Mis seal salata, kartsime uut vihmalainet ka kuna ilmaennustus seda lubas. (Samas on see ilmaennustus Balil väga ebausaldusväärne. Lubas vihma, aga oli päike jne). Ahvimetsa pilet 11 eurot kahe peale oli natuke kallis minu arust, aga tehtud see sai. Ei midagi erilist - ahvid metsas nagu nimigi ûtleb. Söövad seal banaane, tundusid sôbralikud (ûhelt hiinlaselt vôtsid salvràtiku koti àra), otsivad ûksteiselt kirpe. Vôis vaadata, aga midagi ei juhtu ka kui minemata jààb. Peale seda tagasi hotelli, hommikusöök, ja 1.5h pàikesevôttu. Seejàrel otsustasime minna vaatama elevandi templit (Goa Gajah). Tàiesti môttetu. Netis olev pilt on ainus mis seal vaadata. Siis làhed samasse koopasse, kus ei ole mitte midagi ja ainult viiruki lôhn. Ei soovita. Sealt edasi oli plaanis teha koskede tuur (4 tk), aga vihma hakkas sadama ja otsustasime et jàtame àra. Ûhesônaga tàispadukas jàlle. Kurb! Sôitsime tagasi linna reisibûrosse, et vaadata piletid Gili Airile. Odavam variant oli 650 000 kohalikku edasi tagasi ja kallim 825. Erinevus tuli kasutajate hinnangutest. Guugeldasime ja arvamusi môlema kohta oli seinast seina. Môlema kohta oli kirjutatud et parim vôi siis halvim kogemus. Otsustasime et môtleme veel. Tagasi hotelli jôudes vaatasime ilmateadet, mis andis teada et vihmane (kohati ka tormine) ilm kestab veel mitu pàeva ja sama ilm on ka Gili Airill. Samuti guugeldasime, et pick up hotellist Gili airile mis on juba hinna sees, vôib toimuda hommikul kell 6. Kuidagi ei tundunud see laevasôit ja sellega kaasnev stress toredana ja otsustasime tühistada oma Gili Airi hotelli ja liikuda tagasi lôunasse (Uluwatu) kus nàitas pàikest. Samal pàeval sadas alates kella ûhest pàeval kuni jàrgmise pàeva hommikuni. Môtlesin vahepeal ôhtuuinaku teha, aga ei saanud kuna mûristas. Mis seal ikka, kirjutasin reisimuljeid, passisin netis ja lugesin raamatut.\n31.01 - Vihma sadas öö làbi, aga hommikuks oli ilus ilm. Otsustasime kiirelt vaatama minna Nung Nung koske, mis asus tunnise sôidu kaugusel. Jôudsime sinna varakult ja minu jaoks reisi tippsûndmus. Kell oli 09:30 ja peale meie oli seeal veel 8 inimest. Mônus ja rahulik oli. Vesi oli jahutav ja kosk ise vôimas. Làhedale ei saanud vàga ujuda, sest kose languse tuulejôud oli tugev. Vàga ei soovitaks minna ka, sest sealt vôivad pàhe langeda suured kivid. Kosk ja ûmbritsev loodus olid kenad ja seda soovitaks. Peale seda sôitsime Pura Ulun tempel mis pidi ka olema “must do in Bali”. No ei midagi erilist - piltide peal tundub kena aga kohapeal...Asub jàrve ààres, mingi màgi ja vaated on okeid aga ei juhtu ka midagi kui vaatamata jààb. Sealt edasi 5min sôitu kus oli Iconic Gate. Jàllegi, fotodelt tundub laheda kohana aga tegelikkus on teine. Seal oli jàrjekord kus paarkûmmend insta tśikki ootasid vôimalust pilti teha. Ma tegin rolluga kiirelt pildi àra eemalt, sest turvamees hakkas nôudma piletit mis maksis 30 tuhat kohalikku. Pointless. Sealt tagasi hotelli ja õhtusöök Pistachios, mis oli kena koht.\n01.02 - Vôtsime rahulikult päikest. Korra sôitsime uuesti riisivàljale, et àkki teeks selle Bali swingi ära, aga see ei tundunud 10 eurot vààrt tegevusena. Ôhtul sôime Ibu Susu toidukohas ja seda soovitaks - kogu reisi parim söök ja head kokteilid. Kokkuvõtteks: minu arust on see Ubud natuke ûle hinnatud. Ei leidnud sealt seda lubatud Bali ehedust ja ûtleks, et turistikas. 5 pàeva oli palju seal, tagantjàrgi tarkusena oleks vôinud olla môned pàevad ka rohkem pôhja pool, kus on màed. Samuti on seal kosed mida oleks vôinud avastada.\n02.02 - sôit taksoga Uluwatu kanti ja Boho hotell. Nagu nimi ûtleb, siis selline bohheemlaslik hotell. Vàga chill ja mônus koht. Sai pàikest vôtta ja bassein ka. Tiba kallim oli, 60 eurot öö. Seal làhedal oli kohe Bingin rand, mis oli kena kuid pôhi kivine. Lained korralikud ja surfarite rand. Prügi oli nàha, aga mitte niipalju et háiriks.\n03.02 - hommikusöök hotellis oli maitsev, aga minu jaoks vàhe. Ma 105kg ja tahan korralikult sûûa, aga seal pakuti variandina hommikusööki millest eelpool rààkisin. Alustasime pàeva basseini ààres pàevitamisega. Seejàral Padang Padang rand. Ei midagi erilist, selline vàike rand aga korra vôib làbi káia. Laineid pole, aga ahvid olid randa jalutades. Peale seda làksime Balangan randa mis oli kena liivarand, aga pôhi kahjuks kivine. Ujuda vôi siis pigem lainetes möllata sai. Rohkem selline surfarite rand jàllegi. Aga turiste oli vàhe ja selles suhtes mônus. 2 rannatooli eest kûsiti algul 21 eurot, aga kauplesin 7-me peale. Ûhed turistid maksid 14 ja olid ônnelikud et said 7 euri alla kaubelda. Nii et kaubelge kaubelge kaubelge. Ôhtusöök oli Itaalia restos Rolling fork ja seda soovitaks.\n04.02 - Tegime teise pàeva, kus avastada kohalikke randu. Teel kàisime ûhte mahajàetud Boeingu lennukit vaatamas. Ei midagi erilist, aga kuna see jài tee peale siis tasub korra peatus teha. Sealt edasi Pandawa rand ja seda soovitan. Ilus liivarand ja selge sinine vesi lainetega. Vaated on ilusad, ûmberringi cliffid. Ja mis kôige olulisem - vàhe rahvast/turiste, ca 20 inimest peale meie. Prûgi polnud, môned ûksikud kui siis. Ma ei saa aru kas raske on hommikul need kokku korjata toidukohtadel? Enne reisi tuttavad ûtlesid, et Bali on prûgine ja rannad ka. Ma ei tea kas meil vedas, aga ûtleks et polnud kûll midagi hullu. Vietnamiga ei anna vôrrelda. Prûgikastid olid prûgi jaoks olemas ja poes said osta ainult riidekotte. Selles osas oli mulje positiivne. Sealt edasi sôitsime Melasti randa ja minu jaoks parim rand kus kàisime. Kenad vaated, jàllegi cliffid, rohelist, sinine vesi ja lained. Seekord oli pôhi liivane. Rahvast oli palju ja seal oli ka beachclub kus sai endale vôtta laua/lesimistoolid kas 250 000 vôi 500 000 kohaliku eest mis oli ka krediit söögi ja joogi jaoks. Selle sees ka dush ja bassein. Vàga chill oli. Venelasi oli palju ja insta piltide tegemine käis tàies hoos, aga see ei hàirinud. Ôhtust sôime Oursis ja see oli ka kena koht.\n05.02 - tegime hommikusöögi ja kuna chekout-ni oli veel aega, siis otsustasime veel ûhte randa avastada - Dreamland. Hea otsus oli, sest rand oli kena ja inimesi vàhe. Suured, vb isegi ohtlikud lained, ja kaugele ei julgenud ujuda. Sinine vesi jàllegi. Sinna sôites nàgime mitmeid arendusi, mis on pooleli jàànud. Pôhjus oli 2002 Kutas toimunud terroriakt, kus sai surma 204 inimest, mis andis korraliku löögi turismile. Tagasi hotelli ja sôit Sanuri, mis làks maksma 19 euri. Takso tellisime jàllegi bluebirdi äpiga. Sanuri Segara Village hotell oli kôige kallim, mis me vôtsime - 70 euri öö. Natuke panime puusse, sest seal oli mingi laiendus ja kàis vilgas ehitustegevus. Sellest tulenevalt oli hind -50%. Tuba oli kena ja koht ka, selline roheline ja vaikne aga meenutas natuke vanadekodu kuna olime nö ainsad noored. Sanuris ûldse, tundub, et peatuvad pôhiliselt pensionàrid või vanem generatsioon. Otseselt see ei hàirinud, aga kui tuled surfarite juurest, siis on kontrast vàhe teine. Enam sinna ei läheks ja valiks muu piirkonna. Sanuri làksime, kuna oli plaan avastada Nusa Penidat ja selle pôhilist vaatamisvààrtust T-Rexi. Guugeldasime veel selle pàevase reisi kohta ja otsustasime, et ei hakka rapsima ikka ja vôtame rahulikult. Jàllegi, tundus vàga turistikas. Sajad inimesed hommikul sinna paatidega, jàrjekorrad. Lisaks veel kuum ilm. Sanuris oli juba korralik kûte ja hoiatati, et Nusal on ilm veel karmim. Seega otsustasime, et ei làhe. Ahjaa, hind ûhele edasi-tagasi paadiga 400 000 kohalikku. Netist lugesin, et sadamas on suudetud kaubelda ka 300 peale. Tuleb arvestada, et hetkel pole hooaeg ja meile öeldi hotellis et muidu hind 800 000. Eks seda hotelli mûûgi(ja tünga)mehe juttu tuleb vôtta varuga. Saarel liikumiseks on vaja ka rolleri rentida ja söögid ning tulebki ûpris kulukas pàev. Seega otsustasime, et ei làhe.\n06.02 – Hommikul võtsime rahulikult päikest ja otsustasime, et läheme vaatama Tegenungan koske. Plaanisime seda teha juba Ubudis, aga kuna seal sadas vihma siis uus katse. Tàielik turistikas. Rahvast palju, aga kui seal làhedal oled siis vôib àra kàia. Vàikse emotsiooni saab kàtte ja jahutada saab ka ennast vees. Peale seda tagasi hotelli. Tegin vàikese trenni ja viisin pesu pesulasse. Kilo hind koos triikimisega 15 000 kohalikku. Soovitan rolleriga sôita eemale hotellist, seal môistlikumad hinnad. Ubudis kûsiti 20 000 kohalikku.\n07.02 - otsustasime, et vôiks veel koskesid vaatama minna. Tukad Cepung oli esimene ja tàitsa kena oli - selline koopas olev kosk. Kui jôudsime kohale, oli seal 15-nene jàrjekord insta piltide jaoks. Ja kuna ise soovisime ka pilti, siis ootasime ilusti jàrjekorras. Tegime pildid àra ja liikusime uude kohta. Infoks, et koskedeni jôudmiseks tuleb trepist laskuda ja ûles tulek vôib veidi vàsitav olla, aga ei midagi hullu. Jàrgmine kosk oli Paon King. Meie olime seal ainsad turistid! Vaated ilusad ja kôik roheline teel sinna. Seal toimetasid kaks kohalikku töömeest ja tegid puid. Vees oli korralik palk ja see oli just kosest alla sadanud. Nii et tasub sinna alla ronimisega jätkuvalt ettevaatlik olla. Ujumise koht oli vàike, aga sai end àra kasta. Kosk oli korralik ja soovitan àra vaadata, kui sinnakanti satute. Rollerisôit ja kaks koske oli ûpriski vàsitav ja seega otsustasime tagasi sôita. Puhkasime hotellis ja ôhtul làksime suveniire ostma kodustele.\n08.02 - kuna olime juba nii kaugele tulnud, siis otsustasime ûhe pàeva ka Jakartas veeta. Me olime ainsad valged turistid seal! Meid vaadati nagu ilmaimesid. Neiu on mul blond ja mina olin nende jaoks lihtsalt hiiglane 192cm/105kg. Kui Bali omad olid kuskil rinnani mulle, siis Jakarta omad nabani. Vaatasime ûle kohaliku katoliku katedraali. Sealt edasi maailma suuruselt 3-ndasse možeesse, kuhu mahub 150 000 inimest. Kuna olime uskumatud, siis anti meile kittel ja juhatati paljajalu teisele korrusele, kus saime vaadata seda palvetamiskohta. Teenindus oli selge ja sôbralik, keegi moslemi usku sind suruma ei hakanud. Seejàrel national monument. Ei hakanud ûles tippu minema, kuna oleks tund làinud ja seega hotelli tagasi. Puhkasime ja ôhtul vanalinna vàljakule. Hollandi koloniaalajast jàànud vàljak, mille ûmber sama ajastu majad. Tàitsa kena oli ja huvitav kontrast Jakarta hurtsikute ja tornmajadega. Vàljakul siis inimesed, pôhiliselt noored, istuvad ja chillivad. Jalutasime làbi ja ûks kohalik teismeline vôttis julguse kokku ja kûsis kas pilti vôib teha? Tegime pilti ja siis làks lappama. Ca 10 soovisid pilti meiega teha, sh ka tàiskavsvanud ja mingi hetk làks asi juba imelikuks. Otsustasime vàljakult àra liikuda, et tàhelepanust pààseda. Ôhtusöögi tegime Kaumis, modernne indoneesia köök ja asub Mentengi linnaosas, mis on Jakarta üks rohelisemaid ja kenamaid. Toit oli hea ja peale seda tagasi hotelli.\nKõik kokku ühele (lennupilet, hotell, toit jne) ca 1500 eurot\n13. veebr 2020 11:58\nAitäh väga hea ülevaate eest!\nOleme ka kuu aja pärast Balile minemas, sain palju väga head infot nii koskede-templite-randade kui ka hindade kohta.


