TALLINN 2021+ | Terve Tallinn liigub\nLiikuvus tähendab inimeste kohale jõudmist soovitud sihtkohta. Liikuvus on linna vereringe: kui see toimib hästi ja ei ummistu, muutuvad võimalikuks kõik muud tegevused linnas. Hästi korraldatud liikuvusel on soodne mõju inimeste tervisele, keskkonnale, majandusele, linnaruumile.\nOleme praegu ristteel: autod ei taha enam linnaruumi ära mahtuda, teised liikumisviisid on sageli katkestustega või ohtlikud. Autodel on ja jääb oma roll nii liikuvuses kui linnaruumis, ent peaksime mõtlema, kuidas vähendada ummikuid, müra, ohtlikkust ja heitgaase ning kuidas luua kõigile liikumisviisidele võrdsed võimalused. Muuseas lasta ka autodel vabalt liikuda – ilma ummikuteta.\nKüsime Sinu käest, hea linnaelanik, milline peaks olema Tallinna tuleviku liikuvus?\nMis paneb Sind liikuma ja mille alusel valid liikumisviise? Kuidas saavutame jätkusuutliku liikuvuse?\nVASTUTUS TULEVIKU EES\nCO2 heide väheneb\ntallinlaste osakaal, kes on väga rahul oma elukeskkonnaga suureneb\ntervena elatud aastate arv kasvab\nAktiivsete liikumisviiside linn\nKõige tervislikum, puhtam ja ruumi- ja energiasäästlikum viis liikumiseks on jalgsi või jalgrattaga. Linnaruum soosib aktiivseid liikumisviise: ennekõike jala käimist ja jalgrattasõitu.\nSee tähendab, et käimise kaugusel on kool, pood, töökoht, vaba aja veetmise võimalused. Liikuvuse taristu – linnatänavad, ühistransport, rattateed, terviserajad, väljakud ja pargid – on kujundatud nii, et tagavad liikujale elamusi. Hästi kujundatud ruum vähendab kihutamist ja muud teistesse hoolimatut suhtumist. Linnas on liikumiseks erinevaid teid ja viise, mis annavad võimaluse oma igapäevast käiguteed vaheldada ja avastada linnas uusi kohti, kohata vanu tuttavaid või uusi inimesi ning teha seda kõike takistusteta ja meeldivalt.\nJalgsi ja jalgrattaga tehtud liikumiste osakaal kasvab\nJalgsi või jalgrattaga koolis käivate laste osakaal suureneb\nVälja ehitatud jalgrattateede põhivõrgu pikkus suureneb\nInimesed liiguvad mitmel erineval viisil. Põhiline liikumisviis on jala käimine, sageli kasutavad inimesed sihtpunkti jõudmiseks erinevaid sõiduvahendeid. Autoliiklus on kõige ruumiraiskavam liikumisviis ning seetõttu on linnakeskuses normaalne kui sõiduteed on koormatud läbilaskvuse piiril ja tipptunnil umbes. Linnakeskusese atraktiivsuse hoidmiseks ja suurendamiseks on vaja palju inimesi ja selleks tuleb tagada teiste efektiivsemate liikumisviiside võimalikult hea toimimine – ühistransport, rattaliiklus ja jalakäimine. Autoliiklusel on siiski oma roll eriti tipptunni välisel ajal. Efektiivne on tänavaruumi kasutada paindlikult, kohandades tänavaruumi kasutust sesoonselt ja kellajaliselt nt rakendades muutsuuna liikluskorraldust, teisaldatavat linnamööblit ja kellaajalist parkimist vms.\nIga uus jalakäija või lisanduv rattur tähendab vähem autosid tänaval ja väiksemaid ummikuid. Jalakäija on enamasti ka ühistranspordi kasutaja ning tänavaruumi jalakäijasõbralikkus on ühistranspordi kasutamise eelduseks.\nLiiklusohutuse tagamisel luuakse inimsõbralik tänavaruum, rahustatakse liiklust, mitte ei piirata inimeste liikumisvabadust. Torupiirded ja teisaldatavad tõkised on halva linnaruumi indikaatoriks, mitte lahendus. Linnakeskuses algab tänavaruumi projekteerimine kõigi tänava funktsioonide kaardistamisest ja arhitektuursest lahendusest. Liiklusinseneride töö on parim, kui tänavaruum toimib märkamatult ilma liikluskorraldusvahenditeta.\n8 ja 80 põhimõte liikluse korraldamises ja kõigiga arvestav liikumisruum – ligipääsetavus. Vananevas ühiskonnas on vaegnägijate osakaal suurenemas ning linnaruum peab sellega arvestama. Samas ei tohi vaegnägijate liikuvuse tagamise nõuded kujuneda takistuseks linnaruumi kvaliteedile ega rattaliikluse arendamisele.\nLiikumisviiside mitmekesistamine ja aktiivsete liikumisviiside eelistamine aitab kaasa mitme arengukava üldeesmärgi saavutamisele.\nEsiteks parandab aktiivne liikumine inimeste tervist: vähenevad südame-veresoonkonna haigused, ülekaal, diabeedirisk, stress ja paraneb üldfüüsiline vorm ning füüsiline ja vaimne heaolu. Lisafaktorina paraneb sotsiaalne sidusus ja üksteise toetamine: aktiivsed liikujad ei ole teistest eraldatud ja suhtlevad liikudes teiste liiklejatega. (Ione, Avila-Palenciajt 2017. 2023 – Active Mobility and Subjective General Health: Roles of Mental Health, Social Support and Physical Activity. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2214140517303857)\nTeiseks peame me vastavalt Pariisi kliimalepetele vähendama CO2 heitmeid 45% (kütuste põletamisest tulenevatest CO2 heitkogustest moodustab transport 51%, st liikuvusest tuleb väga suur osa CO2 heidet, aga ka NOx heitgaase — Tallinna linna ja linnastu 2013. aasta CO2 heitkoguste inventuur, Tallinn 2015: https://www.tallinn.ee/Aruanne_Tallinna-linna-ja-linnastu-2013.-a-CO2-inventuur_6.09.2015.pdf). Eriti autotranspordi suur CO2 heidete kogus vajab läbimõeldud strateegiat nende vähendamiseks: ennekõike peab liikuvust mitmekesistamama ja suurima rõhu panema ühistranspordile, ent üks võimalus on ka sisepõlemismootriga autode asendamine elektriautode või muude väljatöötatud liikuvusvõimalustega. Linn lahendab liikuvuse alternatiivsete energiakandjate teemat ühistranspordi energiakandjate mitmekesistamisega. Eratranspordi osas tuleb elektriautode kasutamise soodustamise osas teha riigi ja erasektoriga.\nKolmandaks – kuivõrd passiivne liikuvus ehk autoliikuvus on geomeetriliselt kõige ruuminõudvam liikuvusvahend, muutub see autot soosiva taristu loomisel väga domineerivaks. Linnaväljakud muutuvad ristmikeks, tänavad maanteedeks. Samal ajal tingivad autokasutust soosivad poliitikad paradoksaalselt suuremaid ummikuid: suurematele teedele tuleb rohkem autosid, sest investeeringud on tehtud sinna (mitte nt mugavasse ja kergesse ühistransporti või turvalisse kergliiklusse). Kasvavad linnaruumi nii tunnetatud kui reaalne ohtlikkus, müra ja heitgaasid. Kõik need nähtused pärsivad linnaruumis teiste liikuvusviiside kasutamist, mitmekülgseid tegevusi linnaruumis ja erinevate sihtgruppide (näiteks lapsed ja vanurid) linnaruumi endale meelepärast kasutamist (How Car-Centric Urban Planning Impacts Our Cities “The Verdict”, Winter 2015 issue .)\nViiendaks, autoliiklus on tervele ühiskonnale kõige kulukam liikumise viis. 1 autoga sõidetud kilomeeter maksab ühiskonnale 89 senti (lisaks kõigile erakulutustele), 1 rattaga sõidetud kilomeeter toob ühiskonnale 26 senti kasu. Kokku hoitakse peamiselt ravi-, aga ka keskkonnakulusid. (Colville-Andersen, Mikael 2018: Copenhagenize your City: the case for urban cycling in 12 graphs. The Guardian, 11. juunil 2018: https://www.theguardian.com/cities/gallery/2018/jun/11/copenhagenize-case-urban-cycling-graphs)\nKuuendaks, linna kõige suurem vaatamisväärus on selle inimesed. Teisisõnu, aktiivselt liikuvad inimesed on väärtus linna atraktiivsuse seisukohast. Nad loovad huvitavat ja ägedat linnaruumi. Ning kuna rahvusvaheline konkurentsivõime sõltub järjest rohkem linnakeskkonna atraktiivsusega siis on meil väga raske end rahvusvaheliselt ägeda töö- ja investeerimiskohana reklaamida, kui ühistransport ei vasta inimeste vajadustele, kui jala on ohtlik ja takistusterohke käia ning jalgrattaga julgevad sõita ainult entusiastid. Kõrget elukvaliteeti hindavad ja meie majandusele vajalikud spetsialistid lihtsalt valivad mõnda meeldivamasse linna.\nSee eesmärk on tihedalt seotus linnaruumi eesmärgiga. Uuringud tõestavad, et mida põnevamalt on linnaruum planeeritud, seda rahulikumalt ja teisi arvestavalt liiguvad kõik liikujad. Vilgas tänavaelu, palju puid, erinevad tänavakatendid, mitte liiga laiad sõiduread ja tee kasvõi väikene käänulisus tõstavad kõik tänava põnevust ja vajadust olla teiste suhtes tähelepanelik. See omakorda tõstab teekondade sündmuselisust, sest liikujad panevad rohkem linnaelu tähele. Kasvab tänavate ohutus, linnaelu aktiivsus ja väheneb näiteks vajadus liiklusmärkide järgi. (Traffic Calming Benefits, Costs and Equity Impacts by Todd Litman http://www.vtpi.org/calming.pdf)\nKüllap on oluline välja tuua, et arengukava pakub välja liikuvuse mitmekesistamist, mitte autoliikluse ärakeelamist. Soovime autokasutusele luua alternatiive, nii et inimesed poleks kohustatud autot omama või et nad leiaksid, et nende autovajadused on võimalik lahendada näiteks autode lühirendiga (siis tellid lisaks täpselt sellise auto nagu vaja läheb; vt Uued liikuvusteenused). Eesmärk on muuseas ka parandada autoga liikujate võimalusi edasi saada.\nHea kasutajakogemus viib selleni, et peamine igapäevane liikumisviis Tallinnas on ühistransport. See on soodne, mugav, töökindel, keskkonnasäästlik ja ühendab mõistliku ajakuluga olulisemad Tallinna elu, töö ja õppimise piirkonnad.\nEnamus kodudest ja töökohtadest asub väga hea ühistranspordi teenindusalas ehk ühestki kodust, kontorist või linnaväljakust-pargist ei ole peatus kaugemal kui 300 meetrit ja reis ei võta keskmiselt rohkem kui pool tundi. Koos heade aktiivse liikumise võimalustega annab ühistransport võimaluse enamusele inimestest olla vabad auto omamise kohustusest ja kuludest. Ühistransport on osa ägedast linnaruumist ja pakub sõitjatele meeldivaid elamusi.\nühistranspordiga liikujate (k.a pendelliikujad) osakaal tõuseb\ninimeste rahulolu kogu regiooni ühistranspordiga suureneb\nVäga hea ja hea ühistransporditeenusega kättesaadav elu- ja töökohtade arv suureneb\nÜhenduskiirus ühistranspordiga paraneb (aastaks 2035 elab …% elanikkonnast ühistranspordi teeninduspiirkonnas, kust tööle minekuks ei kulu rohkem kui 30 min)\nIgapäevaselt ühistransporti kasutavate tööealiste meeste osakaal suureneb\nPraegust parimat teadmist vaata: https://uuringud.tallinn.ee/uuring/vaata/2017/Tallinna-uhistranspordisusteemi-arendamine-liinivorgu-optimeerimine\nLiikuvuse mitmekesistamine panustab liikuvuse ohutumaks muutmisesse. Hästi kujundatud ruum ja liikluskorraldus vähendab kihutamist, ja teistesse hoolimatut suhtumist ning on jalgsi ja jalgrattaga liikujatele mugav.\nHeas korras ja aastaringselt hooldatud tänavad ja kõnniteed vähendavad ohtlikkust. Väiksema koormuse ja liikluskiirusega tänavatel toimib auto- ja jalgrattaliiklus jagatud ruumi põhimõttel, suurematel tänavatel on aga kõik liikumisviisid selgelt eraldatud, nii et ka jalakäijad ja jalgratturid saavad turvaliselt liikuda. Ohutuse analüüsimisel on oluliseks küsimuseks tajutud turvalisus: see tähendab, et kas inimestel on subjektiivselt turvaline tunne tänaval viibida ja seal midagi teha. Näiteks liikuda või iseseseisvalt koolilapsi liikuma lasta. Linnakeskuse liikluskiirus on 30km/h selleks, et keegi ei saaks enam linnaliikluses surma.\nTajutud turvalisus paraneb\nLiiklusõnnetuste ja vigastatute arv väheneb\nHEA liikuvusega LINN\nLiikluses ei hukku ükski inimene ega loom\nVaata selgituseks failine lisatud Liikuvuskava seletuskirja. Üks olulisemaid küsimusi on kas ja millistes piirkondades tuleks alandada piirkiirust 30 km/h? Uuringud näitavad, et kui 60 km/h kiirusel on õnnetuse puhul 10% tõenäosus ellu jääda, siis 30 km/h puhul on tõenäosus 90%. Maanteeamet ja tehnikaülikool on mõõtnud, et ajaline kadu on olematu kui nt Tallinna kesklinnas oleks piirkiirus 30 km/h.\nKõigile ligipääsetav liikuvus\nMe kõik oleme erinevad, oma erivajadustega. Kogu maailma ühiskond vananeb nii ka Eestis ja Tallinnas. Samas on oluline, et ka eakad saaksid linnas iseseisvalt hakkama ja oleksid aktiivsed.\nLigipääsetavus on seega suure mõjuga kogu ühiskonnale, sest vanemas eas võib igaüks meist olla vaegnägija ja liikumisraskustega. Ligipääsetav liikuvus tähendab seda, et liikuvustaristut, eriti tänavaid ja ühistransporti saaksid kasutada kõik, ka ratastooliga, juhtkoeraga ja lapsekäruga liikujad. Me lähtume universaalse disaini põhimõtetest ja 8:80 printiibist – linnaruumis peab iseseisvalt liikuda saama nii 8 aastane laps, kui 80 aastane eakas. Kõik uued tänavad Tallinnas vastavad ligipääsetavuse nõuetele ja samal ajal kaovad olulisimad takistused vanadelt tänavatelt. Kõik ühistranspordipeatused on ligipääsetavad lapsevankri ja ratastooliga. Ülekäigukohtade äärekivid on teega samas tasapinnas ja sisenemised hoonetesse on kaldteedega, kõnniteedel ja ristumistel autoteedega sõiduteedega kasutatakse taktiilseid katendeid nägemispuudega inimestele. Tänaval on piisavalt seljatoega pinke puhkamiseks nn teekonna poolitamiseks.\nUniversaalse disaini nõuetele vastavate tänavate osakaal suureneb\nMadalapõhjalise ühistranspordi ja nendele vastavate peatuste osakaal suureneb\nRatastooliga ja lapsevankriga ligipääsetavate peatuste arv kasvab\nErivajadustega liiklejate rahulolu kasvab\nUniversaalse disaini põhimõtetest lähtutakse kogu linna arengus:\nUniversaalne disain (universal design) on toodete ja keskkonna kujundamine selliselt, et seda saaksid kasutada kõik inimesed, nii suurel määral kui võimalik, ilma vajaduseta kohaldamise või erilahenduste järele. Univesaalse disaini rakendamise peamine eesmärk on tagada võrdsed võimalused ning võrdne ühiskonnas osalemine neile inimestele, kes on piiratud toimetulekuvõimega, eemaldades olemasolevad tõkked ning takistades uute tõkete tekkimist. Mõiste universaalne disain kätkeb endas uutlaadi mõtlemist, kuna esitab võrdsete võimaluste osas kõrgemaid nõudmisi, kui seda on alanenud toimetulekuvõimega isikute suhtes rakendatav ligipääsetavusemõiste. Kui puuetega inimestele on ligipääsetavuse küsimust võimalik lahendada erimeetmetega, siis universaalse disaini puhul peab lahendus vastama kõikide kasutajate vajadustele. Universaalne disain on suunatud kõigile inimestele, sõltumata nende east, kehakujust või võimetest. (Centre for Universal Design 1997)\nArengukava kesksed väärtused on ligipääsetavuse suurendamine ja võrdsete võimaluste tagamine. See tähendab, et kõik inimesed, hoolimata puudest või erivajadusest, saavad hästi liikuma. See tagab võrdsed võimalused õigusele liikuda, aitab kaasa väikeses ühiskonnas kõigi töö- ja ühiskonnaelus osalemisele ning tõstab Tallinna rahvusvahelist atraktiivsust.\nTeiseks tähendab ligipääsetavus seda, et tänavatevõrk on tihe, liikumiseks on võimalik valida erinevaid trajektoore ja kasutada selleks erinevaid liikumisviise.\nTäpsemalt on ligipääsetavuse teema lahti kirjeldatud „Tallinna ligipääsetavuse arengusuundades aastatel 2016–2022: https://www.tallinn.ee/est/g4144s94823. Liikuvus on peatükis 5.2 ning hoonestatud keskkond ja avalik ruum 5.3. Kuigi antud dokument lõppeb aastaga 2022, võib eeldada, et selles kirjeldatud põhimõtteid rakendatakse edasi ka pikemas perspektiivis.\nHEAS KORRAS JA HOOLDATUD TÄNAVAD\nSelleks, et liikumisvõimalused oleks kõigile kättesaadavad, on eeldus, et Tallinn tänavad oleks heas korras ja piisavalt hooldatud. Remondi ja hoolduse puhul arvestatakse kõikide liikumisviiside vajadusi.\nNaastrehvide kasutamine autoliikluses langeb, tagades sellega vaiksema ja puhtama õhu kõigile linnlastele. Aastaringselt hästi hooldatud kõnni- ja rattateed inspireerivad tallinlasi kasutama rohkem säästvaid liikumislahendusi. Parem valgustus suurendab turvatunnet ja vähendab liiklusõnnetuste arvu ja kuritegevust.\nHeas ja väga heas seisukorras teede ja tänavate osakaal kasvab\nNEGATIIVSd MÕJUD VÄHENEvad\nHalvas seisukorras teede ja tänavate osakaal väheneb\nRATTATEEDE PÕHIVÕRK ON AASTARINGSELT HOOLDATUD\nTallinna teede ja tänavate olukorda ja remondivajadust monitooritakse aastate lõikes pidevalt. Seisukorrale antakse hinnang vastavalt kas „Hea või väga hea“, „Rahuldav“ või „Halb“. Viimaste uuringute põhjal on heas või väga heas seisukorras teede ja tänavate osakaal 45,7% ja halvas seisukorras teede ja tänavate osakaal 14,5%.\nLisa investeeringud teede hooldusesse ja parandusse tagavad kiire ja kvaliteetse lahenduse teeseisundi puudujääkidele. Parem finantsolukord võimaldab tõsta teede hooldustaset ja laiendada hooldatava teepinna ulatust.\nÜhiskonna digitaliseerimine on toomas liikuvusse uusi lahendusi ja teenuseid, mis võivad oluliselt muuta tuleviku liikuvussüsteemi. Hetkel ei tea me veel kas, millised ja kui suures ulatuses on muutused, kuid me planeerime on liikuvust selliselt, et uusi tehnoloogiad ja teenuseid oleks võimalik sujuvalt kasutusele võtta.\nNeed kombineerivad IT lahendusi liikuvusega ja võivad nt olla rattakullerid isejuhtivad sõidukid, pakirobotid, lühirendid vms. Neid ühendab see, et liikuvust käsitletakse kui teenust, mitte kui omandit. Linlased saavad liikuda ühest kohast teise, kasutades ühte või mitut transpordiliiki. Olgu selleks siis elektritõukeratas, isejuhtiv auto, tramm, buss või linnajalgratas (praegu katsetatakse veel tervet hulka uusi teenuseid), kõiki neid on võimalik mugavalt kombineerida ja reaalajas tellida.\nOmavalitsuse piiride ülene liikuvus\nTallinn moodustab koos lähivaldades asuvate asumitega ühtse terviku. Inimese jaoks ei ole tunnetuslikku vahet administratiivse piiri ületamisel ja mugav ühistransport on kättesaadav kogu regioonis.\nÜhendused lähivaldade keskustega on kiired, mugavad ja loovad ühise ruumitunnetuse. Pendelränne muutub mugavamaks ja inimsõbralikumaks ning ei võta enam nii palju ruumi.\nTallinna ja lähivaldade transpordi- ja liikuvuskorraldus toimub ühtse tellimise ja juhtimise alusel\nÜhistranspordi osakaal Tallinna ja Harjumaa vahelisest piiriülesest liikumistest suureneb\nHarjumaal elab 44% Eesti rahvastikust ehk 580 000 elanikku. Harjumaa ja Tallinna liiklus moodustab ca 50% kogu Eesti sõidukite läbisõidust ja siin toimub 50% Eesti liiklusõnnetustest. Suure liikluskoormuse tõttu moodustab pealinnaregioon ca 50% Eesti transpordi CO2 emissioonist ning ca 30% riigi teehoiu kuludest läheb Harjumaale.\nHarjumaalt Tallinnasse ja Tallinnast välja liigub 120 000 pendelrändajat päevas. Tallinna ja Harjumaa rahvaarv kasvab ja see suurendab liikumisnõudlust Tallinnas ja lähivaldade vahel. See tähendab suuremat transpordivajadust – tulevikus liigub Tallinna tänavatel, kõnniteedel ja rattaradadel rohkem inimesi. Samuti kasvavad kaupade veo ja elanike teenindamisega seotud sõidud. Selleks, et suureneva transpordinõudlusega toime tulla peab Tallinn jätkama investeerimist ruumitõhusatesse liikluslahendustesse, mis tähendab jalgsi, rattaga ja ühistranspordiga liikumiste osakaalu suurendamist Tallinna ja pealinna lähiümbruse liikumisviisides. Ka kaubavedude ja teenindussõitude puhul tuleb eelistada efektiivseid ja keskkonnasäästlikke lahendusi.