Kas korteri, kus olen elanud ja sisse kirjutatud, müügilt tuleb tulumaksu maksta?\nMeil on abikaasaga kaks korterit. Üks kuulub talle, teine mulle. Minu korteris me elanud pole ning otsustasime selle müüa. Enne müüki elasin ma seal aga üksi 2–3 kuud ning see on ka mu elukohaks registreeritud. Kas ma pean müügisummalt tasuma tulumaksu, kui ma seal elasin ja olen sinna ka registreeritud?\nVastab Gerly Kask, partner/vandeadvokaat, Hansa Law Offices:\nGerly Kask, partner/vandeadvokaat Foto: Hansa Law Offices\nKorteri müügist saadud tulu maksustamise hindamisel on oluline, kas omanik kasutas korterit kuni võõrandamiseni oma elukohana või mitte. Tulumaksuga ei maksustata eluruumi müügist saadud tulu, kui omanik kasutas müüdud korterit kuni võõrandamiseni oma elukohana ja kui ta ei ole kahe aasta jooksul müünud eluruumi, mille müügist saadud tulule rakendati maksuvabastust (TuMS § 15 lg 5 p 1 ja lg 6).\nSeega on maksuvabastuse rakendamiseks kaks eeldust:\nkuni müümiseni elukohana kasutamine;\nkahe aasta jooksul ei rakendata maksuvabastust.\nOma küsimuses märgite, et elasite vahetult enne korteri müüki korteris 2–3 kuud ja see oli teie elukohana märgitud ka rahvastikuregistris. Kui te ei ole müünud kahe aasta jooksul eluruumi, siis teie müüdud korterist saadud kasu tulumaksuga ei maksustata.\nTuleb arvestada, et kui samaaegselt korteri kasutamisega eluruumiks kasutasite seda ka muul otstarbel (nt üürisite välja mõnda tuba), rakendub maksuvabastus ainult sellele osale, mida kasutasite eluruumina.\nSeadusega ei ole sätestatud tõendite loetelu, millega isik peab/saab korteri elukohana kasutamist tõendada. Sissekirjutus ei ole määrava tähtsusega. Elukohana kasutamise määrab korteri seotus maksumaksja isiklike ja majanduslike huvidega. Praktikas on maksuhaldur kinnituse saamiseks, kas isik on elanud korteris või mitte, küsitlenud naabreid, analüüsinud korteri vee- ja elektritarbimist, korteriühistule saadetud teateid, maksumaksja pangakaardi kasutamist (mis piirkonnas on kaarti kasutatud) jne. Kõik eelpool mainitud teave ja andmed eraldiseisvatena ei pruugi olla kindlaks tõendiks eluruumi kasutamise kohta, kuid kogumis võivad anda selgust, kas ja kuidas konkreetne isik võis olla korterit kasutanud.\nHansa Law Offices vastused\nEkspert: ka jõukamatel tasub osta kodu laenuga\nRiigikogu toetas keskmise pensioni tulumaksuvabastust\nKinnisvarabüroo: hinnaralli võib viia broneeringute tühistamiseni


Fermacelli Täitmine » Juhised 5 Etapis - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardFiller Fermacell - see on õige\nSobiv täiteaine Fermacelli jaoks\nFermacelli nõuetekohane täitmine - samm-sammult\n2. Liigutage liigesed esimesena\n3. Täitke liigesed, teine käik\n4. Täitke kruvid\n5. Kolmas kiht läbib\nNagu kipsplaat, tuleb Fermacelli ehitusplaadid täita ka pärast kokkupanekut. Kui erinevused asuvad Fermacelli ja Rigipsi vahel ning kuidas täita täidist korralikult, loe see postitus üksikasjalikult.\nKlassikaline GK-plaat (Rigips) koosneb kipsplaadist, samas kui tootja Fermacell toodab ainult kipsplaate. Tootja Rigips seda tüüpi plaati nimetatakse "Rigidur".\nKipskiudplaadid on valmistatud paberkiududest, kipsist ja veest. Kõik materjalid pressitakse kokku, et moodustada väga stabiilne ja vastupidav kipsi kiu materjal.\nKergemad Rigips plaadid (GK plaadid) koosnevad ainult kipsi südamikust ja kartongist. Nad on ka odavamad kui kõrgema kvaliteediga Fermacelli kipskiudtooted, kuid nende stabiilsus on sisekujunduses vähemalt sama hea.\nFermacelli puhul on võimalik kasutada kõiki tasandusühendeid, mida tootja peab kipsplaadi täitmiseks sobivaks või Määratakse kipsplaat.\nSpetsiaalse Fermacelli täiteaine kasutamine ei ole kohustuslik. Need tooted on kaubanduses tavaliselt kallimad, kuid koosnevad samadest koostisosadest nagu GK plaatide täiteained. Mitte kasutada ainult:\nkõik kiiresti kõvastuvad kitid\nkõik tasandusühendid, mis ei ole spetsiaalselt sobivad kipsplaadi täitmiseks\nLiidete tugevdamine on kasulik nii Rigipsile kui ka Fermacellile. Sellised katteribad on tavaliselt valmistatud spetsiaalsetest paberimaterjalidest või klaaskiust materjalist.\nNad suurendavad liigese stabiilsust ja väldivad seega hilisemaid pragusid või pragusid ühispiirkonnas. Fugendeckstreifen sisestatakse pärast esimest spaatlit. Siis tuleb need uuesti täis täita (neid ei saa hiljem näha).\nIsegi professionaalsed kiudribad ei ole kallid. Tavaliselt peate maksma umbes 0,10 eurot meetri kohta.\nPrimer (sügavuse põhjus)\nLaia spaatliga, sileda spaatliga, kitsas spaatliga\nvõib-olla külvik ja segur\nPeenestamine ja peene liivapaber\nKatke Fermacelli lehtede servad kruntiga ja laske neil kuivada vastavalt tootja juhistele. Alles peale kuivatamist saab alustada kittetöödega.\nSegage täiteaine. Segage ainult nii palju kui võimalik töödeldud töötlemisaja jooksul (tootja teave pakendil). Kahtluse korral veidi vähem, kuna karastatud jäägid reservuaaris on tavaliselt väga tüütuid ja võivad mõjutada täiteaine kvaliteeti.\nTäitke esmalt horisontaalliited. Selleks värvige vuug laia spaatliga üle liigendi ja lükake see liigesesse. Pärast seda vertikaalsed liigesed alt üles krohvitud.\nKui kitt on kuivanud, sisestage Fugendckstreifen ja uuesti hoolikalt üle.\nTäitke kruvikeermed risti kitt ja sile. Ei tohi olla rohkem depressioone.\nValmistatud seina jaoks võib olla vaja kolmandat korda täita. Pärast täiteaine viimast täitmist ja kuivatamist lihvige kipsplaati hoolikalt.\nVälistel nurkadel ja servadel tuleb kindlasti paigaldada servakaitse. See võib olla servakaitse või paindlik servakaitse. Tundlikud servad on seega kaitstud ja järgnev tulemus on visuaalselt tunduvalt puhtam kui ilma servakaitseta.\nLooduskivi töötlemisel tuleb arvestada väidetavalt kõva materjali tundlikkusega. Me kirjeldame, mis on võimalik.\nPlii klaasist akna parandamine on mõnevõrra kallis, kuid tasuv. Seetõttu näitame samm-sammult juhiseid, kuidas seda tööd teha.\nTõrva paberi nõuetekohane paigaldamine - see toimib\nParim viis oma katuse õmblemiseks erinevat tüüpi tar paberiga on järgida siin toodud juhiseid.\nJahvatage laudpõrand viimistletud viimistlusega\nPõrandakatte lihvimine nõuab oskusi ja häid juhiseid. Siin on põrandalaua lihvimise samm-sammuline kirjeldus.


Pinja Wood Stain | Tooted - Tikkurila | Tööstusvärvid\nTööstusvärvid » Tooted » Pinja Wood Stain\nPinja Wood Stain - läbikumav ja samas värvikas kaitse puidule\nKiiresti kuivav veepõhine puidupeits puitpindadele välistingimustes.\nKiiresti kuivav peits aknasüsteemidele\nPinja Wood Stain on kiiresti kuivav veepõhine toonitav peits, mida kasutatakse peamiselt aknasüsteemide puhul. Peitsi saab pinnale kanda sissekastmise, pihustamise, vaakumvärvimise teel, flow coating-meetodil või pintsliga.\nPinja Wood Stain kaitseb pinda niiskuse, päikesekiirguse ja mustuse eest ning seeläbi vähendab puitpinna pragunemist.\nPeitsi Pinja Wood Stain kasutatakse peamiselt järgmistel objektidel:\nWW47 Pinja Wood Stain - kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti\t Pinja Pro\t Pinja Pro\nWW57 Pinja Wood Stain - kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti\t Pinja Pro\nWW58 Pinja Wood Stain - kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti\nWW59 Pinja Wood Stain - kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti\nTÜÜP Kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti.\nSOBIVUS Puitpindadele välistingimustes.\nKasutusobjektid Sobib puidust aknaraamidele, välisustele, puitpaneelidele jne.\nOmadused Kaitseb niiskuse, päikesevalguse ja mustuse eest. Vähendab puitpinna lõhenemist.\nToonid Läbipaistev. AKVI TONE-toonimine. Valtti peitside ja puiduõlide värvikaardi toonid.\nmärg / üks kiht\nteoreetiline kuiva kihi paksus\nVedeldi/lahusti Vesi ja Akvi lahusti\nKuivainesisaldus u. 10 mahu-%, u. 11 massi-%.\nErikaal 1.0 kg/l.\nTootekood 314 6909 (TCW-alusvärv)\nVärvimistingimused Töödeldav pind peab olema kuiv ja puhas. Töötlemise ja toote kuivamise ajal peab olema õhu, pinna ja toote temperatuur vähemalt +18 ºC ja õhu suhteline niiskus peab olema alla 70%.\nTöötlemine Sega toodet hoolikalt enne kasutamist. Väldi vahu teket. Vajadusel vedelda veega. Lase tootel settida enne kasutamist.\nEL LOÜ (VOC) piirväärtused LOÜ sisaldus tootes on 30 g/l.\nToote kemikaali ohutuskaart Pinja Wood Stain - kiiresti kuivav veepõhine puiduimmuti


Kuidas muuta raha suhtlusvahendiks\nÜlle Algma • 9. veebruar 2015 kell 5:45\nÜlle Algma. Foto: Erakogu\nIga valitu saab raha täpselt nii palju, kui valijad temale annavad. Kui see on otsas, ilmub hääletuspuldile kiri "Teie krediit on lõppenud", paneb ette maalikunstnik Ülle Algma.\nÄripäevas ilmus tähelepanuväärne ettepanek "Muudame valimised tasuliseks" (20.12.2014). Jah, olgu valimised tasulised.\nTasulised on nad niikuinii, ainult et praegu võetakse raha valijatelt varjatumal viisil ja nende käest küsimata. Aga olgu ka nii, et valitutele eraldatakse ainult see raha, mis neile valimistel vahetult antakse.\nJah, valitud hakkavad elama oma valijate poolt neile makstud tasust. Seni eelarvest antav raha jääb üle ja selle võib anda valijatele. Enam ei sõltu valitutele makstav rahasumma eesistuja maagilisest haamriviibutusest, vaid hakkab sõltuma valijatest. Raha muutub suhtlemisvahendiks.\nValijale saab puust ja punaselt selgeks, kui palju valitute ülalpidamine maksab. Selle teadmisega saab igaüks otsustada, kui palju ja kellele on ta nõus maksma. Võibolla on valija nõus palju rohkem maksma, juhul kui valitu teeb tõepoolest head tööd. Valitud aga seatakse olukorda, kus nad peavad oma rahakasutust planeerima. Pikemat aega peavad vastu ainult need, kes oskavad oma rahaga ümber käia.\nIga valitu saab raha täpselt nii palju, kui valijad temale annavad, muud tasu ei ole. Häälte (ja raha) ümberkantimine kaob. Riigikokku jäävad alles need, kellele on antud piisavalt raha. Neid ja ainult neid on valija piisavalt usaldanud. Saadud rahaga võib valitu toimida nii, nagu heaks arvab, loomulikult (maksu)seaduste raamides. Riigi poolt (st valija poolt) varjatult kinnimakstud soojad kohad nõunikele ja teistele nendesarnastele kaovad. Enam ei saa erakonna kõige edukam plakatikleepija tänutäheks nõuniku ametikohta. Aga nii tema kui kes tahes teine võib selle koha saada, kui valitu on nõus talle nõunikuks olemise eest oma rahakotist maksma.\nIga hääletamine maksab, iga vaheaja võtmine maksab. Maksab ka mittehääletamine, raha võetakse sama palju, kui oleks hääletatud. Nii ei saa pikalt tegutseda need, kes said valimistel vaid mõne sendi, elavad muust rahast ja kelle kohalolu mõte on toetada erakonna tagatoa poliitikat. Nende arve tiksub tühjaks nii ehk teisti, isegi kui nad palgaks sentigi ei võta. Ja kui arve on tühi, ilmub asjaosalise hääletuspuldile kiri "Teie krediit on lõppenud".\nPannakse piir tavale, kus kõigepealt ilmub seadus, siis selle parandamise seadus, seejärel paranduse muutmise seadus ja nii edasi. Seaduste kvaliteet kasvab, sest muutmised maksab kinni muutja.\nJa veel. Iga valitu saab anda nii mitu häält, kui tahab, ainult et iga hääl võtab tema rahakoti oluliselt tühjemaks. Nii saavad ka vähemused, mida läbi suruda, kui nad on nõus ohverdama suure osa oma rahast. Enam ei saa enamus kasutada igikestva teerulli poliitikat, vaid ta peab mõtlema, kas teerull ikka on nii oluline, et oma raha oma tahtmise huvides ära kulutada.\nKeskmine ettevõtja ja keskmine palgatööline peavad õigustama oma olemasolu iga päev, mitte kord nelja aasta tagant. Ja põhiseaduses pole öeldud, et rahvas saab olla kõrgeima võimu kandja vaid iga nelja aasta tagant. Järelikult on õige seda nelja-aastast tsüklit kohendada ja visandatavas plaanis on hammasrattad, mis võimaldavad seda teha.\nIga nelja aasta järel toimuvad valimised panevad ainult paika nimekirja valitutest, kes valijatelt arvestatavat raha said, ainult neil on õigus raha juurde küsida. Kuid selle nimekirja sees hakkab valijatepoolne rahajagamine toimuma sagedamini, näiteks enne igat jaanipäeva ja enne jõulupühi. Kui keegi valitutest on teinud suuremastaabilise sigaduse, pole tal raha loota, jääb vaid oodata teadet "Krediit on lõppenud". Kaovad iga nelja aasta järel toimuvad reklaamikampaaniad (valija lollitamised), sest läheks liiga kalliks neid iga poole aasta järel teha.\nPraegu tundub meil olevat kaks erinevat maailma, kus üks neist toimib oma reeglite järgi ja nelja-aastaste tsüklitega, aga teine peab tõestama oma õigust olemasolule siin, praegu ja nii iga päev. On aeg need maailmad kokku tuua.