(Pack/2units) Humaanne Ühiskond & Animal Rescue Dog House Akrüül Annetuse Kogumise Kastid Tähise Omanik YGB-006 Home Decor - Bokladan.org\n*See koer maja akrüül connection box on ideaalne Annetus, Box, Suggestion (soovitamine), Box, Heategevus, Box, Hääletus, Box, Fundraising, Taustinfo Kogumine, Box, koer, maja\n*Akrüül "Dog House" Annetuse Kogumise Kast koos musta "tagauks". Tehtud tugev materjal akrüül. * Suurus dog house box : Mõõtmed : W152x D115x H160mm Tähise Omanik : W110x H300mm\nPesa Suurus : 64 L x 5mm W\n*Need kast on ideaalne lahendus mis tahes Fundraising programm. Iga Annetus Kastid on tagasi painutatud seina kasutatud Tähise Omanik, kus te saate näidata oma loosung tahes visuaalset informatsiooni. Paljud inimesed räägivad, et ta on Fundraising, Annetus, Ettepanek, või lihtsalt Valimiskasti. Jah, te saate neid kasutada mis tahes nimetatud eesmärgil. Te saate seda kasutada Hääletusel Kogumise Kasti või niisama Notsu Panka. *See koer maja akrüül kogumise kast on kena kuva-ala reklaamida ja teavitama oma heategevus organisatsioon. Klientidele :\nTäname külastades meie poodi. Oleme kindlad, et proovige oma parima, et pakkuda teile parima kvaliteediga tooteid väga mõistliku hinnaga. Mida me alati järgime oma täielikku rahulolu ja pikaajalise ja ettevõtete koostööd, aga mitte absoluutselt üks või kaks ettevõtete võimalus. Nii me siiralt loodame, et te nautida oma shopping meie esemed ja meie professionaalne teenindus. Kui teil on kahtlusi või küsimusi, võtke lihtsalt langes vaba andke meile teada.\nYour tahes küsimusele oleks saada meie hoolikat tähelepanu ja kiiremini vastuseid. Vedu :\nTarne meetodeid, nagu EMS, DHL, UPS, Fed Ex, TNT ja Hiina Post air on kõik olemas. Sa saad teha valikuid, nagu inimese oma mugavust. Pärast shippment, soovime teid teavitada, pala Nr. iga tellimuse puhul ja saate jälgida oma tellimusi ametlikud veebilehed.\nMe püüame oma parima, et pakkuda teile kõige usaldusväärne, taskukohane viis laevaliinidel. Kuid mõnikord rahvusvaheline tarne on väga sõltus kohalikest kommetest ja posti teenust. Kui te ei saa oma kauba õigeaegselt, palun võtke meiega kohe täiendavat abi.\nVõite küsida meilt toetust või mis tahes asendamise, kui :\nVale üksused saadeti teile\nDefektse kauba, et sa leiad probleemi kvaliteedi kohta.\nVäiksem kogus kui te tellida\nKui soovite taas punkte, peate meiega ühendust võtta 3 päeva jooksul pärast kauba kättesaamist ja samuti palume seotud kasumit. Kui see on meie süü teos, siis oleks me tagastame raha teie või asendada kaup teile. Meie põhimõtteid äri :\n* Aus parimad kliendid " teenused ja parima kvaliteediga tooteid.\n* Professionaalsed teenused ja mõistlikud hinnad\n* Suurepärase kaubandusliku terviklikkus\n* Kiire ja ohutu transpordi\n* 100% rahulolu garantii Tagasiside :\n1, Me sõltume meie klientide rahulolu, et olla edukas. Me hellitada iga klient. Seega, teie tagasiside on väga oluline meile.\n2, Kui olete rahul esemed ja meie teenus, siis palun, võta minut aega, jäta positiivset tagasisidet, kus 5 Tärni, me oleme õnnelikud, et teha sama teile.\n3, võtke meiega Palun ühendust enne lahkumist neutraalne (3 tähte) või negatiivne (3 tähte allpool) tagasiside, me püüame oma parima, et lahendada probleem, te vastate, Tänu oma arusaam.\n3mm akrüülist paneel\nNuppude lukustamine ja kett:


tsukts, toomas, 2005-07-17 21:17:52\nEks ma esialgu kaa mõtlesin, et sa tuisust räägid, a siis käis mul läbi pea, et tuisk on midagi külma ja ei sobi hästi keevalisusega kokku.\nSeepärast ma arvasingi, et sul oli lihtsalt apsakas sõnade kokku- ja lahkukirjutamisega... kuigi ka seoke mõte on pühadusteotus :o))\nAga maiusu, et mõni mägi mind ohutuks muudab, niiet...\ntoomas, 2005-07-17 21:24:35\nmine aga mine sinna mäele!\nJa küsimus pole selles, et muidu oled ohtlik,\nvaid et see on tõesti väga väärt vägi... ptuih!... mägi!\ntoomas, 2005-07-17 21:28:29\nKiidetud olgu Paluküla Hiiemägi,\nmägi, millel on vägi!\njänes, 2005-07-17 21:34:41\nTa on meedik ja kursis meditsiiniteemaliste anekdootidega, tunneb neid isegi muudetud kujul ära, aga sina oled patsient...\nAnekdoodid meditsiinilistel teemadel on midagi mis Kaagist teeb, teeb noh..., mille?\nJa minust Kaagi patsiendi?\nHmm, kas sa vaatasid jenkat, kui seda mõtehiirt sünnitasid?\ntoomas, jänes, 2005-07-17 21:40:53\nÄra muretse, kui Kaak ja tsukts kahekesi Palukülas ära käivad, pole Sul nende mõtteid pidi nuuskides vaja enam jänesehaake samuti teha!\ntsukts, 2005-07-17 21:50:35\nSa olid jälle nii läbinägelik, jänes. Mul hakkab lausa hirm sellise peaaegu, et prohvetlikkuse ees. Aga samas tunnen ma sügavat aukartust su raske, vilusohvalise mõttelaadi ees... ja vaatan ammulisui inimlikku loll... tarkust, just tarkust ja mitte inimlikku vaid lausa ebainimlikku :o)\ntoomas, 2005-07-17 21:58:24\nNüüd tundub mulle jälle, et jänes püsib rajal, aga tsukts hakkas jänese eest põgenedes jänesehaake tegema!\n(Mmmm-mmõmm! Te siin ju andestate mulle selle isiklikkuse, eks? Meel on sellest õnnestunud Loosalu retkest nii rõõmus ja õnnelik, et lihtsalt TULEB seda rõõmu ja õnne siia via-sse endasse samuti ära anda, et kõik need hiiemäed siinset keskkonda samuti väestaksid!:)))\ntsukts, toomas, 2005-07-17 22:06:35\nVenelased ütlevad, et jesli kažetsja, to perekrestis.\nTegelt on see pärit venekeelsest piiblist ja on Iisussi õpetus variseridele... või oli see tölneritele... A tegelt mis vahet meil on :o)\ntsukts, toomas, 2005-07-17 22:08:08\nVariseridel ja tölneritetel pole vahet, aga emmil ja ennil on suur vahe.\nEelmises kommis loe emmi asemel enn :o)\ntoomas, 2005-07-17 22:15:25\nMina arvan vastupidi: suur vahe on variseridel (kes tunnevad täpselt Jumalasõna) ja tölneritel (kes koguvad makse), aga suurt vahet pole m-l ja n-l elik meil kahel :)))\ntoomas, 2005-07-17 22:16:39\nEi olnud ikka nii. Variserid olid ikka need, kes elasin täpselt Pühakirja järgi.\ntoomas, 2005-07-17 22:17:02\ntoomas, 2005-07-17 22:18:29\nNäed, tsukts, kuidas Saatan püüab meid mõlemat trükivigadega eksitada! See tähendab, et me oleme jõudnud Tõele tema jaoks ohtlikult lähedale.\ntoomas, tsukts, 2005-07-17 22:21:30\nKstati: srazu perekrestilsja!\nkaak, 2005-07-17 22:32:09\nRistimärke teha ja palvetada liiga tihti ei ole mitte hea.\nJumalale selline asi ei meeldi, see on sama, mis tema nime ilmaasjata suhu võtta.\nPeaksite niisuguseid asju ikka teadma.\ntoomas, 2005-07-17 22:44:26\nEi usu. Ideaal oleks kogu elu kui üks palve ja üks ristimärk. Vene vanausulistel olid oma palved kõigi inimese tegevuste jaoks, nende hulgas näiteks ka kõhutuule laskmise jaoks.\nKonsultant, 2005-07-17 22:48:04\nVene vanausulistel olid oma palved kõigi inimese tegevuste jaoks, nende hulgas näiteks ka kõhutuule laskmise jaoks.\nVaat kui lahe värk.\nÄkki sa, hea mees, õpetad selle palve PL-ilegi selgeks?\nLas loeb seda enne järgmise artikli kirjutamist, siis kukub see ehk Issanda abiga paremini välja kui tavaliselt.\ntoomas, 2005-07-17 22:48:37\nKonsultant, 2005-07-17 23:01:33\nÜldiselt ei saa müstikud naljast aru.\nVast ainult sellest naljast...mida nad teiste arvel teevad.\nSellega pani kaak küll naelapea pihta.\nTäpsustaks vaid, et see kehtib mitte tõeliste, vaid wannabe- müstikute kohta.\nNeed, kelle jaoks müstika on ego upitamise vahend, võtavad kõike endaga seotut surmtõsiselt.\nHele, 2005-07-18 00:49:56\ntoomas, 2005-07-16 05:36:04\nMaailm on keerulisem kui kõik skeemid kokku. Skeemid on väga väike osa maailmast.


Hiljuti ilmus üks tore artikkel Triin Adamsoni sulest Äripäeva Sisustajas, kus paar sõna sain mina ka sekka öelda. :-) Lingi artiklile leiad siit\nPõhjamaa radadel – Skandinaavia stiil 15. märts 2015, 07:00 Eramu Tartus Foto: Meeli Küttim Põhjamaade stiilis võivad toonid küll olla jahedad, kuid vormid on see-eest pehmemad ja laiahaardelisemad, kui teinekord oodata oskakski.\n“Puhtad jooned, maalähedased materjalid ja neutraalsed toonid on kõik saanud inspiratsiooni just Põhjamaade kargest loodusest,” selgitab sisearhitekt Katariina Kalda. Rääkides Soome ja Rootsi arhitektuurist, võib neid ühiselt nimetada ka Skandinaavia või Põhjamaade stiiliks, kirjutab 13. märtsil ilmunud Äripäeva erileht Oma Maja.\nKatariina Kalda sõnul iseloomustab Skandinaavia stiili eelkõige helgus ja kergus. Seda muidugi nii materjalide kui ka värvide näol. KAMP Arhitektide partner ja arhitekt Peeter Lomp lisab, et Põhjamaade arhitektuuri iseloomustab kõige paremini just lihtsus, looduslike materjalide valik ning materjalide vastupidavus.\nHele värvigamma puhastab toa Peamised värvid, mida kasutatakse, on valged, murtud valged ja hallid toonid, pehmed pastelsed pooltoonid loodusest ning kahvatu sinine. Lomp lisab, et tulenevalt kliimavöötmest üritatakse Põhjamaade stiili puhul ka suvepäikest maksimaalselt ära kasutada ehk majadel on suured klaaspinnad. Kalda lisab, et antud stiili puhul tasub julget kombineerida uut ja vana. “Miksides uut ja vana, rustikaalset ja peent, saab kokku toa täis ajalugu ja personaalsust,” lisab Kalda.\nKaheksa korrust – üleni puidust Peeter Lombi sõnul on tänapäeva maailm juba niivõrd avardunud, et selget ja eristuvat Põhjamaade arhitektuuri on raske välja tuua, samasugusele lihtsusele ja naturaalsusele orienteeritud lähenemine on ka näiteks Jaapani arhitektuuris väga selgelt eristuv. Soome ja Rootsi arhitektuuris esineb Eestist sagedamini avaramat nii-öelda tööstusliku plaanilahendusega eluruume. See tähendab kõrgeid lagesid ning suuri aknaid. Kalda sõnul muudavad avarad ruumid ja hele värvigamma elu justkui puhtaks ja läbipaistvaks.\nLomp leiab, et Eesti arhitektuuri puhul oleme palju Soome puidu kasutust üle võtnud.Põhjamaades kasutatakse puitu oluliselt rohkem konstruktsioonides ning puiduga eksperimenteeritakse julgemalt,” selgitab Lomp. Rootsis on võimalik näiteks kaheksakorruseline kortermaja teha üleni puidust, kuid Eesti tuleohutuseeskirjad lubavad üleni puidust ehitada kõigest kahekorruselist kortermaja. “Seetõttu piirdub Eestis puidu kasutus tihti vaid erineva fassaadiviimistluse katsetusega,” lisab Lomp.\nRohkelt pehmeid aktsente valgel taustal Kalda kinnitab, et Eesti sisekujunduses on viimasel ajal nii-öelda Skandinaavia disain väga populaarseks muutunud. Kõige lihtsam viis sisekujunduses Põhjamaade disaini jälgida on ruum võimalikult heledaks värvida – valgeks värvitud laudpõrandad ning heledad krohvitud seinad. Sinna juurde mõned naturaalsest puidust pinnad ning detailid. “Viimasel ajal kasutatakse ka palju 1950–60ndatest aastatest pärit Põhjamaade disainmööblit,” selgitab Lomp.\nKuigi Põhjamaade stiil on Eestis üha populaarsem, ei kasutata seda linnakodudes nii puhtal kujul kui näiteks Rootsis, kuid mõningate nüanssidega ruumi rikastades on võimalik jahedat ühetoonilisust interjööris märkimisväärselt pehmendada. Kalda soovitab lisada ootamatuid detaile julgete värvilaikudena. Näiteks padjad, pleedid, vaasid, kunst ja valgustid. Samas lisatakse ka hoopis robustseid elemente, mis esialgse hinnangu järgi sobiks hoopis mõnda tööstushoonesse või kohvikusse.\nTeisalt on populaarsed ka kõikvõimalikud siksakmustrid ja sümmeetriad nii tekstiilides kui ka keraamiliste plaatide puhul. Väga palju kasutatakse ka erinevat tooni puitu, mille kasutamine pehmendab interjööris üldilmet. Näiteks vana mööbli restaureerimisel jäetakse see sageli viimistlemata ehk haljaks.\nPüüa valgust Kalda rõhutab, et oma kodus Skandinaavia stiili järgides on oluline olla loominguline ja avatud perekonna vajadusi silmas pidades. “Avarust ja valgust tuppa otsides on kõige kergem alustada just akendest, kaotades kõik üleliigse akna eest ja ääristades akna heleda kangaga,” kirjeldab Kalda. Niiviisi on maksimum valguse tuppa toomise osas juba ära kasutatud.\nValides seinakattematerjale, polegi vajalik jääda vaid ühetoonilise ja heleda tapeedi juurde, mida vilkad perenaised ja emad kartma kipuvad. Tapeet võib olla ka lausa musta-valgekirju, kui ta toetab sümmeetriat ja jääb heaks taustaks olulisele ehk kõigele sellele, mis seinale riputatakse ja tuppa paigutatakse.\nKuigi Skandinaavia stiil tähendab heledust ja puhtust, võib Kalda sõnul vaipade ja pehme mööbli valimisel lähtuda vabalt ka tumedatest toonidest, sest looduses leidub ju sedagi. Tumepruuni ja -halli, samblarohelist ja meresinist. Kõik karusnahad, pleedid, loomanahad, vaibad ning mativad annavad seejuures ruumile ka õdusust, soojust ja sügavust.\nTasub teada Kultusdisainer Alvar Aalto mõjutab siiani Hugo Alvar Henrik Aalto (1989–1976) oli soome arhitekt, disainer, maalikunstnik ning akadeemik. Ta töötas mitmel alal, mööbli- ja klaasidisainist arhitektuuri ja maalikunstini. Aalto klaasnõude seas on maailmakuulus “Savoy vaas” ning mööblist tuntuim kolmejalgne taburet “L”. Aalto oli Soomes edukas arhitekt, disainer ja linnaplaneerija. Ta on projekteerinud elumaju, haiglaid, kirikuid ja vabrikuid ning planeerinud kultuuri- ja halduskomplekse. Aaltole iseloomulik stiil sai alguse 1927. aastal, mil ta projekteeris Viiburi linnaraamatukogu, millel olid valged seinad. Talle oli omane tundlik puidukasutus ning projekteeris ebakorrapärase ning keeruka liigendusega siseruume. Saades inspiratsiooni Soome maastikust integreeris Aalto vormid ja materjalid looduskeskkonnaga, pidades silmas inimlikke väärtusi ning nähes ette, kuidas inimesed tema hoonetes elama ja töötama hakkavad. Aaltole oli väga oluline ka loomuliku valguse kasutamine.\nTriin Adamson, Äripäeva kaasautor online@aripaev.ee


R-Kioskid hakkavad sularaha jagama\nSularaha väljastamine. Pilt on illustratiivne.Foto: Tiit Blaat\nSwedbank laiendab kassadest sularaha väljamakse teenust, augusti algusest väljastab Swedbank sularaha ka R-Kioskitest, kirjutas ERR.\nSwedbanki pressiesindaja Jane-Liina Liivi sõnul on tegemist väga kiirelt kasvava teenusega, millega liitub lähikuudel veel poekette.\n"Praeguseks saab võtta sularaha Grossi poeketi, Meie Toidukaupade, Coopi poodide ning Olerexi tanklaketi kassadest, just liitusid Aldar Marketi maapiirkonna kauplused Ida- ja Lääne Virumaal, samuti alustas augusti algusest R-Kiosk oma 95-s väikepoes koos Swedbankiga sularaha väljavõtu teenuse pakkumist," ütles Liiv.\nKorraga saab välja võtta minimaalselt viis ja maksimaalselt sada eurot. Nende vahele jääv summa muutub viieeurose sammuga ehk välja saab võtta 10, 15 ja 20 eurot. Sularaha väljavõtmiseks on vajalik vähemalt ühe-eurone ostusumma, mis tasutakse pangakaardiga.\nKassast sularaha väljavõtmine sarnaneb tavalise sularahaautomaadi kasutamisega: klient ütleb kassas enne ostude eest tasumist teenindajale sularahana väljavõetava summa ning sisestab makseterminali oma pangakaardi PIN-koodi. Seejärel maksab teenindaja soovitud summa poekassast välja ja see võetakse kliendi pangakontolt maha.