VIDEO | USA baasist asusid Lähis-Itta teele õhudessantväelased: me läheme sõtta, vennas - DELFI\nVIDEO | USA baasist asusid Lähis-Itta teele õhudessantväelased: me läheme sõtta, vennas\nUSA Põhja-Carolina osariigis asuvast Fort Braggist suundus 600 peamiselt noort sõdurit Lähis-Itta osana umbes 3500 langevarjurist, kellele anti käsk sinna liikuda. Paljude jaoks on esimene peatus Kuveit, lõplik sihtpunkt on salastatud, teatab Reuters.\n„Me läheme sõtta, vennas,” rõõmustas üks, näidates kahe pöidlaga ülespoole ja irvitades. Ta oli kümnete sõdurite hulgas, keda veokitele laaditi.\nVaid päevi pärast president Donald Trumpi käsku tappa droonirünnakuga Iraani kindral Qassem Soleimani, mille tõttu kardetakse uut konflikti Lähis-Idas, toimub USA armee 82. õhudessantdiviisi sõdurite suurim „kiire positsioonidele paigutamine” pärast 2010. aasta Haiti maavärinat.\nPühapäeval inspekteeris Fayetteville’i lähedalt baasist lahkuma valmistunud vormiriitetuses mehi naisi USA armee kindralmajor James Mingus, kes soovis neile kättpidi edu.\nUSA kaitseminister võimalikust Iraani kultuuriobjektide ründamisest: me järgime relvakonflikti seadusi (35) 07.01.2020\nUSA kaitseminister eitas vägede Iraagist väljatoomist, kuigi kindrali kiri viitab vastupidisele (17) 07.01.2020\nÜks sõdur ütles, et ei olnud üllatunud, kui käsk tuli.\n„Ma just vaatasin uudiseid, nägin, kuidas asjad seal lähevad,” ütles 27-aastane sõdur. „Siis sain ma tekstisõnumi oma seersandilt, milles öeldi, et ära kuhugi mine. Ja oligi kõik.”\nVanemad sõdurid 30. ja 40. eluaastates olid Reutersi teatel nähtavalt tõsisemad, sest neil on kogemusi varasematelt missioonidelt tagasi tulnud kamraadidega, kes on pidanud õppima kõndima ühel jalal, või lippudega kaetud kirstudega.\n„See on missioon, mees,” ütles erus olev veteran Brian Knight, kes on käinud viiel lahingumissioonil Lähis-Idas. „Nad vastavad Ameerika hädaabikõnele.”\nKuigi USA armee kõige mobiilsemaks peetava üksuse liikmed on kiirete ümberpaiknemistega harjunud, oli see kord erinev, teatas armee pressiesindaja, kolonelleitnant Mike Burns.\n„Mehed on minekust elevil, aga keegi meist ei tea, kui kaua nad ära on,” ütles Burns. „See on kõige raskem.”\nSõduritele anti käsk mitte kaasa võtta mobiiltelefone, videomänge ega muid seadmeid, mida saab kasutada sõprade ja perega kodumaal suhtlemiseks, sest kardetakse, et nende kaudu võivad lekkida andmed vägede liikumise kohta.\n„Me oleme jalaväebrigaad,” ütles Burns. „Meie esmane ülesanne on maismaavõitlus. See on nii tõeline, kui saab olla.”\nIraani revolutsioonikaart ähvardas edasistele rünnakutele vastata Ameerikas, Dubais ja Haifas


M cicero popilium laenatem picenae regionis | Laenud online\nLaenud Saada laenu internetis kui Teil on kiiresti raha vaja meie portaali kaudu – on see kerge ja mugav. Ainult meie oleme kogunud kõik mittepangalised Eestis organisatsioonid kes on valmis andma Teile laenu interneti kaudu kasuliku protsendiga. Jah see on õige! Saan aega et teha mõned uuringud. niikuinii mõned ettevõtted teile viis parematel tingimustel kui teise ettevõtja näidatakse. Praegust aega palju on pöördunud palgapäev laenude vähendamiseks. Muidugi võti tuleb oma krediidi ajalugu teaduse peale laenusumma sa soovid. Jah see on õige! Nad aitavad poisid kes on tegelik eelarve siduda. Hooandja läks Eestis käima 2012. aasta suvel. Ühelt poolt ei olnudki selle järele justkui teravat vajadust: eestlased oskasid toetust küsida ameeriklaste Kickstarterist mis siis juba edukalt tegutses. Näiteks sai eestlaste startup OSDesk Kickstarterist oma nutitelefoni dokkimisaluse jaoks kaks korda rohkem raha kui küsis. Samuti on sealt saanud rahastust Click&Grow nutikate lillepottide jaoks ja Reet Aus oma keskkonnasõbralike UpCycled T-särkide tootmiseks. Oleme toonud välja parimad laenuandjad Eestis kes suudavad pakkuda kiiret paindlikku ning usaldusväärset teenindust rahaasjade korraldamiseks ja on Teile kindlaks partneriks kliendi eelistusi ja vajadusi arvesse võttes. Laenutaotluse esitamine on kiire ja mugav. Selleks ei ole Teil vaja teha muud kui suunduda edasi konkreetse teenusepakkuja leheküljele ning järgida instruktsioone. Iga võetud laen on finantskohustus tutvu tähelepanelikult pakkumiste tingimustega! Lisaks tasub meenutada et tulundusühistu on üks äriühingu vorme mis tähendab et juhatuse ülesanne on tagada oma liikmetele maksimaalse tulu teenimine. Teadlikult kahjulike tehingute tegemine (toote müük alla turuhinna teades samas et on soodsamaid võimalusi) võib kaasa tuua varalise vastutuse (vt tulundusühistuseaduse § 631) halvemal juhul ka kriminaalvastutuse (vt karistusseadustiku § 400). Seega kallid piimatootjaid kui te olete veendunud et maksku mis maksab aga Oliver Kruudaga seotud äriühingutega teie ühistu tehinguid teha ei tohi siis kirjutage see keeld sisse ka oma ühistute põhikirjadesse. Et lugejal oleks lihtsam arvutada kui palju tänapäeva Eestis põhimõtted maksavad avaldab MaksuMaksja siinkohal ära 15. septembri Maalehes kärbitud kujul avaldatud Oliver Kruuda artikli algversiooni täismahus koos lisadega.\nLaen üheks kuuks


Metros väänlevad raudroosid\nViru 3 Tallinn\nsisearhitekt: Maile Grünberg\nKaupluse Metro sisekujundusega võib rahule jääda: tegemist on päris hea asjaga. Interjööris on palju kihistusi, aga kõik töötab hästi. Seni on teksapoode küll kujundatud, kuid nad on kõik ühes laadis. Metros on leitud huvitav motiiv, mis tundub küll veidi otsitud, aga miks mitte... Hea kasutus on leitud sepistele. Tavaliselt taotakse kit?imaigulisi või vanaaegseid sepiseid, seal nii pole. Suurim puudus on teisel korrusel sisseehitatud pruunist puidust lao- või kontoriruum, millega on varjatud siseaken. Alumise saali valgustus pole parim, mis olla saab, aga ei häiri. Üleval on pisut tuhmim valgus. Seal on kasutatud ülevärvitud odavaid valgusteid, mis mõjuvad väga hästi. 7--8 punkti.\nTeksapoe interjöörina on kaupluse Metro sisekujundus üle keskmise hea. Kujunduses on kasutatud metalli. Kerged sepised on andnud huvitava lahenduse. Kuna need on Eestis valmistatud, siis meeldivad need mulle eriti. Pooldan kõike, mis on kodus tehtud.\nLasteosakonnas on palklaed ilusti välja toodud ja restaureeritud. Annan neile au, kuna tean, mida tähendab vanalinnas ehitamine. Metros ei häiri eriti miski. Võib-olla on kaup natuke üle kuhjatud, aga kui on uus ja suur partii sees, siis õige kaupmees peabki seda väljas hoidma. Et tegemist on teksapoega, võib andeks anda. Valgustus ei häirinud. Interjööri üldhinnang kandub plusspoolele -- kaheksa punkti.\nVäga meeldib kaupluse sisekujundusprojekt, mis jälgib juugendornamenti ja värvivalikut, lisades sellele iseloomulikud lilled ja pöörised ootamatust materjalist. Kahjuks ei ole mööbel ilmselt teostajate poolt lõpuni kantud ja sekka satub palju juhuslikku. Rõõmus ja ajakohane värvivalik ning kujunduse suunamine ühelt poolt kaunidusele ja õrnusele, teiselt poolt teksa karedusele, metalli ja tinutuse robustsusele tekitab vajaliku resonantsi, mis lubab seal müüa «töölisrõivast» ja nahkjopesid. II korruse lagi väärib imetlemist. Sobimatu on põrandakatte valik ja kontoriosa liiga labane eraldatus II korruse müügisaalis. Proovikabiinid on ilusad vaadata, kuid koledad kasutada ja mööduda. 6 punkti.\nKaupluse Metro sisekujundus jättis huvitava mulje ja sobis müüdavate toodetega. Poe interjöör on n-ö teksasliku stiiliga, eriti riietuskabiinid, põrand, seinad. Huvitavad elemendid on vanaaegsed detailid. Sepiseid lähemalt ei uurinud, aga need jäid meelde. Et müün põrandaid, on kutsehaigus, et käin nina maas.\nKaup, mida tahetakse rõhutada, on hästi välja pandud. Mõni asi on raskesti leitav ja riiulitesse kuhjatud, kuid selle korvab müüjate hea töö. Valgustus on hämar, mõnes kohas on erksamad kohtvalgustid. Valgustuses mööda pandud ei ole, ehkki minu jaoks on veidi pime. Vaateaknad on neil alati huvitavad ja kutsuvad sisse vaatama. Kaupluse hinne on seitse punkti.


Suri eksperimentaalfüüsika üks tugisambaid Tšeslav Luštšik - Tartu Postimees\nSuri eksperimentaalfüüsika üks tugisambaid Tšeslav Luštšik\n8. august 2020, 18:43\nTšeslav Luštšik (15. veebruar 1928 - 8. august 2020).\nEesti teaduste akadeemia teatel suri täna akadeemik Tšeslav Luštšik (15. veebruar 1928–8. august 2020).\nEesti eksperimentaalfüüsika üks tugisambaid Tšeslav Luštšik lõpetas 1951. aastal Leningradi riikliku ülikooli füüsikateaduskonna, kaitses 1954. aastal teaduste kandidaadi väitekirja ja 1964. aastal füüsika-matemaatikadoktori väitekirja. 1968. aastal omistati talle professori kutse.\nAkadeemik Luštšiku peamised uurimisvaldkonnad olid tahkisefüüsika, laia keelutsooniga materjalide optika ja spektroskoopia. Ta rajas rahvusvaheliselt tunnustatud isolaatorkristallide füüsika koolkonna Tartus ning mõjutas selle valdkonna arengut mitmes riigis. Luštšik on kolme monograafia ja üle 400 teaduspublikatsiooni autor või kaasautor. Paljud tema õpilased on valitud Eesti, Läti ja Venemaa teaduste akadeemiate liikmeteks.\nTšeslav Luštšik pälvis juba 1954. aastal teadlaste rühma koosseisus Eesti NSV riikliku preemia. 1988. aastal tunnustati teda Eesti teaduste akadeemia medaliga ning 2004. aastal Eesti Vabariigi teaduspreemiaga (nn elutööpreemia) pikaajalise ja tulemusliku teadus- ja arendustöö eest. 2006. aastal omistati talle Valgetähe III klassi teenetemärk ja 2008. aastal Tartu ülikooli suur medal.


Teisenda kcal/h mõõtühikuks Foot-pound force per minute (Võimsus)\nTeisenda kcal/h mõõtühikuks Foot-pound force per minute:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '195 kcal/h'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Võimsus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '37 kcal/h kuni Foot-pound force per minute' või '53 kcal/h -> ft-lb/min' või '41 kcal/h = ft-lb/min'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(67 * 26) kcal/h'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '195 kcal/h + 585 Foot-pound force per minute' või '74mm x 17cm x 79dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada kcal/h mõõtühikuks Foot-pound force per minute teisendamiseks: 1 kcal/h = 51,467 086 776 568 Foot-pound force per minute [ft-lb/min]


Pidev valu vasakus puusas ja sääres | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPidev valu vasakus puusas ja sääres 04.06.08 / Neuroloogia\nKüsimus siis selline, et juba poolteist kuud on pidev valu puusas ja sääres. Vahest kaob ja mõne hetke pärast on tagasi. Hommikuti võtab umbes tunni, ennem, kui jala liikuma saab enam-vähem, aga ilma igapäevaste valuvaigistiteta ei saa üldjuhul liikuma üldse. Kukkunud ei ole ja kuskile ära löönud ka ei ole. Valupisted puusas on juba viimased kaheksa aastat ja probleeme jala päris sirgeks saamisega. Kui põlve seestpoolt pigistada, siis tekib terav valuhoog.\nMillega võib olla tegemist ja kus saada abi niisuguse probleemi puhul/mida teha?\nKirjast jääb mulje et tegemist võib olla probleemiga puusaliigeses - tuleks teha rö. pildid ja pöörduda ortopeedi poole. Päris ei saa välistada ka närvivalu.\nJuba kolmandat nädalat on jala sääres valu torkeid ja kui päevasel ajal vähe liigun, siis kipub ka õhtuks tursesse minema.Vahetevahel liigub valu kannast kuni "kannikani", säär kuumab.Üle kogu ...\nPaar kuud tagasi hakkasin tundma vasakus jalas ja hiljem ka reieliigeses,kui ma õigesti väljendan ja ka puusas valu,aga mitte välja kannatamatut.Kui valu ägenes pöördusin perearsti poole.Peale röntgenpildi ...\nValude põhjuseks võib olla nii nimmelülide kui ka puusaliigese haigus. Täpne põhjus selgub läbivaatuse käigus.\ntorked vasakus käsivarres ja jalas\nOlen 39-aastane naine. Nüüd juba oma nädalajagu tunnen juba ärgates vasakus käes tiuma valu ja teravaid torkeid käsivarre erinevates piirkondades. Päevajooksul juhtub sama ka vasaku jalaga ...\nSoovitan Teile neuroloogi konsultatsiooni. Analüüse ei peaks enne mingeid tegema.\nNädal tagasi tehti mulle selja op L5/S1 interlaminektoomia ja eemaldati osaliselt murdunud närvijuurt komprimeeriv diskiprolaps. Enne seda olid pidevalt valud vasakus puusas, sealt edasi ka jalas, ning ...\nOpi järgselt on normaalne valude täielik kadumine. Midagi on valesti. Võtke ühendust opereerinud arstiga.\nOlen 52 aastane naine.Mida see tähendab? Puusaliigesest ülesvõte näitas - acetabumi servad teravnenud, kaltsifikaadid, liigesepindade subkodraalne skleroos, liigesepilu ei ole kitsenenud. Olen söönud 7 ...\nKirja teel neid probleeme ei lahenda. Tuleb minna arsti vastuvõtule. Alustage perearstist.\nMinu mure on selles, et mul on terav valu vasakus puusas. Huvitav on see, et käies (liikudes) ei ole peaaegu tundagi, seistes väga õrnalt, kuid istudes (või istuvas asendis) on valu väga tugev.\nKui valu on ka kubemes või alakõhus tuleks külastada günekoloogi.\nNärvipõletik põhjustab valu ka alaseljas.\nKui seda kõike ei ole tuleks teha rö. pildi puusaliigestest (perearst).


10. nov 2007 20:49\nKäisime oktoobri lõpus omal käel kaks nädalat Lõuna-Itaalias. Lennukiga Bari´sse ja sealt rendiautoga kõikjale, kuhu tahtmist. Imeliselt tore oli, ei mingeid masse turiste, suurepärane toit, vein ja äärmiselt vastutulelikud ja sõbralikud inimesed. Parajalt soe, saime päevitada ja ujuda. Kui keegi soovib infot või soovitusi, olen lahkelt nõus jagama!\n25. nov 2007 16:00\nTahaks küsida, kui palju maksid lennupiletid Bari?\n29. nov 2007 02:40\nelan ise Bari làhedal juba viiendat aastat. Tore kuulda,et eesti inimestele see reis meeldis. Puglia ringkond on tòesti vaatamisvààrt-ilusad rannad,oliivipuude -,viinamarja -vàljad. Mis aga esimesel kohal-kòòk! Kuidas ja mida kòike sùùakse! Siinne kòòk on vist kùll kòige parem ja vaheldusrikkaim maailmas! Vòin seda nùùd juba julgelt òelda,peale seda kui olen ligi 5 aastat ise seda kogenud.Lisaks olen ise hakanud peaaegu kòiki retsepte ka kodus valmistama. Mòtlesin siin naljatades -miks mitte hakata ka teistele andma nn.kokandustunde! Ja nii see juhtuski,et aasta tagasi organiseerisin ùhele grupile ,kes olid pàrit Leedust ringreisi siin meie ringkonnas,koos kokandustundidega. Inimesed jàid vàga rahule,lubasid kindlasti tagasi tulla!\nSeega-kòik kes armastavad Itaaliat,selle loodust ja kòògikultuuri-olete oodatud! Kontakteeruda saata foorumi kaudu-kui saan aidata,annan meeleldi nòu!\n19. dets 2007 19:09\nKas saaks sinuga meilitsi suhelda, tahaksin küsida Puglia maakonna kohta minu aadress tinsu15@hotmail.com\n23. juuli 2008 15:37\nKas ma saaksin Sinu meiliaadressi?\n23. juuli 2008 15:52\nMis tee muudkui pärite, sõitke kohale ja vaadake ja suhelge ( itaalia keeles loomulikult, sest mina ei kohanud sealkandis ühtegi itaallast kes muust keelest oleks aru saanud-v.a Alberobellos ja AVISe tüüp, aga ega rohkem polnud vajagi, kolme nelja päeva pärast võid juba isegi telefonis itaallasega rääkida ja temast aru saada :). Isiklikult soovitan proovida just väiksemaid linnu elamiseks/olemiseks ja jätta Bari, Lecce, Brindisi, Taranto jne. mängust välja.


caro-rios profiil | Janet Cams - Free Live Sex Chat\nViimase sisselogimise aeg: 08.05.20 18:48:05\nKlõpsates nupul, tõstad caro-rios esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. caro-rios hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja caro-rios kohta\nKasutaja caro-rios tööaeg\nKasutaja caro-rios amatöörvideod