meik – Lehekülg 2 – Iluguru\nUUS TREND: Virsikutoonides meik\nFoto: Shutterstock Jah, me kõik veedame suurema osa ajast istudes umbses kontoris ning teame hästi, et ka kõige pikem jalutuskäik pargis ei taga soovitud värsket tulemust üleöö. Kui sinulgi ei õnnestu reisida tihemini kui paar korda aastas, ammuta inspiratsiooni kevad-suvistest trendimeikidest, kus domineerib päikeseline soojus ja värskusest pakatavad mahlased virsikutoonid. Soe päike loob näole kuldselt … Continued\nVaata, mida teeb meigiga ujumine su näonahale!\nTõlkis: Annika Randmann Foto: Shutterstock New Yorki dermatoloog Dr. Jeannette Graf on öelnud, et meigiga ujumine ei olegi üldse halb ning mõnel juhul on see isegi hoopis hea su nahale. Dr. Graf soovitab aga peale ujumist võtta meik maha nii merevee puhul kui kloorivee puhul. ”Kui meik hakkab kuivama märjal nahal, siis võib see põhjustada … Continued\nJÄRGMINE INSTA-TREND: Kollane põsepuna vallutab Instagrami\nTOP 7: Kõige efektiivsemad veekindlad jumestuskreemid suveks\nTõlkis: Annika Randmann Fotod: Tootjad / Shutterstock #1 Hourglass Vanish Seamless Finish jumestuspulk Suvel kasutamiseks ideaalne – see on väike ja mahub igale poole ära, korrastab kiirelt eelmise õhtu peost laiali jäänud meigi või rannast tulles katab punaka naha ja tulemus jääb loomulik ja puhas.\nMEIGIKUNSTNIK ANNAB NÕU: Millega on kõige parem meik maha võtta?\nFoto: Shutterstock UNIKAALNE MITSELLARVESI „Õrnatoimeline, kuid meigi eemaldamisega tõhusalt toime tulev mitsellaarvesi on üks ilumaailma revolutsioonilisemaid avastusi,” ütleb seda oma töös igapäevaselt kasutav jumestuskunstnik Ksenia Linjova. „Mitsellaarvee unikaalsus peitub selle aktiivkomponentides – mitsellades, mis toimivad justkui meiki ja rasu enda külge tõmbavad magnetid, mida saab hiljem nahalt vatipadjaga eemaldada. Need nutikad komponendid ei kahjusta … Continued\nEsimene võimalus on kasutada kollast tooni lainerina. Kasuta esmalt traditsioonilist musta või pruuni, et silm välja joonistada ning seejärel kanna peale peenike joon kollast lainerit. Selliselt tekib kahe dimensiooniline lainerijoon ning lauvärvi ei olegi lisaks vajagi. Teine moodus on kanda kollast lainerit alumisele silmalaule ning ülemisel laul kasutada sooje pruunikaid toone. Trendi parimaks osaks on … Continued\nUUS MEIGITREND: Laineritäpike alumisel ripsmejoonel\nSee trend on tegelikult pärit juba 60ndates, ajast, mil naised kuulasid Beatleid, kandsid valgeid platvormsaapaid ja Twiggy tegi oma alumisele ripsmejoonele laineritäpikesi, et silmi rohkem esile tuua. See on hea võimalus oma silmi teistmoodi esile tuua ning nendele tähelepanu tõmmata. See muudab jumestuse lõbusaks ja pilkupüüdvaks. Paljud kuulsad meigikunstnikud ning Instagrami staarid kasutavad seda meigivõtet. … Continued\n6 NIPPI, et saavutada ilus ja särav näonahk!\nHea uudis! Siin on mõned rahakotisõbralikud ning kiired viisid, kuidas puhast ja jumekat näonahka saavutada.\nTREND, MIS VALLUTAB ILUMAAILMA: root-stamping\nFoto: Shutterstock Mis asi on siis root-stamping ehk eesti keeli võiks seda nimetada juurte tampimiseks. Ei, see ei ole mingi uus supertoidu trend, kus juurikatest tambitud mahla juua soovitatakse. See muudab hoopis sinu ripsmed pikemaks, paksemaks ja dramaatilisemaks. Ja tegelikult on seda nippi juba aastakümneid kasutatud, kuid nüüd on see saanud endale nime ning on … Continued\nÄRA UNUSTA! Tee oma iluarsenalile sügisekindel update\nTekst: Keit Laisaar Fotod: Shutterstock, tootja KEHA: Sügis-talvisel perioodil on keha kreemitamine eriti oluline ning seda ei tohiks vahele jätta, kuna pesemiseks kasutatakse sooja vett, mis kuivatab nahka. Seega vajab keha rohkem niisutamist ja toitmist ning tuleks valida paksema koostisega kreemid. Ehk siis losjoonid tuleks nüüd kreemide vastu välja vahetada. Väga oluline on naha koorimine … Continued\nPÕSEÕLID: selle suve tähtsamad ilusoosikud\nJäta puuderjas põsepuna sügiseks ja talveks – suvel lase aga nahal särada siidise põseõli seltsis!\nMeigikuninganna Bobbi Brown nimetab oma ilulemmikud\nOmanimelise meigiimpeeriumi looja ja legendaarne jumestuskunstnik Bobbi Brown nimetas oma kosmeetikaarsenali must-have tooted.\nVIDEO: ilu A-Z ehk 26 põnevat viisi ilu loomiseks\nIlul pole piire, see on midagi väga indviduaalset ja erilist nagu allolev video demostreerib. Milline on sinu lemmik look?


Tänane kuupäev 19 Jaan, 2021 5:17\n[ 1664 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 ... 111 Järgmine\nPostitatud: 19 Okt, 2020 21:35\nSama Kommersant annab:https://www.kommersant.ru/doc/4451480?from=doc_vrez\nОбщая статистика протеста /üldandmed protestide miinuspoolelt:\nЗадержаны: 11,2 тыс. человек / kinni 11200 VV kodaniku\nПогибли: 4 человека / hukkunud\nПострадало силовиков: около 140 человек / peksa sai OMON liiget\nПострадало жителей: более 700 человек / kannatada sai kodanike\nOmon saab palka "kukkedes" https://t.me/RealnaiaBelarus/13112\nPuhas vene munder / ) avaldab (lt. colonel) toetust Lukale https://t.me/RealnaiaBelarus/13132\nPensionäride hääli Lukale jääb kõvasti ära.https://t.me/RealnaiaBelarus/13129\nPostitatud: 21 Okt, 2020 13:23\nhttps://epl.delfi.ee/arvamus/alasti-maa ... d=91404417\nVeel hulk aastaid hiljem, kui Slobodan Milošević puhkas juba ammu taevastel etniliselt puhastel väljadel, nägin äsja välja tulnud dokumentaalfilmi. Kinokroonika asetas viimaks juhtunu õigesse konteksti. Steve Yorki teoses „Diktaatori kukutamine" (täispikkuses versiooni võib näha siit) kirjeldatu on inspireerinud terve rea revolutsioone. Mõni neist uppunud verre, mõni teine jällegi osutunud siiamaani edukaks.\nFilmi vaatasid enne „Rooside revolutsiooni" aktivistid Gruusias ning enne 25. jaanuari revolutsiooni võimukukutajad Egiptuses. Selle peategelased, Serbia vastupanuliikumise Otpor! kaks „halli kardinali", Srđa Popović ning Slobodan Đinović käisid nõustamas ka süürlasi. Just seal vallandunud maapealne põrgu on ühtlasi hoiatuseks, kui tähtis on hoiduda hoiduda vägivallast ka siis, kui jõu kasutamine tõotab lühiajalist taktikalist edu tuua.\nLegomehikesed ja riisipuding\nRaske öelda, kas Balkani revolutsioonisüütajad annavad just praegu aktiivselt nõu ka valgevenelastele (radikaalne, kuid parlamendis esindamata Serbia radikaalne partei näiteks väidab seda), kuid kindlasti on paljud valgevenelased lugenud Popovići raamatut „Revolutsiooni joonis - kuidas kasutada riisipudingut, legomehikesi ning teisi vägivallatuid tehnikaid ühiskondade läitmiseks, diktaatorite kukutamiseks või lihtsalt maailma muutmiseks".\nIgal juhul on Valgevene revolutsioon kulgemas praegu - peaaegu - nagu õpikunäide edukast riigipöördest isevalitseja vastu. Ning teada on, et mitmed valgevene aktivistid on tõepoolest käinud Popovići ja ta sõprade loodud nõustamiskeskuses Canvas mõtteid saamas (nii nagu on seda aktivistid Zimbabwest, Ukrainast, Birmast ja üldse umbes 50-st riigist).\nPaljuski tugineb Canvase arusaam edukast revolutsioonist kahe USA teadlase uuringule, kus vaadeldi veidi enam kui sajandi jooksul tegutsenud 323 vastupanuliikumist eri maades. Nende analüüs jõudis järeldusele, et vägivallatud riigipöörded õnnestusid 53-l protsendil juhtudest, aga vägivaldsed vaid 26-l. Mis aga kõige tähtsam: kõigest 4% vägivaldsetest võimuhaaramistest tõi kaasa toimiva demokraatia, samas kui vägivallast hoidumisel oli õnnestumise protsent 42.\nMängi Tysoniga malet\nNagu Popović on erinevates intervjuudes rõhutanud, ei maksa minna võtma David Beckhamiga mõõtu jalgpallis või Mike Tysoniga poksis. Parem mängi nendega malet. Vägivald on oskus ja keel, mida despoodid valdavad tavainimesest ülimalt palju paremini. Aga absurdi ning naeruvääristamise ees näivad nad olevat kõikjal hämmastavalt relvitud.\nPopović toob usutluses Guardianile näitena, kuidas nad panid Belgradi tänavatele tünni, millele oli maalitud Miloševići nägu - ja selle kõrvale puutoika. Iga möödakäia võis anda talle obaduse. Aga politsei oli kuidagi hädas. No kuidas sa arreteerid kedagi tünni togimise eest? Tähendab, tuleb ämber ära viia. Ja vaatepilt pange tassiva politseinikuga on juba piisavalt naljakas iseenesest, et veel üks kiht hirmu maha võtta.\nSee on ka kõikide edukate revolutsioonide võti. Ühel või teisel moel tuleb leevendada inimestes hirmu, mida režiim üritab samas iga hinna eest repressiivaparaadi abil tekitada. „Kõik edukad liikumised saavad alguse väga madalast sisenemislävendist," selgitab Popović Guardianile. „Inimestele peab pakkuma võimaluse teha midagi mõtestatut ning siis minema pääseda." Ta toob näitena Tšiili, kus autojuhid sõitsid tänavatel poolega lubatud kiirusest. Väga lõbus, on, millest rääkida ja mida meenutada, aga võmmid ei saa teha peaaegu midagi (sarnast taktikat proovis paar päeva Eestis 2007. aasta aprillis ka Öine Vahtkond).\nKa Lukašenka õpib\nMuidugi õpivad ka võimud. Despoodi üldine arusaam on, et vangimajad ja kumminui aitavad välja igal juhul. Paljud Otpori võtted, mida Valgevenes juba enne viimaseid suurdemonstratsioone kasutati, Lukašenka kaake kaua segaduses ei hoidnud. Kui inimesed näiteks tühjal tänaval plaksutama hakkasid, võis nad lihtsalt avtozakki vedada ja seal läbi peksta (ja mõned valel ajal vales kohas mitteplaksutajad samuti). Praegu piisab sellest, kui OMON-i võitlejale tundub, et andsid autoga signaali, kui... Siit edasi on õudusjutte paraku juba liiga palju.\nAga nagu Valgevene jätkuvad protestid tõestavad, võivad inimesed toorutsemisega harjuda. Rääkisin ise just paari päeva eest valgevenelannaga, kes valmistus minema järjekordsele demonstratsisoonile. Üks nädalavahetus jäigi vahele, sest istus siis üheksa päeva plate peal. Või nagu Popovićki ütles - mingi hetk, kui sind on paar korda vahistatud ja läbi pekstud, saad sa aru, et ega kaugemale võim ei küüni. Sel pühapäeval oli neiu nagu viis kopikat jälle platsis.'\nTõsi, see on ikkagi julm. Serbia aktivistid meenutavad, et olid murdumise äärel, kui said öiseid telefonikõnesid emadelt, kelle pojad olid minema viidud. Ning samal ajal langesid taevast kaela NATO pommid. Ja just välise rünnaku tõttu oli Miloševići populaarsus vaat et kõigi aegade tipus...\nParadoksaalselt kaevas režiim just sel ajal viimaseid labitatäisi enda hauast. Serbia Otporil oli noore inimese nägu, aga nagu kirjeldab New York Timesis Pulitzeri preemia laureaat Tina Rosenberg, ei meeldinud vanavanematele sugugi, kui nende 16-aastasi lapselapsi arreteeriti. Ning neist sai vastupanuliikumise peamine baas.\nEga ei tule midagi väga sarnast ette praegu Valgevenest? Kus Lukašenka võis varem olla kindel, et tehku ублюдки ((C) Lukašenka opositsioonist anno 2006) mida iganes, vanainimene valib teda tänuks „stabiilsuse" eest ikka? Ei enam.\nSamas ülalmainitud New York Timesi artiklis on autor pannud kokku ka nimekirja müütidest, mis revolutsioone saadavad.\nToon siinkohal nad lühidalt ära:\nVägivallatus on sünonüümne passiivsusega. Ei. Tuleb valmistuda sõjaks. Ainult et ilma relvadeta.\nKõige edukamad ülestõusud on spontaansed. Ei. Näiteks Tahiri väljaku hõivamine Kairos võttis kaks aastat planeerimist.\nVägivallatus on küll moraalselt kõrgem, kuid kasutu brutaalse isevalitseja vastu. Viitaks samale Serbia näitele. Pensionärid ei oleks liitunud Otporiga, kui režiimi väidetes nende vägivaldsuse kohta olnuks natukenegi tõtt.\nPoliitika on tõsine asi. Huumorist juba rääkisime. Serbia riigikukutajate üheks peamiseks inspiratsiooniallikaks oli Monty Python.\nInimesed tulevad välja inimõigusi kaitsma? Mõni äkki tulebki. Kuid tihti on märksa ohutum kutsuda inimesi välja millegi igapäevase nimel. Kes see ikka algul usub, et suudab diktaatori maha murda? Aga igapäevase leiva nimel protestima minna - miks ka mitte. Ega ilmaasjata alanud Mahatma Gandhi liikumise nähtav osa soolamarssidest. Otpor! aga andis eriti noortele serblastele kuuluvustunne. Olla üks neist, kes on cool.\nVägivallatud liikumised vajavad karismaatilisi liidreid. Üldsegi mitte. Otpori kõneisikuks oli enamasti lihtsalt mõni särasilmne 17-aastane neiu, kes kahe nädala pärast tegi koha vabaks järgmisele.\nJa viimaks. Julgeolekujõud on vaenlased. Võimalik. Kuid targem on neid kohelda potentsiaalsete liitlastena. Mitte üksnes ei pruugi võtted nagu lillede kinkimine OMON-ile olla kasulikud taktikaliselt, vaid ka strateegiliselt. Kui julgeolekutöötaja näeb, et tema vastas on kenad inimesed, usub ta meelsamini, et pärast diktaari langemist koheldakse teda ausalt. Ning ei osuta seega meeleheitlikku vastupanu.\nPüssimees on oluline\nSee, kuidas panna režiimi truid pooldajaid meelt muutma, on aga juba omaette, laiem teema. „Pole kahtlustki, et teatud hetkel otsustatakse iga revolutsiooni saatus armee hoiaku põhjal," kirjutas elukutseline revolutsionäär Lev Trotski oma 1930. aasta ülevaates „Venemaa revolutsooni ajalugu. „Seega toimub tänavatel ja väljakutel ning kasarmuväravates lõppematu võitlus - kord dramaatilise, siis jälle märkamatu, kuid alati meeleheitlik võitlus sõduri südame pärast."\nSõjaväelased muudavad harva oma lojaalsust, kui seisavad silmitsi väikesearvuliste protestidega. Isiklik risk saada kasvõi maha lastud käsu mittetäitmise pärast ei kaalu üles hüpoteetilist tulevikku uue võimu all. Teine asi, kui mass mõjub muljetavaldavana. Kuid päris ühtset valemit, et mis hetkel püssikandjate poolehoid muutub, ei paista maailmas olevat.\nKuid ükskõik kui vastikult nuutijad ja nahkpõlled teinekord ka ei käituks, protestijatel tasub end vaos hoida. Nagu rääkis eeltoodud revolutsioonide arengu uurija Erica Chenoweth nädalakirjale the Nation, näitavad uuringud, et ehkki relvastatud vastuhakk tundub teinekord toovat lühiajalist kasu, võõrandab ta suurema osa elanikkast ning viib vastuhakkajate ühisrinde kiiremale lõhenemisele.\nJälgides kasvõi Süüria kogemust, timukamentaliteediga valitsejatele see sobib. Ei maksa ka uskuda, nagu Lukašenka-sugused või tema nõuandjad (Moskvast?) kõike eelnenut ei teaks.\nSeni on Valgevene protestid kulgenud peaaegu kõikide edu toovate punktide järgi (v.a see, et nad on vist tõesti siiani ülimalt spontaansed). Nüüd on kõige tähtsam närvi hoida. Ja ka survet.\nPostitatud: 21 Okt, 2020 21:54\nVene rahvuskaardi eriüksused harjutavad õppusteks Valgevenes\nSpecial-purpose units of the National Guard of Russia (Federal National Guard Troops Service of the Russian Federation) are practicing training and combat operations on the territory of Belarus. This is taking place against the backdrop of ongoing mass protests in the country.\nAccording to the official website of the Ministry of Defense of the Republic of Belarus, an interdepartmental shooting tournament with standard service weapons was held on the territory of Belarus.\nCompetitions were held among special-purpose forces of Belarus and Russia. The tournament was dedicated to the 30th anniversary of the Almaz Special Anti-Terrorism Unit (SPBT Almaz) of the Ministry of Internal Affairs of the Republic of Belarus.\nThe tournament, hosted by Almaz, was held on the grounds of the Volovshchina training center of the Minsk military garrison near Minsk.\nLet us recall that, according to the testimony of the expert community, the killer of a peaceful protester Alexander Taraikovsky shot dead on August 10, 2020 could have been affiliated with Almaz unit.\nSniper pairs operation, blocking and destruction of illegal armed groups were practiced during the tournament. Shooting in the dark was also an important component.\nIt was found that the Rys Special Rapid Response Unit (SRRU) and the Vityaz 604th Special Purpose Center (SPC) took part in the competition from the Russian side. Both of these special-purpose units are part of the Federal National Guard Troops Service of the Russian Ministry of Internal Affairs.\nhttps://informnapalm.org/en/national-gu ... n-belarus/\nPostitatud: 21 Okt, 2020 23:01\nRahvaultimaatumi deadline - 120h on veel jäänud.\nS Tihhanovskaja kinnitusel ( Я могу гарантировать, что вы получите всю возможную поддержку от фонда BySol .... loe ise edasi https://t.me/s/RealnaiaBelarus ) saab Luka reziim ASAP otsa ja kutsub al.E. 26.10 kogu VV rahvast mitte midagi tegema. Tegevus võib olla ka tegevusetus.Kujutan ette - rahvamassid on ATM järjekorras ootamas mil saab oma rublad kätte.....\nPostitatud: 22 Okt, 2020 20:12\n3 päeva enne rahvaultimaatumit saabus Luka juurde Vene SVR-i juht Narõskin , Putja usaldusisik\nja üleüldse "hästi informeeritud " isik .\nNarõskin pedaalib pikemat aega teemat, et USA on protestide taga ja ajab lõhki VV ka usu pinnalt. Õigeusklik vrs katolik kirik.\nMuidugi on N. teadmisel tegijad Pentagon ja CIA.\nPostitatud: 25 Okt, 2020 19:30\nValgevenes sai siis rahvas täna kummikuule ja shokigranaate. Kuna välja on kuulutatud üldstreik siis asi areneb edasi.\nVahejuhtum šokigranaatidega leidis aset Minski miilitsa peakorteri juures.\nOpositsiooni esindajad teatasid, et miilitsajõud kasutasid meeleavaldajate vastu ka kummikuule ja mitu inimest sai kannatada.\nValgevene siseministeerium kinnitas uudisteagentuurile Interfax, et jõuametkonnad kasutasid meeleavaldajate vastu erivahendeid, kuid ei täpsustanud milliseid.\nValgevenes pühapäeval korraldatud meeleavaldustel president Aleksandr Lukašenka vastu on kinni võetud ligi 60 inimest, teatasid inimõiguslased.\nKinnivõtmistest on teada antud 13 linnas, seal hulgas Minskis, Grodnas, Gomelis, Brestis, Lidas ja Vitsebskis.\nMinskis osales meeleavaldusel üle 100 000 inimese.\nhttps://maailm.postimees.ee/7094107/min ... kummikuule\nVideod ka-allpool hulgi neid.\nPostitatud: 25 Okt, 2020 21:47\nTähtaja lähenedes on taktikalised nõuanded üha asjalikumad: Google tõlkis,\nja tegin arusaadavaks . Paar näidet, edasi loe ise. https://t.me/narodprotiw\n5. Karistajate (OMON ) nõrkadeks kohtadeks on kael, põlveots ja tagumik.\n6. Üksinda ilma kaitseta seistes tuleb OMON bussidel ja muud karistussalga sõidukidel ratta õhunippel /ventiil/ ära lõigata või väänata.\nPostitatud: 25 Okt, 2020 23:20\nProtestijate vastu kasutati siis sellist kraami\nToday, RGK-60 stun grenades were thrown at the backs of people.\nThe first photo - what was found on Orlovskaya. The second is to illustrate what the grenade itself looks like\nhttps://twitter.com/GorseFires/status/1 ... 6031800322\nKorterisse tunginud OMON peksis seal olnuid\nPostitatud: 26 Okt, 2020 10:57\nhttps://twitter.com/HannaLiubakova/stat ... 7159134209\nhttps://twitter.com/Den_2042/status/132 ... 10146?s=20\nstreigid on alanud 8-s VV suurimas ettevõttes\nGrodno Azot liitus ka streigiga. Tegemist siis VV ühe suurima ettevõttega https://www.azot.by/en/\nhttps://twitter.com/Den_2042/status/132 ... 82502?s=20\nPostitatud: 26 Okt, 2020 14:53\nTundub, et täna on asi tõsisemas läinud. Streigid, demonstratsioonid.\nKui Luka peaks tõsisemat jõudu kasutama, võib olukord üsna plahvatuslikuks minna.\nPostitatud: 26 Okt, 2020 21:00\nValgevenesse väidetavalt takistatud lääne poolt inimeste sissepääs. Piirangu alla sattusid "sportlikumad noored mehed"\nViimase nädala jooksul ei lubatud mitmesugustel põhjustel Valgevenesse 595 välismaalast, teatas esmaspäeval piirivalvekomitee kõneisik Anton Bõtškovski.\n«Valdav enamus on tugevad, sportlikud noored mehed, kes ei suutnud selgitada või kinnitada Valgevene külastamise eesmärki,» tsiteeris uudisteagentuur BelTA Bõtškovski sõnu.\nTa lisas, et suur osa inimestest, keda Valgevenesse ei lubatud, püüdis siseneda Ukrainast, Poolast ja Leedust.\nhttps://maailm.postimees.ee/7095071/spo ... vene-piiri\nPostitatud: 26 Okt, 2020 22:14\nÜks kumminuia lohistaja läks liiga julgeks ja tormas yksi metroo jaama kedagi vahistama. Sai väga kerge fyysilise hoiatuse\nhttps://twitter.com/pr0tez/status/13207 ... 98081?s=21\nPostitatud: 26 Okt, 2020 22:28\nValgevenes tänasel streigipäeval üle 300 kinnipeetu\nStreigist võttis osa üle 1000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtte, samuti sellised hiiglased nagu Grodno Azot, MAZ, MZKC, MMZ, Luch, Atlant jt, kelle töötajad streigiga eri vormides ühinesid.\nPostitatud: 28 Okt, 2020 20:42\nValgevene arstiabi koroonaviiruse valguses\nIn Minsk, the provision of planned medical care is partially suspended due to the coronavirus. "The situation with COVID-19 in Minsk is predictable. We were waiting for the second wave, ”Dzmitry Charadnichenka, the first deputy chairman of the Health Care Committee, said.\nhttps://twitter.com/GorseFires/status/1 ... 0863622145\nValgevene üksuste allutamisest Vene omadele\nRussia achieved a major milestone in the pressure campaign to subordinate Belarus’ military to Russia. Russian and Belarusian Defense Ministers adopted a common military doctrine and announced the formation of Russian-Belarusian “regional grouping of forces” on October 27.\nVenelaste pikem kokkuvõte\nPostitatud: 29 Okt, 2020 19:15\nIn #Belarus, Lukashenka dismissed Interior Minister Yury Karayeu (the one who authorised use of lethal weapons against protesters), and appointed Ivan Kubrakou, Minsk police chief, as his replacement.\nDo not expect a less tough stance on #protests though.\nhttps://twitter.com/AlexKokcharov/statu ... 9857529857\nValgevene sulges oma riigipiirid koroonahaigestumiste kasvu tõttu naaberriikides. Lahti jäi ikka Venemaaga.\nValgevene sulges neljapäeva pärastlõunal oma piiri Leeduga, viidates ohutusnõuetele koroonaviiruse leviku tõkestamiseks, teatas Leedu siseministeerium. Meedia teatel suleti riigipiir ka Poola, Ukraina ja Lätiga.\n«Me oleme saanud piirivalveameti esindajatelt teada, et kergtranspordil ei ole lubatud ületada Leedu-Valgevene piiri» COVID-i põhjustel, ütles siseministeeriumi esindaja Božena Zaborovska-Zdanovič.\nhttps://maailm.postimees.ee/7097809/val ... ri-leeduga