Sügisest alustas KiVa kiusuennetusprogrammi rakendamist 23 uut kooli – Kiusamisvaba Kool\n2019/2020. õppeaastal alustas KiVa programmi tegevustega taas 23 uut kooli. See omakorda tähendab, et nüüdseks rakendab teadus- ja tõenduspõhist kiusuennetusprogrammi Eestis juba üle 90 kooli ja õppekoha ehk u 18% üldhariduskoolidest. Programmi vastu on huvi kasvamas ka venekeelsetes koolides.\nEesti kaarti vaadates on KiVa programm jõudnud pea kõikidesse maakondadesse. Kõige rohkem uusi KiVa-koole on värskes lennus Tallinnast, seejärel Tartu-, Põlva,- ja Harjumaalt. Täiesti KiVa-vaba on veel vaid Hiiumaa, ent ruumi kiireks kasvamiseks on veel ka näiteks Raplamaal ja Ida-Virumaal.\n„Kokku on 2019/2020. õppeaastal KiVa programmi kasutamas juba 6 lendu, kusjuures viimased 2 on olnud meie tegevusaastate suurimad. Näeme, et huvi just teadus- ja tõenduspõhise – ja see tähendab ka koolitervikliku – lähenemise vastu kiusamise vähendamiseks ja laste vaimse ning füüsilise turvalisuse tagamiseks kasvab jõudsasti,“ kommenteeris sihtasutuse tegevjuht Triin Toomesaar. „Sealjuures on 2020/2021. õppeaastal alustava lennuga liitumiseks esmapäringu või sooviavalduse saatnud juba üle 10 kooli. Meie ülesanne on nüüd otsida maa alt ja maa pealt rahalisi vahendeid, et kõik motiveeritud liitumishuvilised ka selle võimaluse saaksid!“\nVärske lennu koosseisu kuuluvad Tallinna ARTE Gümnaasium, Tallinna Karjamaa Põhikool, Tallinna Mustjõe Gümnaasium, Tallinna Nõmme Põhikool, Tallinna Tõnismäe Reaalkool, Emili Kool ning Sakala Eragümnaasium Tallinnast; Ilmatsalu, Rannu Kool ning Melliste Algkool-Lasteaed Tartumaalt; Mooste Mõisakool, Ruusa Kool, Friedebert Tuglase nimeline Ahja Kool ja Kanepi Gümnaasium Põlvamaalt; Kiili Gümnaasium, Vasalemma Põhikool ja Tabasalu Ühisgümnaasium Harjumaalt; Viljandi Paalalinna ja Holstre Kool Viljandimaalt; Kullamaa Keskkool ja Noarootsi Kool Läänemaalt; Toila Gümnaasium Ida-Virumaalt ning Juuru Eduard Vilde Kool Raplamaalt. Neist eestikeelsed on 19 kooli ning venekeelsed 4 kooli.\n6. lennu ettevalmistustegevusi on sihtasutus saanud rahastada Kalevi Mesikäpa kampaania raames 2018. aasta sügisel kogutud vahenditest, aga osaliselt ka teiste ühekordsete või püsiannetajate – nii eraisikute kui ettevõtjate – toetustest ning Haridus- ja Teadusministeeriumi abiga.\nKõikide programmi rakendavate koolide nimekirjaga saab tutvuda SA Kiusamisvaba Kooli kodulehel.\nKuidas on KiVa programmi abiga õnnestunud kiusamise vähendamine varasemates lendudes, saab lugeda siit.\nKiVa on Turu Ülikooli teadlaste poolt välja töötatud teadus- ja tõenduspõhine programm, mille ametlik ja litsenseeritud partner programmi levitamiseks Eestis on SA Kiusamisvaba Kool. KiVa programm on Eesti koolides juba 6 aastat aidanud kiusamist vähendada ning sisaldab nii universaalseid kui ka juhtumipõhiseid tegevusi kiusamise ennetamiseks ja märgatud juhtumite lahendamiseks. Ennetustöö keskendub Eestis hetkel 1.-6. klassidele, ent programm tervikuna, sealhulgas juhtumite lahendamiseks välja töötatud metoodikad on kooliüleseks kasutamiseks. Sihtasutus soovib, et programm jõuaks senisest võrdsemalt ka venekeelsete lasteni ning ennetusmudel ulatuks ka 7.-9. klassideni.\n25. sept. 2019 /by Merili\nMida küsida koolilt (tõhusa) kiusuennetuse kohta? On küll KiVa-kool, aga ikka kiusatakse?!


Kadrofeeniafilmide ülevaade - Filmi Rewievs\nvanus 16+ i) Briti kultusklassikal on vägivald, keel, narkootikumid, seks.\nX Y-stAmetlik treilerKadrofeenia X Y-st X Y-st X Y-stEelmine Järgmine\nVähesed positiivsed sõnumid, kus tegelased võitlevad ja tarvitavad narkootikume, mida sageli kujutatakse positiivsete kogemustena.\ndr horrible'i kaasalaulmise blogi\nJimmy ja Kevin on rivaalitsevate jõukude - modide ja rokkarite - liikmed, kuid jäävad sõpradeks, kuni Jimmy laseb oma jõul Kevinile peksa anda. Enamik noori tegelasi tegeleb halva käitumisega, alates narkootikumidest ja võitlustest kuni vandalismini ja autoriteetide lugupidamatuseni. Täiskasvanud ei mõista noori tegelasi ja suhtuvad neisse pilkavalt. Jimmy arvab, et ta peab olema osa grupist, et olla keegi.\nKui jõukude liikmed põrkuvad, tekib mitu suurt kaklust. Nähakse, et tegelased naudivad neid kaklusi. Mõnedes kaklustes on relvadeks kepid ja vägivald viib sageli mitme jõuguliikme rünnakuni ühe inimese vastu, kusjuures üks eriti verine rünnak toimub. Politseiametnikke rünnatakse ning üks tiritakse hobuselt maha ja pekstakse üles. Teismelist tegelast tabavad vanemad tüli käigus enne trepist alla surumist. Mitmed vandalismiaktid, kus jõugu liikmed lõhkusid aknaid, poode ja autosid. Mootorratturid sõidetakse teelt välja, hirmutades sõitu.\nTäisotsaline alastus avalikus vannis. Paljud noored tegelased seksivad. Paljud paaristuvad majapeol ja iga tuba on täis paare. Päevane õuealane seksistseen ilma alastuseta. Karakter masturbeerib voodis modelli foto järgi. Tegelaste vanemad arutavad voodis seksi üle. Magamistoa seina plakatitel näidatud paljad rinnad. Päikeselambi kasutamisel aluspesus nähtav iseloom. Paar suudlust väljas alleel. Näidatud on alasti tuharad.\nSagedased keeled hõlmavad sõna 'C', 'f - k off', 'f - king', 'piss off', 'verine', 's - t', 'ponce', 'perse' ja 'blocks' , ja turd. Kasutati ka tooreid käeliigutusi. Rassiliste laimude hulka kuuluvad 'wogimaa', 'gollywogs' ja 'nignogs'. Naisi nimetatakse lindudeks ja neist räägitakse naistevallas ja seksistlikult. Üks sõna “poofs” kasutamine geivastase sõjana.\nFilmi The Who taga olev ansambel esineb tugevalt. Neid nähakse teleris esinemas ja näidatakse plakateid ning näidatakse ansambli plaadivarrukaid. Need annavad ka suurema osa heliribast.\nAmfetamiinipille, mida nimetatakse bluusiks, võtavad tegelased regulaarselt ja mängivad loos suurt osa. Tegelased ostavad narkodiileritelt bluusi ja tungivad narkootikumide varastamiseks apteeki. Mõju näidatakse enamasti positiivses valguses, tegelased naudivad mõju all tantsimist, seksi ja muusikat. Depressioonis olev tegelane tarvitab jätkuvalt narkootikume, kukutab jalgratta ja tal on emotsionaalseid episoode. Tegelane on desorienteeritud, istub narkootikumide mõju all vannitoa põrandal. Iseloom kuulis oksendamist tööl hommikul pärast peole lubamist. Paljud tegelased suitsetavad sigarette ja mõned joovad alkoholi.\nVanemad peavad seda teadmaKadrofeeniaon 1979. aasta Briti kultusklassika, mis käsitleb kahte rivaalitsevat jõugu, mitme vägivaldse stseeni, tugeva keele ja narkomaaniaga. Jimmyst (Phil Daniels) saab tõukerattajõugu Mods liige, kellel on mootorrattaga sõitvate Rockeritega äge rivaalitsemine. Mõlemal jõugul on massiline kaklus, nad jooksevad teelt välja ja on mõningaid juhtumeid, kus rühmad ründavad üksikuid ohvreid. Näidatakse, kuidas tegelased naudivad vägivalla põnevust, mille kahe jõugu vaheline rivaalitsemine võimendab. On ka mõningaid perevägivalla juhtumeid, sealhulgas Jimmy vanemad lõid teda ja surusid trepist alla. Narkootikumid esinevad tugevalt ja tegelased naudivad nende mõju. Kuid ühel tegelasel on negatiivne kogemus, kui ta võtab suure ärevuse ajal liiga palju tablette. Enamik tegelasi suitsetab sigarette ja tarvitab alkoholi. Seal on pidevalt tugev keelekasutus, sealhulgas C-sõna mitmekordne kasutamine. Naistest räägitakse halvustavalt ja seal on nii rassistlikku kui homofoobset keelt. Paljude seksistseenide kõrval on meessoost seksuaalset täisfrontaalset alastust. Plakatitel on kujutatud ülaosaga naisi ja ühes stseenis masturbeerib tegelane modelli foto üle. Filmi keskmes on individuaalsuse ja kuuluvustunde uurimine. Film põhineb briti rokkbändi The Who albumil, kes on filmis silmapaistvalt esinenud - nende plaatide varrukad ja plakatid on ekraanil, samas kui bänd pakub ka filmi heliriba.\nQUADROPHENIAS on 1960ndate keskpaik ja probleemne noor Mod Jimmy (Phil Daniels) loeb päevi enne suurt lahingut oma jõugu konkurentide Rockeritega. Enne seda peab ta läbi saama töö, varuma narkootikume ja võtma Londoni õõtsuvast ööelust maksimumi, vältides samas suureks saamise survet.\nKlassikalistes stseenides suudab see Briti kultusdraama näidata kõiki teismelise elu põnevusi, kõrgemaid ja madalamaid tasemeid. Mis oli režissöör Franc Roddami debüütfilmis,Kadrofeenianäitab noori tegelasi aususe ja hinnanguteta. See on igatahes sama lõbus, aeg-ajalt kole ja häiriv, kui varased iseseisvuse avastamise ja elusuuna leidmise päevad võivad olla. Uhke Danielsi karismaatiline esitus ja särtsakas suund nagu Richard Linklateri omaHämmeldunud ja segaduses, tegelevad filmi tegelased kolme asjaga: seks, narkootikumid ja rokk-roll ning nende poole püüdlemine on lõbus ja aus sõit.\nKui Roddam oleks jäänud filmi tegema ilma kinnitatud stringidena, oleks see võinud olla nii meistriteos kui ka klassika. Kuid kogu asja üle kükitamine on rokkbändi The Who ülespuhutud kohalolek. 1979. aastal ilmunud film oli nostalgiline ajastutükk, mis pärines 1960ndate keskpaigast, nii et filmi rokkbändide produtsendid teevad palju tähelepanu. Kuid peale ühe stseeni, kus pakitud klubi metsistubMinu põlvkond,need stseenid tunnevad end lihtsalt jalanõudega sisse. Ülejäänud 1960. aastate alguse heliriba on siiski õnnis ja vaatamata kogu vägivallale, pisaratele ja segastele otsustele on Jimmy ja jõuk lõbus seltskond.\nPered saavad rääkida riigis toimuvast vägivallastKadrofeenia. Kas see tundus realistlik? Miks need kaks rivaali jõukust aru said? Milline on meediavägivalla mõju lastele?\nRäägi filmis kasutatud tugevast keelest. Kas see tundus vajalik või ülemäärane? Mis tundeid see teile tekitas, eriti rassistlikus ja homofoobses keeles? Mida see filmi jaoks aitas?\nArutlege, kuidas kujutati joomist, suitsetamist ja uimastite kasutamist. Kas neid glamuuriti? Kas tegelased pidid neid asju tegema, et lahedad välja näha? Millised olid tagajärjed?\nKuidas filmis seksi kujutati? Kas see oli hell? Lugupidav? Vanemad, rääkige teismelistega omaenda väärtustest seoses seksi ja suhetega.\nPaljud peavad seda filmi „kultusklassikaks“. Mis teeb millestki „kultusliku“ hiti?\nTeatrites: 2. november 1979\nDVD-l või voogesitusena: 25. september 2001\nOsades: Phil Daniels, Leslie Ash, Phil Davis\ndirektor: Franc Roddam\nStuudio: Brent Walkeri filmi levitamine\nJooksuaeg: 120 minutit\nViimati uuendatud: 11. märts 2021\nmiks mehed kuud hiljem tagasi tulevad\nmiks ma alati unistan oma eksist?\n12-aastane ori alastistseenid\nvalmis mängija ühte last silmas pidades