Endokriinsete näärmete roll inimkehas - Uuring 2020\nSisemise sekretsiooni näärmed ja nende väärtus\nEndokriinsete näärmete ja hormoonide mõiste. Endokriinseid näärmeid või sisesekretsiooni näärmeid nimetatakse näärmeteks, millel ei ole väljalaskekanaleid. Nende elutähtsate toimeained - hormoonid - vabanevad nad organismi sisekeskkonda, see tähendab vere, lümfi ja koevedelikku.\nHormoonid - orgaaniliste ainete erineva keemilise olemuse: peptiidi ja valku (proteiini hormoonid sisaldavad insuliini, kasvuhormooni, prolaktiini, jne), aminohapete derivaadid (adrenaliini, noradrenaliini türoksiini, triiodotüroniin), steroidid (hormoonid sugunäärmete ning neerupealsete). Hormoonidel on kõrge bioloogiline aktiivsus (seetõttu toodetakse neid väga väikestes annustes), toime spetsiifilisus ja kauge toime, st nad mõjutavad organeid ja kudesid, mis paiknevad hormoonide moodustumisest kaugel. Kui nad sisenevad verdesse, jagatakse need kogu kehas ja nad teostavad elundite ja kudede funktsiooni humoraalset reguleerimist, muutvad oma tegevust, põnevad või takistavad oma tööd. Hormoonide toime põhineb teatud ensüümide katalüütilise funktsiooni stimuleerimisel või inhibeerimisel, samuti nende biosünteesi mõjul, aktiveerides või inhibeerides vastavaid geene.\nTegevuse endokriinnäärmetes mängida olulist rolli reguleerimisel pikaajalised protsessid: ainevahetuse, kasvu, vaimse, füüsilise ja seksuaalse arengu, keha kohanemist muutuvate väliste ja sisemiste keskkond, tagades püsivuse tähtsamaid füsioloogilisi parameetreid (homöostaasi), samuti reaktsioone organismis stressi\nSeoses sisesekretsioonisüsteemi haiguste toimemehhanismide rikkumisega esineb endokriin. Häired võivad olla seotud kas täiustatud (võrreldes norm) näärme aktiivsuse - hyperfunction, mille juures toodetud ja sekreteeritakse verre suuremas koguses hormooni või vähendatud aktiivsusega nääre -gipofunktsiey järgneb tagasijooksu tulemus.\nKõige olulisemate endokriinsete näärmete sekretsiooni sekretsioon. Kõige olulisemad sisesekretsiooni näärmed hõlmavad kilpnääret, neerupealise, kõhunääre, sugu, hüpofüüsi (joonis 13.4). Hüpotalamuse (diencephaloni hüpotaalamuse piirkond) on ka endokriinne funktsioon. Pankreas ja sugunäärmed segatüüpi näärmed sekretsiooni, kuna lisaks nad toodavad hormoone saladusi sisenevad erituselundite kanalid, t. E. Nende toimingute sooritamiseks ja eksokriinnäärmed.\nJoonis 13.4. Endokriinsete näärmete asukoht: 1 - hüpofüüsi; 2 - epifüüsi; 3 - kilpnääre; 4 - paratüreoidne näärmed; 5 - - goiter; 6 - neerupealised; 7 - pankreas; 8 - gonad.\nKilpnäärme (kaal 16-23 g) asub hingetoru külgedel, mis on veidi kõripiirkonna kilpnäärme kõhre. Kilpnäärmehormoonid (tiroksiini ja triiodotüroniini) sisaldavad joodi, mille manustamine koos vee ja toiduga on selle normaalseks toimimiseks vajalik tingimus.\nKilpnäärmehormoonid reguleerivad ainevahetust, suurendavad oksüdatiivseid protsesse rakkudes ja glükogeeni lagundamist maksas, mõjutavad kudede kasvu, arengut ja diferentseerumist, samuti närvisüsteemi aktiivsust. Kui näärme hüperfunktsioon areneb, on tekkinud haigus. Selle peamised omadused on: näärmekoe (sebide) levik, peep-to-koor, kiire südametegevus, suurenenud närvisüsteemi ärrituvus, suurenenud ainevahetus ja kaalukaotus. Alatalitlus eesnäärme täiskasvanud viib arengut myxedema (limaskesta turse), mis avaldub vähendamisele ainevahetust ja kehatemperatuuri, kaalutõus, turse ja paistetus isiku psüühikahäired. Lapsepõlves oleva näärmehävitus põhjustab kasvu pidurdumist ja kääbuse arengut, samuti vaimse arengu järsust lagunemist (kretinism).\nNeerupulgad (kaal 12 g) - neerude ülemiste postide kõrval asuvad paaritud näärmed. Nagu neerud, on neerupealiste neli kaks kihti: välimine - kortikaalne ja sisemine - aju, mis on iseseisvad sekretoorsed elundid, mis toodavad erinevad hormoonid erinevate toimemehhanismidega.\nKortikaalse kihi rakud on sünteesitud hormoonid, mis reguleerivad mineraalide, süsivesikute, valkude ja rasvade ainevahetust. Seega on nende osalemisega reguleeritud naatriumi ja kaaliumisisalduse tase veres, säilitatakse glükoosi teatav kontsentratsioon veres, suureneb glükogeeni moodustumine ja sadestumine maksas ja lihastes. Negatiivsete näärmete kaks viimast toimingut viiakse läbi koos pankrease hormoonidega. Kui neerupealiste kortikaalse kihi hüpofunktsioon areneb, on pronks või adse-sonova haigus. Selle sümptomiteks on pronksne nahatoon, lihasnõrkus, väsimus, madal immuunsus.\nNeerupealiste medulla toodab hormoonid adrenaliini ja norepinefriini. Nad eristuvad tugevate emotsioonidega - viha, hirm, valu, oht. Kättesaamist need hormoonid verre põhjuseks südamepekslemine, vasokonstriktsiooni (va südame veresoontes ja aju), vererõhu tõus, suurenenud lõikamise glükogeeni maksas ja lihastes glükoosiks pärssimine soolestiku peristaltikat, lõõgastav bronhiaal- lihaste, suurenenud erutuvus võrkkesta retseptorite kuulmisnärvi ja vestibulaarseadmed. Tulemuseks on organismi funktsioonide ümberkorraldamine äärmuslike stiimulite tingimustes ja keha jõudude mobiliseerimine stressist tingitud olukordade üleviimiseks.\nPankreas omab spetsiaalseid saarerakke, mis toodavad hormoonide insuliini ja glükagooni, mis reguleerivad süsivesikute ainevahetust organismis. Seega suurendab insuliin rakkude glükoosisisaldust, soodustab glükoosi muutmist glükogeeniks, vähendades seeläbi suhkru sisaldust veres. Insuliini toimel hoitakse glükoosi sisaldus veres püsivas tasemes, mis on soodsad elutähtsate protsesside jaoks. Insuliini moodustumise ebapiisavuse korral suureneb vere glükoosisisaldus, mis põhjustab suhkurtõve tekkimist. Kasutamata suhkur eritub uriiniga. Patsiendid joovad palju vett, kaotavad kehakaalu. Selle haiguse raviks on vajalik insuliini sisseviimine. Järgmises pankrease hormoon - glükagoonantagonisti -kas insuliini ja on vastupidine mõju, st suurendab jaotus glükogeeni glükoosiks, suurendades selle sisaldus veres...\nInimorganismi endokriinsüsteemi kõige olulisem näär on hüpofüüsi või aju alumiste appendtuur (kaal 0,5 g). See toodab hormoone, mis stimuleerib teiste sisesekretsioonisüsteemi näärmete funktsioone. Hüpofüüsi piirkonnas on kolm laba: eesmine, keskmine ja tagumine, millest igaüks toodab erinevaid hormoone. Seega eesmises hüpofüüsihormoonidele toodetakse stimuleerides sünteesi ja sekretsiooni kilpnäärme hormooni (TSH), neerupealise (kortikotropiini), sugunäärmed (gonadotropiin) ja kasvuhormooni (somatotropiini). Lapsega somatotropiini ebapiisava sekretsiooni korral on kasv inhibeeritud ja tekib hüpofüüsi kääbuspõletik (täiskasvanu kõrgus ei ületa 130 cm). Hormooni liig, vastupidi, areneb gigantism. Täiskasvanud somatotropiini suurenenud sekretsioon põhjustab akromegaaliahaigust, kus üksikud kehaosad kasvavad - keele, nina, käte. Neurohüpofüüs hormoonid suurendavad vee tagasiimendumise neerutuubulitesse, vähendades Uriinieritus (antidiureetilise hormooni), suurendavad emaka silelihaste\nSeksuaalhaigused - sigadel või munanditest meestel ja naiste munasarjad - on segatud sekretsiooni näärmed. Seemne taimed toodavad hormoone, androgeene ja munasarjaid - östrogeene. Nad stimuleerida suguelundid, küpsemise sugurakkude ja sekundaarsete sugutunnuste, st. E. tunnused luustiku, lihaste areng ja levitamine juuksed ja nahaaluse rasvkoe struktuuri kõri, hääletämbri jne.. meestel ja naistel. Suguhormoonide mõju morfogeneetilisele protsessile on eriti ilmne loomadel, kui soo näärmed on eemaldatud (kastratsiin) või siirdatakse.\nMunasarjade ja munandite eksokriinseks funktsiooniks on ovulite ja spermatosoidide moodustumine ja kõrvaldamine vastavalt sugurakkude kaudu.\nHüpotalamus. Endokriinsete näärmete toimimine, mis koos moodustavad endokriinsüsteemi, toimub tihedas koostoimes üksteisega ja suhetega närvisüsteemiga. Kogu teave inimkeha välisest ja sisekeskkonnast siseneb aju ajukooresse ja teistesse aju osadesse, kus seda töödeldakse ja analüüsitakse. Nendest andmetest signaalid antakse hüpotalamuse - aju hüpotalamuse vahevööndis ja vastuseks nendele reguleeriva hormooni toodetavat kategoorias hüpofüüsis ja selle kaudu avaldab reguleerivat toimet aktiivsuse endokriinnäärmed. Seega toimib hüpotalamus inimese endokriinse süsteemi aktiivsust koordineerivaid ja reguleerivaid funktsioone.\nRasvkude on teatud tüüpi sidekoe, mis koosneb rakkudest - adipotsüütidest, mille põhifunktsiooniks on energia ladustamine rasva kujul.Rasvkude on sitosteroidide ja kompleksse hormoon-aktiivse organi intensiivse metabolismi koht, mis mängib olulist rolli kogu organismi energia tasakaalu ja homeostaasi reguleerimisel (joonis 1).\nLoe veel siin... Hormoonide tootmisel on oluline meestel kilpnääre meestel.\nKõik D-vitamiini analüüsi kohta\nKallis diabeet - kasu ja kahju, sortide valiku reeglid ja päevane annus


Vilistlased võitlevad toidu raiskamise vastu | ajakiri.ut.ee\nEesti restoranides, kohvikutes ja sööklates visatakse igal aastal ära umbes 9800 tonni toitu.\nAjakirjanduse ja kommunikatsiooni eriala üliõpilastel tekkis koolitöö käigus idee, kuidas vähendada toidu raiskamist. Idee elluviimiseks kavatsevad nad nüüd välja töötada mobiilirakenduse.\nAines «Sissejuhatus tarbijakultuuri ja turunduskommunikatsiooni» andsid õppejõud Margit Keller ja Triin Vihalemm üliõpilastele ülesande mõelda välja keskkonnahoidlik äriidee. Joanna Laast, kes on nüüdseks juba Tartu Ülikooli vilistlane, ütles, et sai ülesande täitmisel inspiratsiooni sotsiaalmeediast. Nimelt sattus ta lugema Inglismaal elava naise juttu sellest, kuidas on võimalik toitu odavamalt saada ja sealjuures vähendada selle raiskamist.\nSellest kirjutisest sai Laast idee ka ise midagi taolist välja pakkuda. Meeskonnakaaslastele oli tema mõte meeltmööda, kuid teostus tundus liiga keerukas. Õppejõud aga julgustasid üliõpilasi, et aine lõpuks ei peagi rakendus päriselt valmis olema, vaid eelkõige tuleks mõelda idee turunduslikule poolele. Nii hakkasidki noored tööle ja panid oma ideele nimeks Pala. Praegu veavadki mõtet eest Joanna Laast ja Merilin Vernik.\nLaastu sõnul seisneb uue rakenduse põhiline eesmärk selles, et toiduülejääkide äraviskamise asemel saaksid tarbijad osta soodsamat toitu ja ettevõtjad jääkide pealt raha teenida.\nKolmandik toitu visatakse ära\nMaailmas jäetakse kasutamata või visatakse ära ligikaudu kolmandik kogu toodetud toidust. Veebilehe «Tarbi toitu targalt» andmetel visatakse Eesti restoranides, kohvikutes ja sööklates igal aastal ära umbes 9800 tonni toitu. Suurima osa sellest moodustavad taldrikule alles jäetud portsud, kuid koguse poolest järgmine on toit, mida on valmistatud lihtsalt liiga palju, nii et seda ei ole suudetud päeva jooksul ära tarbida.\n2014. aastal korraldas Stockholmi Keskkonnainstituut toidujäätmete ja toidukao uuringu, kust selgus, et enamik uuringusse kaasatud toitlustusasutusi ei olnud varem toidujäätmete tekkele ja selle põhjustele teadlikult tähelepanu pööranud. Selle uuringu järgi läheb kõige rohkem toitu raisku sööklates ja teistes ettevõtetes, kus serveeritakse toitu Rootsi lauas. Sealne serveerimisel tekkiv toidukadu on 46%. Neile järgnevad restoranid, kus keskmine klient jätab toidust 20% alles. serveerimisel tekib 20% kogu toidukaost.\nToidu raiskamise probleemi leevendamiseks soovivadki noored välja töötada mobiilirakenduse Pala. Selle kaudu võivad toitlustajad maha müüa päeva jooksul üle jäänud toidu, tarbijad aga saavad odavamalt kõhu täis, sest selline toit maksab tavapärasest vähem. «Selle asemel et ülejäägid lihtsalt ära visata, on ettevõtjatel nüüd võimalus nende jääkide pealt ka raha teenida,» tõstis Laast esile.\nRaiskamise vähendamise kõrval on Laastu ja tema kaaslaste eesmärk parandada ka toitlustusettevõtjate ja tavakodanike teadlikkust. Mobiilirakendus on noorte sõnul probleemi leevendamiseks parim lahendus, sest see võimaldab sajad ettevõtjad viia kokku lausa tuhandete lähedalasuvate tarbijatega.\nPala peaks tulevikus toimima nii, et toitlustusasutus lisab mobiilirakendusse järelejäänud toidu(d) ning paneb kirja hinna, portsjonite arvu ja ajavahemiku, millal ostja võib toidule järele minna. Rakendus näitab ka infot toidu otsasaamise kohta. Ostja näeb kaardilt lähedalasuvaid pakkumisi ja broneerib rakenduses toidu, mida ta soovib osta. Ostusumma läheb kasutaja kontolt otse maha. Seejärel läheb ta toidule järele. Kauba saab ta kaasa võtta oma pakendiga või kohapeal sümboolse summa eest müüdava komposteeruva pakendiga.\nKümne parima seas\nKoolitöö käigus oma ideega tegeledes märkasid noored Nula inkubaatori reklaami. Nula inkubaatori on asutanud Kodanikuühiskonna Sihtkapital ja Heateo Sihtasutus, kes soovivad selle kaudu leida uuenduslikke ja nupukaid lahendusi Eesti ühiskonna teravatele probleemidele.\nInkubaator edendab ühiskondlikke algatusi juba neljandat hooaega. 75 000 euro suuruse auhinnafondiga inkubaatorisse oodatakse lahendusi, mis on seotud näiteks perede toimetuleku, hariduse, eakate elukvaliteedi, keskkonna, vaimse tervise või mõne muu ühiskondliku teemaga.\nKodanikuühiskonna Sihtkapitali toetuste juhi Mari-Liis Dolenko sõnul on Nula inkubaator suurepärane võimalus töötada koos tippspetsialistidega, et heast ideest saaks hästi toimiv lahendusmudel. «Senine kolmeaastane kogemus on andnud meile teiste hulgas Topsiringi, kes vähendab ühekorratopside kasutamist, ja Tugitakso, kes leevendab erivajadustega inimeste transpordimuresid,» tõi Dolenko näiteid.\nNula inkubaatori projektijuht Marleen Pedjasaar lisas, et Nula on sobiv koht, kus teha midagi ise ära, et elu Eestis kõigile parem oleks, ning saada seejuures julgust, uusi sidemeid ja teadmisi oma ala asjatundjatelt. Kümme parimat lahendust saavad oma ideed edasi arendada kuuekuulises inkubaatoriprogrammis koos ekspertide ja mentoritega. Aasta lõpus selguvad kolm algatust, mis saavad Kodanikuühiskonna Sihtkapitalilt 25 000 euro suuruse starditoetuse.\nPala idee autorid otsustasid Nula konkursil osaleda ja pääsesid kümne parima sekka. Starditoetust nad seega ei saanud, kuid kasu oli sellegipoolest suur. Nimelt leidsid nad sealt mentori – ettevõtte Be More Superfood tegevjuhi ja asutaja Kirti Asperki, kes aitab nüüd Joanna Laastul ja Merilin Vernikul ideed edasi arendada. Lisaks andis Nula noortele võimaluse oma idee põhjalikult läbi mõelda. Palju kasu oli ka mentorluspäevadest, kus õpiti eelarvet kokku panema ja omandati muid oskusi.\nIdee jõuab katsefaasi\nJuba septembris alustavad Laast ja Vernik oma idee katsetamist. Mobiilirakendus ei ole küll veel valmis, aga mõni ettevõte, näiteks Pagaripoisid, on juba nõus seda katsetama.\n«Oleme rääkinud paljude restoranide ja kohvikutega ning kõik kinnitavad kui ühest suust, et selline rakendus on väga vajalik,» sõnas Laast.\nKui esimene katsefaas on läbi, püüavad Pala eestvedajad projektile rahastust leida ja mobiilirakenduse päris valmis teha. Esmalt kasutatakse Facebooki abi, et näha, kuidas kogu protsess võiks toimuda ja kas see klientidele meeldib. Seejärel saab tagasisidet hinnata ja edasi töötada ning loodetavasti ühel päeval mobiilirakendus ka päriselt valmis teha.