Pereema entusiastlik vibraatori arvustus: olen päris kindel, et kaotasin teadvuse - Seks - Elu24\n6. juuli 2019, 11:30\nPereema entusiastlik vibraatori arvustus: olen päris kindel, et kaotasin teadvuse\nPereema soetatud vibraator, mille kohta naine entusiastlikku arvustuse kirjutas.\nPereema ostis Amazoni internetipoest Tracy Dog brändi vibraatori. Naine oli ostust nii suures vaimustuses, et kirjutas entusiastliku ja vägagi detailse viietärnilise arvustuse, mis on praeguseks kogunud ligi 5000 reaktsiooni.\nNaine, kelle kasutajanimi on Express7976, kirjutas selle aasta aprillis sisuka arvustuse Tracy Dog vibraatori kohta. Naine pani arvustuse pealkirjaks: «Ossa, lihtsalt... ossa.»\nTa alustab tunnistades, et luges paljusid arvustusi ning tal olid toote osas kõrged ootused. «Aga, kuna hind oli alla 50 dollari, ei oleks ma üllatunud, kui toode oleks lihtsalt tavapärane olnud,» kirjeldab pereema algselt. «Mõned mu sõbrad ostsid selle hiljuti ja rääkisid selle võimekusest. Nad hoiatasid, et ma peaks päeva vabaks võtma, palju vett jooma ja kindlasti venitus harjutusi tegema.»\nToode saabus naise koduuksele 2 päeva pärast tellimist, kuid vajas enne kasutust kaks ja pool tundi laadimist. Naine kirjeldab, kuidas ta kannatamatult ootas, samal ajal, kui lapsed koolis olid, et vibraatori tuluke põlema läheks.\nVibraatoril on 10 erinevat levelit ning 10 mustrit. Lisaks on sellel vaakumilaadne funktsioon, mida arvustuse kirjutanud ema ei osanud millegagi võrrelda. Samas oli ta valmis kõike proovima.\nNaine jätkab kirjeldamist, kuidas ta vibraatorit esimest korda kasutas. Ta seletab lühidalt, et proovis erinevaid funktsioone ning vajutas lisaks ka vaakumi funktsioonile. «Vähemalt nii ma arvan, et ma tegin, sest ma olen päris kindel, et kaotasin teadvuse,» kirjeldab ema rahulolevalt. «Mu jalad kadusid alt nagu kitsel, kes minestas pärast ehmumist.»\nEkstaasis naine. Pilt on illustratiivne.\nSuurest erutusest tingitult tahtis naine kähku vibraatorit väljalülitada, kuid valis kogemata võimsama funktsiooni. «Ma olen päris kindel, et ma hõljusin. See oli lõputu orgasm,» lisab naine üllatunult.\n«Ma värisesin 5 minutit, kui ma oleks tahtnud, ma poleks voodistki üles saanud,» lisas vibraatori arvustaja. Ta täpsustas, et ta jäi uimaselt lage vaatama ning proovis meenutada, mis aastaga tegu oli.\nPärast orgasmi selgus, et naine vigastas ka oma puusa ning selga. Ka neli tundi hiljem oli tal kõndimisega raskusi. «Ma ei venitanud piisavalt,» lisab naisterahvas humoorikalt.\nLõpetuseks jättis naine tulevastele vibraatori omanikele vajalikud juhtnöörid. «Jooge piisavalt vett, veenduge, et te ei pea ülejäänud päeva tegema tähtsaid otsuseid. Ning jumala pärast, venitage nagu hakkaks 500 meetri jooksuks valmistuma!»\nHetkel on kõnealune vibraator Amazoni kodulehel otsas, kuid saabub taas müüki 18. juulil.


Põhjarannik » Mõtteviisi muutmiseks tuleb rääkida tuhat korda\n25. august 2013 SIRLE SOMMER-KALDA\n"Meile on tähtis, et kohalik kogukond saaks aru, et me pole mingi võõrkeha," kinnitab SOS lasteküla Eesti ühingu juht Margus Oro.\nSOS lasteküla Eesti ühingu tegevdirektor Margus Oro ütleb, et tema töö ei ole lapsi kasvatada ega selleks raha korjata, vaid mõttelaadi muuta. Ida-Virumaal on see osutunud oodatust raskemaks.\nNarva-Jõesuu SOS lasteküla avamisest on möödas üle aasta. Sünnitusvalud on ilmselt juba ununenud?\nTegelikult pean ütlema, et veel ei ole. Kuigi olime päris optimistlikud ja panime siia palju energiat, sõltub ikkagi väga palju sellest, kas sõnum jõuab kohale: mida ja miks me muudame. Me ei tulnud Narva-Jõesuusse lihtsalt sellepärast, et meil on toredad uued peremajad, aga kõik jätkub vanamoodi.\nTulime muutma ideoloogiat, mõtteviisi, kuidas lapsesse suhtuda. Inimestel, kes töötavad lastega, on sellest arusaamine kahjuks päris raske ja on võtnud väga palju aega.\nOlete varem öelnud, et teie töö pole laste kasvatamine ega raha korjamine – selleks on SOS lastekülas teised inimesed. Teie töö on mõttelaadi muutmine. Millist mõtteviisi te Ida-Virumaal külvata tahate?\nPõhimõte on, et iga laps kuulub perekonda. Kui me mõtestame lahti perekonna mõiste, siis näeme väga selgelt, et laps on perekonna keskel ehk täiskasvanud peavad toetama tema arengut. Meile on kõige tähtsam, et inimesed ei võtaks seda kui töökohta, vaid kui eluviisi, keskendudes laste arengule.\nTeiseks: keegi ei jaga käske ega korraldusi, vaid pereema ja -isa võtavad ise otsuseid vastu. Külajuhtkonna roll on toetada vanemaid, kui nad vajavad materiaalset või psühholoogilist abi, et mitte läbi põleda. Ja see ongi see suur muutus, mille poole me liigume.\nEsimesed kaks abielupaari ja üks ema on juba tööle asunud. Iga paari kuu tagant läheb üks peremaja kasvatajate süsteemilt üle perevanemate süsteemile. Kusjuures konkursid on kasvanud: kui alustasime, kandideeris 5 inimest, viimati juba 40.\nMeile on tähtis nende reeglite järgimine, mis tagavad lapsele turvalisuse ja stabiilsuse, et ta tuleks sellest olukorrast välja, kuhu ta on endast mitteolenevatel põhjustel sattunud, ning saaks rahulikult kasvada ja areneda. Vastasel juhul lähevad meie teed lahku. Pooled inimesed oleme tõesti pidanud välja vahetama.\nSamas oleme kõik inimesed võtnud tööle Ida-Virumaalt, kuigi kandideeritakse ka mujalt. Meile on tähtis, et kohalik kogukond võtaks meid omaks, saaks aru, et me pole mingi võõrkeha.\nLapsi kasvatades öeldakse sageli, et ma olen sulle seda juba sada korda rääkinud. Aga et laps selle omaks võtaks, pead tuhat korda ütlema. Nii et kui oled sada korda rääkinud, siis lohuta ennast sellega, et sul on 900 korda veel rääkimata. See kehtib ka siin. Kui kogukonnas mingi muudatus tehakse, peab sellest hästi palju rääkima.\nKas olete siin tuhande korrani juba jõudnud?\nOleme poolel teel ja see on ka põhjus, miks me sel nädalal avatud uste päeva tegime. Tundsime, et ilmselt oleme siinset kogukonda oma tegemistest veel vähe valgustanud. Kui eelmisel aastal Ida-Virumaal alustasime, oli minule müstika, et digiallkirja ei tunnistatud ühelgi dokumendil ja kõikidesse poodidesse tuli isiklikult viia volikiri, et kaupa kätte saada. Mujal on see unustatud asi. Nüüd on olukord tasapisi muutunud.\nKa lastekülas elavad lapsed on muutunud avatumaks. Tänagi (neljapäeval – toim.) tulid kaks tüdrukut rääkima, mida nad oma elust arvavad, ja küsima, kas neil on võimalik edasi noortekodusse minna. Minule on see avanemine ja märk, et oleme õigel teel.\nMida te neile noortekodu kohta vastasite? Millal avab uksed Narva noortekodu, kus põhikooli lõpetanud peavad oma eluga peaasjalikult ise hakkama saama, aga neile on siiski ööpäev läbi toeks pedagoogist täiskasvanu?\nVõin öelda, et praegu on meil selline hulk investeeringuraha koos, et püüame teha korteriostu veel sel aastal ära, mis tähendab, et uuest aastast suudame seda teenust mingile hulgale noortele pakkuda. Aga meil on ka vahva kogemus ühe Narva neiuga, kes elab Tallinna noortekodus, on nelja kuuga eesti keele ära õppinud ja nii ilusti sinna sulandunud.\nKusjuures neiu ise on väga rahul. Ta saab aru, et tema ümber on inimesed ja sõbrad, kes tõesti liiguvad ühes suunas, tahavad saada iseseisvaks ja elus ise toime tulla. Seda on noorte puhul hea näha.\nKui suur osa SOS lastekülast ellu astunud noortest on sellised, kes elule jalgu ei jää?\nMeilt on välja kasvanud ligemale 70 last, peamiselt Keila SOS lastekülast, ja teame kõikide hilisemat käekäiku. Meie esimestest lasteküla emadest on saanud vanaemad ja läbikäimine jätkub.\nMeie kasvandikud esindavad läbilõiget ühiskonnast. Umbes 10 protsenti ühiskonnast on superedukad olgu siis kunsti- või ärimaailmas ja meie elluastujad samamoodi: teevad oma teaduskraade, õpivad välismaal jne. Siis tuleb hulk keskmikke, kes saavad oma eluga hästi hakkama ja on tublid töömehed. Ja on lõpuosa – 10-15 protsenti -, kellega jääb alati mingi probleem.\nNeed on tavaliselt noored, kelle IQ pole kõige kõrgem, kes on tulnud meie juurde natukene hiljem ja kelle puhul pole saanud meditsiinilise poolega põhjalikult tegelda. Need on noored, kes on kodus näinud kogu aeg seda, et käib varastamine ja peksmine. Seda 3-4 aastaga ei muuda.\nNad jõuavad selleni, et teevad juba vahet, mis on hea ja halb, ning võivad isegi suurema osa ajast probleemideta hakkama saada. Aga kui näiteks poiss jätab maha, on ta paugupealt ebastabiiline ja teeb selliseid trikke, mis pärast maksavad valusalt kätte.\nTavalastekodudes on mitteametlikel andmetel umbes 40-50 protsenti selliseid, kelle elu ei lähe hiljem nii, nagu peaks. Järgmisel aastal tuleb selle kohta uuring ja saab täpsema ülevaate.\nSOS lasteküla ei paku ainult asenduskodu, vaid töötab ka selle nimel, et laste sattumist sinna ära hoida. Narvas on aastaid töötanud peretugevdamise programm, mis ulatab abikäe riskiperedele, et parandada nende toimetulekut ja lõpetada laste väärkohtlemine. Kas see annab tulemusi?\nJah. Kahjuks meil ei ole rohkem ressurssi kui hoida aasta ringi järelevalve all 100 peret 250 lapsega. Kes võtab jalad alla, võib lahkuda ja käib pärast perekoolis edasi, aga sinnamaani on nende kõrval tugi- ja sotsiaaltöötajad ning toimuvad iganädalased perevisiidid ja nõustamised.\nParaku toimub ennetustöö ainult annetusrahast. Me ei saa tuge ei kohalikult omavalitsuselt ega riigilt. Aga koostöös kohaliku omavalitsusega leiaksime lahenduse paljudele peredele, kes muidu lagunevad laiali, mille tagajärjel satub laps asenduskodusse. Ja asenduskodu teenus on juba päris kallis nii riigile kui annetajatele.\nKui õnnestuks siin mõtlemist murda, saaksime palju lapsi hoida asenduskodudest eemal, leides lahendusi siis, kui peret on veel võimalik koos hoida. Arvan, et kui selle saaks Ida-Virumaal suuremas mahus käima, kaotaksid mitmed asenduskodud siin mõtte.\nKuidas sattus endine Jõgeva maavanem, haridusjuht ja ettevõtja seitse aastat tagasi sotsiaalvaldkonda, kus ei voola ei piimajõgesid ega pudrumägesid?\nSotsiaaltööga puutusin kokku ka maavalitsuse haridusosakonna juhatajana. Kui selles ametis alustasin ja pidin tutvuma kõigi haridusasutustega, sattusin ühte eriinternaatkooli, kus avanes 1994. aastal kohutav pilt: kärgtellistest maja oli lagunenud, aukudesse oli topitud vatti, tubades olid põrandad niimoodi ära vajunud, et muld tuli põrandate vahelt läbi… Toas elas 8-10 last.\nTekkis küsimus, mille eest neid väikesi inimesi on karistatud. Kahe aasta pärast suutsime suure pingutuse tulemusena kooli ümber kolida. Sealt jäi tunne, et midagi võiks teha.\nSeejärel juhtisin kolm aastat Eesti suurima erihooldekodu – Võisiku erihooldekodu nõukogu. Sealt tuli teine kogemus. Siis sai klaas täiesti täis ja läksin vahepeal ettevõtlusesse.\nJa ometi jäi midagi kripeldama, et nüüd sotsiaalvaldkonnas tagasi olete?\nJuhtisin Tartu haridusosakonda ja tegelesin kõrvalt ettevõtlusega, kui mulle helistas Helle Niit, kes oli SOS lasteküla nõukogus. Ütles, et neil on vaja juhti, kes arendaks lasteküla süsteemi. Ütlesin, et anna andeks, aga ma ei tea sellest mitte midagi, otsigu sotsiaaltöö inimesi.\nParaku pillasin rumala lause, et kui te pool aastat ootate, siis ma tulen, arvates, et kindlasti nad leiavad inimese. Aga nad ootasid ja kui poole aasta pärast tuli uus kõne, ei lubanud eneseuhkus “ei” öelda.\nMida tähendab töötamine hiiglasuures rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu kuuluvad lastekülad 133 riigist?\nTegemist on vanast Euroopast kasvanud organisatsiooniga, kus asjad mõeldakse ja planeeritakse pikalt ette. See oli suur tõestamine, et kui tahame Eestis liikuda edasi olukorras, kus riik areneb kiiresti, siis me ei saa aastaid oodata.\nEelmisel aastal tehti otsus, et 13 riiki võiksid saada suure iseseisvuse ja Eesti on nende hulgas. See tähendab, et me saame kohapeal teha hästi palju otsuseid ja teenused, mis me avame, sõltuvad meist.\nKui palju elate praegu kaasa päevapoliitikale, näiteks haldusreformile, mis oli osa teie kunagisest tööst?\nTegelikult jälgin päris palju. Kui äsja tuli haldusreformi uudis, siis vaatasin, et see, mida kaardina näidati, on ju 2001. aasta (sel nädalal avalikustati kaart, kuhu regionaalminister koondas maavalitsuste ettepanekud piirkondade olulisematest tõmbekeskustest – toim.).\nJõgeva maakonnas tegin omal ajal suurt eeltööd: kaasasin Tartu ülikooli teadureid, haldusjuhtimise üliõpilased tegid inimestega küsitlusi jms. Korjasime info kokku ja arvestasime välja, mitu kilomeetrit asfalti peaks panema ja kuidas korraldama bussiliiklust. Näiteks kui inimesed ütlesid, et nad kuuluvad Põltsamaa tõmbekeskuse juurde, kui kunagi korraldatakse bussiliiklus nii ümber, et neid ei veeta Jõgevale.\nKaarti nähes oli tunne, et ega nüüd ei olnud muud vaja teha kui tiitelleht ära vahetada. Vähemalt Jõgeva maakonna puhul. Ei midagi uut, kui otsustajad lihtsalt julgeksid ebapopulaarseid otsuseid teha.\nKui nüüd ka ei julge, millal siis veel?\nAlustasime haldusreformi ettevalmistusi 1999. aastal ja põhjus, miks tollal vastu seisti ja ka endal oli kõhklus hinges, oli see, et Eesti oli napilt kümme aastat olnud iseseisev. Identiteeditunne oli nii tähtis, et alles ma sain ise otsustama hakata ja nüüd võetakse see võimalus ära.\nPraegu on taasiseseisvunud riik üle 20 aasta vana ja inimesed ei tunne enam ei Euroopa ega riikide piire. On hoopis teine situatsioon. Nii et kui keegi praegu räägib, et identiteet võetakse ära, siis ütlen, et anna andeks, noored ei tea identiteedist mitte midagi, nad on Euroopa kodanikud.\nArvan, et inimesed ei elagi haldusreformile enam eriti kaasa, vahu keerutavad üles poliitikud ja kohalikud omavalitsused. Praegu on omavalitsused nii paganama vaesed: hea, kui suudad kooli ja vallavalitsuse üleval pidada, mõne väikese teenuse osutada ja külapeo korraldada, aga sellega hakkab asi piirduma. Enam ei ole midagi kaotada.


E Jaan 28, 2019 23:37\nM: Saab 9000 CS 2.3 ATM 200kW'96 - MÜÜDUD\n1. Auto mark ja mudel - SAAB 9000CS 2. Keretüüp - Luukpära 3. Värvus - Hall metallik 4. Väljalaskeaasta - 1996 5. Käigukasti tüüp - atm 6. Mootori tüüp - B234R, 2.3T Sebastiani soft 380Nm ja 200kw, sportcat. ls 208k 7. Varustus ja lisad - Must Anni nahksisu, konks, Thule katuseraamid. 8. Hind - 10. ...\nM: Heas korras 16'' plekkveljed ja Michelini ilukilbid - MÜÜDUD!\nPakkuda 16 tollised plekkveljed. Pärit 9-5 alt, välimuselt igati viisakad.