Tartu vana kaubamaja sünd, hiilgus ja surm | Elu\nTartu vana kaubamaja sünd, hiilgus ja surm (17)\nMaarius Suviste, 1. märts 2014 08:42\nTartu vana kaubamaja lammutamine.Foto: ALDO LUUD\nKaubamaja avapäeval oli rahvast nii palju, et kõik sisse ei pääsenudki!\n1966. aastal avatud Tartu vana kaubamaja läheb lammutamisele\nTartu vana kaubamaja on oma aja ära elanud. Ees ootab mitu kuud kestev lammutamine. Millised mälestused on neil, kes selles omaaegses eesrindlikus kaubanduskeskuses aastaid töötasid?\nOli 1966. aasta 20. detsember, teisipäev. Õues paukus kõva pakane, külmakraade oli 30 lähedal. See aga ei heidutanud ostjaid, kes tulid juba eelmise päeva õhtul ukse taha. Järjekorda. Et saaks hommikul esimeste seas sisse. Uhiuude Tartu Tarbijate Kooperatiivi kaubamajja.\nKAUBAMAJAST KVARTALIKS | Meenutame Tartu vana kaubamaja lammutamist ja uue ärikeskuse ehitamist (9)\nVana Tartu kaubamaja asemel tuleb kolmekordne kompleks (28)\nJärgmisel päeval kirjutas Edasi uue kaubamaja avamisest esiküljel, juures kaks pilti.\n"Kaubandustöötajad teavad läbimüügi suurenemise ja muude andmete põhjal päris kindlalt väita: rahval raha jätkub. Eks sellest räägi ka kooperatiivi kaubamaja avamine. Juba mitu päeva varem ümbritses hoonet rahvasumm," kirjutatakse 21. detsembri ajalehes.\n"Kaubamaja on suuruselt vabariigis teine. Seal leidub 6 osakonda. Müüakse jalanõusid, üleriideid, särke, raadioid, trikooesemeid jpm. Müüjaid on 105. Esimene päev oli neile tõeline "suurpäev". Ostjaid tuli murruna. Kuigi kaubamaja mahutab korraga ligi 300 inimest, ei pääsenud eile kõik ligi. Müük oli elav. Lõunaks sai meeste särke realiseeritud juba 1500 rbl. eest.\nÜleeile olid kohal ka mõned vabariigi valitsuse liikmed – nad vaatasid kaubamaja üle. Sellega jäädi rahule. Pärast jälgiti punanurgas Tootsi ja Kiire vigureid."\nPüsikunded jooksid üksteist pikali\n"Ma olen õnnelik inimene, et töötasin kaubamajas. Mul on elus inimestega vedanud – kolleegid olid töökad, meeldivad ja sõbralikud. Ülemused ka," ütleb ligi 40 aastat vanas kaubamajas töötanud staažikas müüja Heidi.\n"See oli suurepärane uus maja. Avar, lai ja soe. Kõik oli nagu palees."\nVanas kaubamajas hakkas ta tööle 1966. aasta 17. detsembril. Kõigepealt karusnahkade ja peakatete sektsiooni nooremmüüjana.\n"Palk oli Tartu palkadega samal tasemel. Ei olnud väga kõrge ega ka väga madal. Inimesed olid tunnustatud, maksti preemiat. Ei olnud nii, et ainult töörobotid," meenutab Heidi.\nKui 2005. aastal üle tee Tartu uus kaubamaja avati, läks ta sinna tööle ja töötas seal ka veel pensionärina kuni eelmise aasta jaanuari lõpuni. Seega vanas ja uues kaubamajas kokku peaaegu pool sajandit.\nMüüjad meenutavad, et järjekord ei olnud ukse taga mitte ainult esimese päeva hommikul, oli ka hiljem. Nii et osa kesktormajaid sai pikapeale juba nägupidi tuttavaks. Ja teinekord läks nii hullusti, et tunglevad püsikunded tormasid üksteist lausa pikali.\nOli üks apelsinikarva mantliga venelanna, kes seisis pea igal hommikul kaubamaja ukse taga. Kord, kui uksed avati ja rahvamass jõulise pöörasusega ründas, olid inimesed leebelt öeldes valmis üksteist ära sõtkuma.\nJa siis too venelanna kukkus, teised tormasid temast üle või mööda, laviin muudkui tuli ja tuli. Keegi ei mõelnudki selle peale, et maha prantsatanud naist üles aidata. Lõpuks, kui enam midagi muud üle ei jäänud, tõusis ta ise püsti ja – tormas riiulite vahele.\nEi olnudki tal häda midagi. Peamine, et saaks mõne asja kätte! Kas paari Tšehhi botikuid, puukingi, nailonmantli, sitsiriiet või mida iganes.\nTrügimist ja agressiivsust nõukaaegsel kaubandusvõrgu jahiretkel mäletab ka Tartumaal elav Kalju. 1970. aastate keskel käis ta Prahas ja ostis sealt endale halli ruudulise vihmavarju. Ilus oli, väga ilus. Praktilisest poolest rääkimata.\nKui Kalju sellega Tartu kaubamajja läks, juhtus õnnetus.\n"See oli väga hea Tšehhoslovakkia toodang. Tuulega see tagurpidi ei läinud, katki ei läinud. Aga kaubamajas trügimisega murti pooleks. Nii kahju on sellest, nii kahju," räägib ta.\nKalju meenutab, et sõjaväest tulles 1968. aastal täitis ta oma ammuse unistuse – ostis kaubamajast fotoaparaadi Zenit-B.\n"Klassiõde oli seal müüja, tema kaudu sain teada, kui kaup on tulemas. Need kaamerad olid ju defitsiitsed," ütleb Kalju.\nKaubamajas sai riided selga ja käimad jalga, ja mitte ainult: "Kui sul oli kaubandusvõrgus tutvusi, olid tegija – said ilusamad riided, ja siis tüdrukud ka vaatasid kohe rohkem," muigab ta.\nLetialune kaup: karvamütsid ja baretid\nHommikuti ja päeva ajal aus töörahvas poes ei käinud. Küll aga olid platsis need, kes ei ostnud mitte ainult endale ega lähedastele, vaid ka kasusaamise eesmärgil – et mustal turul kaupa teha.\nOmaette tegelinskid olid ohvitseriprouad – suurkliendid, nagu omal ajal öeldi. Neid märgati kõige sagedamini kullaosakonnas. Kui defitsiitsed juveelid Tallinnast saabusid, siis ei jõutud letti omal kohal hoida. Säärane haarang tehti, nagu oleks viimnepäev käes.\nTänuväärsed kliendid tulid ka Pihkva kandist. Nemad käisid eriti just vilte ostmas. Ei olnud harvad juhtumid, kui pihkvalased lahkusid poest, ühe õla peal viis vildipaari, teist samapalju teise õla peal.\nOstjaid oli palju, aga kaupa nappis. Sestap osteti pea kõike. Mine tea, millal jälle saab. Olgu siis selleks kas või serviisid ja kristallid – ehkki kodus kolm komplekti olemas ja needki kõik sektsioonkappi ära ei mahu. Pidi võtma! Ja kui ise ei tahtnud, siis sai näiteks naabrile edasi müüdud, vaheltkasuga, või läks sünnipäevakingiks.\n"Defitsiit tuli kohe. Kõiki kaupu oli ju vähe. Aga see ei olnud nii, et kes kaubamajas töötas, elas nagu või sees," ütleb müüja, kes palub oma nime lehte mitte panna.\n"On jäänud mulje, et kes töötas kaubamajas, see ostis kohe kümme pluusi ja andis tuttavatele või tegi kellegi teisega tsunftisiseselt vahetuskaupa. See ei olnud nii: kui sain, siis ainult ühe pluusi. Väga raske oli asju isegi endale saada, sest lihtsalt ei jätkunud – nii vähe oli. Pidi ikka juhataja käest küsima. Minul kingadega õnneks vedas – kuna mul on väike jalg, siis väikest kinga oli lihtsam saada."\nEsimestel nädalatel pärast avamist olid eriti defitsiitsed karvamütsid ja baretid. Suur osa tartlastest ja ka kaugema kandi rahvast ei saanud neid mitte ametlikult leti pealt, vaid tutvuste kaudu leti alt.\nVargad paigutati direktori kabinetti\nNii nagu on pikanäpumehi praegu, oli ka tol ajal. Toona turvamehi ei olnud, seega pidid müüjad oma töö kõrvalt jälgima ka seda, et keegi maksmata midagi ära ei viiks.\nJuhtus sedagi, et müüja pidi varganäole järele jooksma, teda mööda uulitsat taga ajama, enne kui alles bussijaamas kaagi kätte sai.\nSiis viidi varas direktori kabinetti, uks keerati lukku ja oodati miilitsa tulekut. Ent – oli juhuseid, kus vargad ei pidanud paljuks eluga riskida, aknast alla hüpata ja nelja tuule poole põgeneda.\nKui aga inventuuri tulemusel puudujääk avastati, pidid müüjad selle omast taskust kinni maksma. Mitu päeva kestvad inventuurid olid pingelised, ja ikka arvelauaga.\nMe jalutame Heidiga Tartu vana kaubamaja juures. Peatselt läheb see lammutamisele.\n"Mul tuleb vesi silma," tunnistab ta, kui omaaegse suurehitise maa pealt pühkimine jutuks tuleb. "Aga ega midagi teha ole. Kui hoonet ka enam pole, siis head mälestused jäävad ikka alles."\n«Vaatan nukrusega, et ta kaob. Aga ainult nii sünnib uus.»\nTartus asuva E-Kunstisalongi juht Tiia Karelson: «Meenutan suure soojusega aegu, mil töötasin Tartu Tarbijate Kooperatiivis – seda oli üle nelja aasta 1980. aastatel.\nMeie kabinetid asusid Tartu vana kaubamaja madalamas osas, restorani Tarvas peal. Maja ise oli ühendatud pika koridori kaudu kaubamaja müügisaalidega. Hommikul, tund enne kaubamaja avamist, oli oma töötajatel võimalus selle sisekoridori kaudu minna kaubamajja ostma, mis oli tol ajal suur privileeg.\nMäletan häid ja toredaid inimesi, kes seal töötasid nendel aegadel, sest maja ise ei tähenda midagi.\nKaubamaja oli üks osa Tartu Tarbijate Kooperatiivi struktuuriüksusest. Selles majas oli ka suur ja kena saal, kus peeti vägevaid pidusid. Samas saalis korraldati aeg-ajalt linnarahvale väljamüüke. Inimesed tunglesid seal kõvasti, sest ikka tuli müügile midagi ihaldusväärset. Praegu me muidugi niisuguste asjade poole ei vaatakski.\nMeie ruumi kõrval oli peakaubatundja kabinet. Paljud asjad käisid tema kaudu, sest kõike oli ju vähe. Ükskord oli mul vaja ahjukive suvekodu jaoks. Läksin jälle tema juurde – küsis, kui palju vaja ümaraid nurgakive, kui palju potte. Ütlesin arvu. Mees hakkas naerma – küsis: kas tahan ehitada viisnurkset ahju või?\nVanas kaubamajas oli sel ajal väga hästi korraldatud maja töötajate toitlustamine. Kella 11–12 oli restoranis Tarvas lõuna oma rahvale. Söögid olid väga maitsvad ja sümboolse hinna eest. Veel oli bussijaamapoolses otsas hea varustusega baar ainult selle maja rahvale. Saime sinna ka oma külalisi viia.\nArmastasin seda maja väga, kuigi pean tunnistama, et olen viimased aastad ta pärast piinlikkust ja häbi tundnud. Kõik muutub ajas. Siiski vaatan mööda sõites kurva nukrusega, et varsti ta kaob. Aga ainult nii sünnib uus.»\nRestorani ja kaubamaja juht: oma pulmadki sai seal peetud\nPRIA peadirektor Jaan Kallas : «Riia tänav 2 oli mulle tööpaigaks aastatel 1978–2000. Sellesse aega jääb 22aastaselt Tarvase restorani juhatajaks asumine 15. oktoobril 1978. Sellesse aega mahuvad ääretult toredad Tarvase varietee, teemaõhtute tegemine koos Vanemuise rahvaga… Tartu maratoni toitlustamises osalemine terve restoraniperega mitmetel aastatel oli tõeline seiklus ja oma tööperega ühtesulamise üritus.\nEdasi sai minust 1983. aastal Tartu kaubamaja asedirektor, kus ametis oli suurimaks õnneks see, et sain korüfee Urve Kade käest kaubamajanduse aluseid õppida. Ja sealt edasi 15 aastat kaubamaja direktorina.\nFondid, limiidid, defitsiit, ostuload, eri sorti veteranid ning kogu see tagurpidi-kaubandus, ja elu oli ikka üks suur mustkunst, kus plaanid said täis, palka anti ja rõõmsad oldi.\nMinu arvates oli kulminatsiooniks selles ametis 1995. aasta\n1. aprillil tollase Eesti moodsaima kaubamaja avamine. See oli sel hetkel väga äge.\nAga meeles on ikkagi inimesed ja head kolleegid Tarvasest, kaubamajast ja Tartu Tarbijate Kooperatiivist. Jään neid igatsema ja meenutama alati. Oma pulmadki said selles majas vahvasti peetud.\nHiljuti käisin koos Tõnu Sooaruga (Tartu Tarbijate Kooperatiivi haldusdirektor, kes omal ajal oli TTK vaneminsener ja hoone tellija – toim.) selle armsa maja otsast otsani läbi. Tänasin vanakest kõigi nende toredate aastate eest ja jätsime temaga hüvasti. Kindlasti tuleb tema nii-öelda laps kahe aasta pärast imeilus, suurem ja moodsam.»\nTartu vana kaubamaja: 20.12.1966 – 28.12.2013\nNõukaaegse tüüpprojekti järgi rajatud kaubamaja avas uksed 20. detsembril aastal 1966. Alguses oli letikaubandus, alates 1973. aastast tuli iseteenindus.\nKaubamajaga liideti tiibhoone, mis avati aasta varem. Kui esialgu oli Turu tänava poolne keldrikorrus mõeldud lillepoeks, siis see plaan maeti maha ning asemele tuli hoopis restoran – legendaarseks saanud Tarvas. Selle saaliosa seina kaunistas maalikunstnik Elmar Kitse tehtud unikaalne seinapannoo.\nVana kaubamaja sulges uksed 28. detsembril 2013. Veebruaris algab hoone lammutamine. Kaks ja pool kuud kestvad tööd valmistavad ehitusplatsi ette projekteeritud mitmekorruselise äri-, meelelahutus- ja kaubanduskompleksi rajamiseks. Väliselt saab kõik valmis 2015. aasta sügistalveks.\nKaubamaja rajas omal ajal Tartu Tarbijate Kooperatiiv (TTK). Nüüd on omanik TTK tütarettevõte TTK Investeeringud OÜ, kes arendab ka uut keskust.


Toimetas Sirje Maasikamäe, 10. aprill 2021 16:00\nInimesed on erinevad – mõnel tekivad joobetunnused kiiremini ja kergemini kui teistel. Mõnel on aga alkoholitaluvus juba nii suur, et ta ei pruugigi enam tunda, kui täis ta juba on.\n0,2–0,3 promilli Võid tunda ennast kergelt lõdvestununa ning sisemised piirangud on veidi vähenenud. Meeleolu on kergelt on võimendunud võrreldes sellega, mis oli enne joomist.\n0,4–0,6 promilli Tunned soojust ja lõdvestust. Sinu käitumine võib olla liialdatud – räägid julgemalt, kiiremini ja valjema häälega kui muidu. Emotsioonid on võimendunud – hea tuju muutub veel paremaks ja negatiivsed emotsioonid veel negatiivsemaks. Võid tunda kerget eufooriat. Mõtlemisvõime ja mälu võivad olla kergelt häiritud, muutes sind ettevaatamatuks.\n0,7–0,9 promilli Sellel purjusoleku tasemel hakkavad häiruma tasakaal, motoorsed võimed, kõne selgus, reaktsiooniaeg, nägemine ja kuulmine. Otsustus- ja arutlusvõime ning enesekontroll on häiritud, arvad, et saad paremini hakkama kui tegelikult ning sul on raske otsustada, et sa ei jätka joomist. Võid tunda eufooriat.\n1,0–1,2 promilli Tunned ennast eufoorilisena, kuid sinu motoorsed võimed, koordinatsioon, reaktsiooniaeg ja tasakaal on juba tugevalt häiritud. Häiritud on ka su arutlusvõime ning mälu. Tõenäoliselt sa ei mäleta, mitu jooki oled juba joonud. Sinu emotsioonid on võimendunud. Osad inimesed muutuvad väga valjuhäälseks ja agressiivseks.\n1,3–1,5 promilli Puudub tasakaal ning nägemine on hägune, sul on raskusi rääkimise ja kõndimisega. Mõtlemine, taju ja otsustusvõime on tugevalt häiritud. Eufooria hakkab üle minema ning asendub ebameeldivate tunnetega nagu ärevus, rahutus, viha ja masendus.\n1,6–1,9 promilli Tunned tugevaid negatiivseid emotsioone ja võid selle tõttu muutuda agressiivseks – võid kogemata vigastada ennast või teisi. Selles staadiumis võivad tekkida „mäluaugud“ – aju ei salvesta enam toimunut. Motoorsed võimed on tugevalt kahjustunud.


Logistikatarkvara hoiab firma varud paigas - Äripäev\nLogistikatarkvara hoiab firma varud paigas\n- Ladu ? oma varude juhtimine ja liikumine ühes või mitmes laos, lao, ostu, müügi arvestamine ja lepingud.\n- Hangete juhtimine ? varude planeerimise protsessi saab graafiliselt illustreerida, et paremini vältida ajalisi lünki ja kattumisi. Tellimuse numbrite ja tarnemarsruutide jälgimine.\n- ABC-analüüs ? instrument varude, klientide ja tarnijate paremaks juhtimiseks. Toob välja enim müüdavad tooted. Sisaldab analüüsi erinevate tabelite ja graafikute kujul.\n- interneti tüüprakenduse kasutamine ? odav lahendus, kuna firma ei pea ise soetama ei kaarte ega tarkvara koos optimeerimise algoritmidega. Tööks kasutatakse tarkvara ja kaarte üle interneti. Sobiv väikefirmale. Ei sobi kasutamiseks väga aeglase internetiühendusega kontoris.\n- interneti spetsiaalrakenduse väljaarendamine ? on seotud ettevõtte muude infosüsteemidega ja seetõttu vastab täpsemalt kasutajate vajadustele. Kaardid ja logistikaalgoritmid asuvad teenusepakkuja serveris ja neid soetama ei pea. Töö toimub üle interneti. Sobib keskmise suurusega firmale, kellel on kasutajaid mitmetes kontorites.\n- oma infosüsteemi sidumine otse logistikapäringute serveriga ? selle lahenduse korral täiustab ettevõte ise (või oma IT-partnerfirma abil) olemasolevat infosüsteemi nii, et firma tarkvara suudaks saata andmeid logistikapäringute serverile üle interneti, kasutades http-protokolli. Näiteks saadetakse serverile loetelu ühe veoringi sihtpunktidest ja vastuseks saadakse samad punktid optimaalses järjekorras koos vahemaade ja oletatavate sõiduaegadega. Lahendus sobib hästi ettevõttele, kellel on juba välja ehitatud oma tellimuste haldamise süsteem ja kes soovib seda täiustada.\n- firmasisese täislahenduse väljaarendamine või välismaalt sisseostmine ? suure kasutajate hulga või suure transpordimahu korral soovitame kaaluda terviklahenduse soetamist firmasse.\n- Müügitellimuste moodul ? põhjalik müügitellimuste käsitlemine koos ettemaksuarvete, sisemiste tellimuste, osaliste lähetuste ja teiste funktsioonidega, tellimuse reserveerimine, tellimused valuutas, müügimeeste töö efektiivsuse jälgimine. Integreeritud lao, müügireskonto, ostutellimuste ja projektiarvestusega.\n- Ostutellimused ? täielik kontroll ostutehingute ettevalmistamise üle erinevate ostuartiklite määramisega, mõõtühikute teisendamisega jne. Automaatselt ostutellimusele genereeritavad artikliread lähtuvalt täiendamisvajadusest. Aruandlus täiendamisvajaduse ja hetkeseisu kohta nii hankijate kui ka ladude lõikes. Integreeritud ostureskonto, lao ja tootmise moodulitega.\n- Ladu ? haldab piiramatul arvul erinevaid ladusid. Laosissetulekud ja lähetused on soovi korral integreeritud finantsmooduliga. Kasutab FIFO või kaalutud keskmise meetodeid võimalusega arvestada käesolevat või lähetamispäeva valuutakurssi. Täielik statistika iga laos oleva artikli kohta. Partii- ja seerianumbrite arvestus ning ?parim enne? jälgimine. Inventuuri võrdluse funktsioon.


16 õppeasutuse juhti hakkavad mentoriteks : Koolielu\n16 õppeasutuse juhti hakkavad mentoriteks\nAvaldaja:Madli Leikop22. Aprill 2016\nmentor, koolijuht, täiendusharidus\nKategooriad:Täiendusharidus, Õppija kuu, Üldharidus\nHaridus- ja Teadusministeerium koos Sihtasutusega Innove valis teist korda välja kogenud õppeasutuste juhid, kellest saavad alustavate ametikaaslaste mentorid.\nArenguprogrammi valiti 16 osalejat kokku 31 kogenud koolijuhi hulgast.\nProgrammis osalevad kogenud õppeasutuse juhid läbivad kevade ja suve jooksul väljaõppe ning asuvad sügisel juhendama alustavaid koolijuhte. Väljaõppe jooksul saavad mentorid lihvida oma juhendamisoskusi, õppida ja harjutada selleks vajalikke tehnikaid ning ise seeläbi juhina kasvada.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi õpetajaosakonna juhataja Kristi Mikiveri sõnul on noorte juhtide sisse elamisel vaja personaalset tuge. „Esimese aasta kogemus näitas, et kogenud kolleegide tuge on ametisse astujatele väga vaja. Väljaõppeprogrammi eesmärk on luua head eeldused haridusasutuse juhtidele kogemuste vahetamiseks ning nende professionaalse arengu toetamiseks," ütles Mikiver.\nMentorite arenguprogrammis osalev, enam kui kümne aastase juhtimiskogemusega Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi direktor Merike Kaste lausus, et otsustas mentoriks kandideerida, kuna koolijuhina alustades oli tal väga palju kasu teiste direktorite kogemustest. "Teiste kogemustest sai õppida ning enda jaoks sobivaid strateegiaid kavandada," lisas Kaste.\nMentorid juhendavad alustavaid koolijuhte ühe aasta jooksul, jäädes Eesti haridussüsteemi koolijuhtide mentoritena ka edaspidi.\nIgal aastal asub direktori ametisse ligi paarkümmend uut inimest üle Eesti ning liitutakse ka väljastpoolt haridussektorit.\nArenguprogrammi on ellu kutsunud Haridus- ja Teadusministeerium, seda korraldab SA Innove. Mentorite väljaõpet rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi toel programmi „Pädevad ja motiveeritud õpetajad ning haridusasutuste juhid“ vahenditest. Arenguprogrammi viib läbi talendijuhtimise konsultatsioonifirma Fontes.\nTõnu Piiburi pausideta kooliaeg\nUuendused hariduses – kõige olulisem küsimus on "miks?"\nDigimuutus saab alguse digijuhist


Määra kindlaks heategevuse eelarve - Tartu Ülikooli Sihtasutus\nTartu Ülikooli Sihtasutus > Toetajad > Kuidas toetada > Määra kindlaks heategevuse eelarve\nOrganisatsiooni heategevuse eelarve kindlaksmääramiseks on praktikas kaks enamlevinud viisi:\nKindel protsent maksueelsest kasumist (ettevõttekeskse lähenemise korral) või müügikasumist (tootekeskse lähenemise korral);\nAastaeelarve kindlaksmääramine iga eelarveaasta kohta eraldi (eelarvmahtu, senist kogemust, uusi tegevuseesmärke ning laekunud atraktiivseid kostöötaotlusi silmas pidades);\nHeategevusele kulutatava eelarve maht võib kõikuda ettevõtete lõikes ning lähenemisest sõltuvalt (näiteks võib kasumliku tooteliini edendamiseks sotsiaalsuunitlusega turunduskampaania käigus maksta toetusteks kuni 10% müügikasumist, samas kui maksueelse kasumi põhine lähenemine piirdub heal juhul mõne protsendiga).\nSobiva suunda andva orientiirina võib kasutada ka näiteks tulumaksuseadusest (TMS § 11 lõige 1 ning § 49 lõige 2) lähtuvaid summasid, mida ettevõttest toetajal on õigus maha arvata oma aruandeperioodi maksustatavalt tulult:\n3% maksumaksja poolt samal kalendriaastal tehtud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksetelt;\n10% viimase majandusaasta maksueelsest kasumist;\n– 1996.aastast toimiva CWT Estonia (varem Kaleva Travel) ja Tartu Ülikooli sihtasutuse vahelise koostöölepingu alusel saavad Tartu Ülikooli töötajad CWT Estonia teenuseid kasutades mitmeid lisasoodustusi piletite ostmisel, viisade ja kindlustuse vormistamisel. Teatud protsent ülikooli töötajate poolt kasutatud reisiteenuste maksumusest lisatakse igal aastal CWT reisistipendiumi kapitalile;\n– 2003. aastast on samal printsiibil toimimas AS Estravel reisisihistipendium\n– 2012.a. sõlmis Swedbank Tartu Ülikooli sihtasutusega koostöölepingu sihttoetuse väljamaksmiseks, mille käigus toetatakse ärieetikaalast uurimis- ja õppetööd kõikides avalik-õiguslikes kõrgkoolides.


Kuidas teie väikeettevõte võib pankrotistuda 2010. aastal | Rahandus - 2019\nKuidas teie väikeettevõte võib pankrotistuda 2010. aastal\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 28298\nKuus nõuandeid, mis aitavad teil 2009. Aasta positiivsemat väljavaadet anda.\nIgasugused pankrotid on kogu aeg kõrged ja majanduse tõttu on väikesed ettevõtted paremal ja vasakul. Ära lase oma väikeettevõttel olla osa sellest statistikast.\nSiin on mõned soovitused isiklikest ja ettevõtte pankrotiõiguslikest advokaatidest Edward E. Neigerist, kes on Neiger LLP asutaja ja partner.\n1. Ole proaktiivne. Ära lase saadaolevad summad, raha, mida teie kliendid praegu võlgnevad, liiga aegunud. Ja ärge laske oma klientidel arvata, et nad saavad teid ära kasutada või kui nad tõenäoliselt proovivad.\n2. Mõtle väljapoole kasti. Kaaluge alternatiivseid makseviise kaupade või teenuste eest. Näiteks võib-olla klient on sisekujundaja ja võib aidata teie kauplust uuesti teha või omab torustiku äri ja pakub oma teenuseid teie eest. See ei ole kunagi valus küsida ja võib säästa sadu „kui mitte tuhandeid“ dollareid.\n3. Ausus. Peatuge oma panga või finantsasutusega headel tingimustel. Nad ei meeldi üllatusi. Nad hindaksid ausust ja premeeriksid teid, kui vajate kannatlikkust, kokkulepet, millega lükatakse laenuvõtja igakuine makse piiratud ja kindlaksmääratud ajavahemiku võrra edasi. või lihtsalt lisaaega maksete tegemiseks.\n4. Alternatiivsed rahastamisallikad. Mõtle erinevatele rahastamisallikatele, kui te ei usu, et Teil on võimalik õigeaegselt raha tasuda. Need alternatiivsed allikad, nagu kaubasaadetised, kodumajapidamiste laenud, müüja rahastamine ja kliendi ettemaks, võivad teie rahastamise palju lihtsamaks teha, sest selja ei ole vastu seina.\n5. Alustage „Treeningut”. Töötamine võib sisaldada erinevaid valikuid või kombinatsioone, sealhulgas (i) kannatlikkust, (ii) ainult intressi maksmist, (iii) põhisumma vähendamist, iv) tingimuste pikendamist, (iv) tingimuste pikendamist, ( v) täiendava tagatise andmine. Treeningu eesmärk on hoida pank või finantseerimisasutus nii hea positsiooniga, et leevendada ettevõtte lühiajalisi kohustusi.\n6. Ole realistlik. Istuge ja hinnake oma lühi- ja pikaajalisi ärivajadusi - ja seejärel elage nende suuniste raames. Näiteks, kui arvate, et teie ettevõtte teatud piirkonnas väheneb, peaksite vähendama selle piirkonnaga seotud kulusid.\nJa lisan, hindan teie eesmärke. Kas teete midagi iga päev, et aidata oma äri kasvada ja areneda? Ärge lihtsalt kulutage oma aega hõivatud.\nIgaühe haukumine Yelp-is\nArvestades, kui palju te vajate pensionile jäämist\nKas elamukinnisvara on tõesti hea investeering\nNaiste inglid samm-sammult\nArmastus ja juhtimine - Lovemarks Kõiki nädalaid läbi vaadatud - 3. osa


Löffler Transtex suusamask - Nevene spordipood\n15.96 € 1 artikkel\nEsileht / Spordiriided / Mütsid ja peakatted / Löffler Transtex suusamask\nVaata ostukorvi “Löffler Mono suusamüts, neoonkollane” lisati sinu ostukorvi.\nSuusamask hoiab pea ja näo soojas, kaitseb välismõjude eest. Elastne, mugav, kiirelt kuivav, väga hea hingavusega.\nLöffler Transtex suusamask kogus\nTootekood: 09386990 Kategooria: Mütsid ja peakatted Silt: Löffler\nOle esimene, kes hindab toodet “Löffler Transtex suusamask” Tühista vastus\nKästle Nordic peapael\nAllahindlus! 19.90 € 17.91 € Loe edasi\nLöffler Transtex suusamask lastele LEKI Elements Bandana peakate, erinevad värvid\nHetkel vaatad: Löffler Transtex suusamask 19.95 € 15.96 €