Eesti annab täna avalöögi maailma suurimale toidumessile Grüne Woche 2014 - Põllumajandusuudised\nTäna, 16. jaanuari õhtul annab Eesti Berliinis avalöögi maailma suurimale toidu- ja põllumajandusmessile Grüne Woche 2014. Partnerriigina esitleb Eesti end messi ligi 5000 külalisega avatseremoonial muusikalise kultuuriprogrammi ning Eesti toidu ja joogiga.\n„Grüne Woche on üritus, kuhu igal aastal kogunevad toidu- ja põllumajandussektori võtmeisikud ja ministrid üle maailma, et vaadata maailma toidutemaatikale avara pilguga ja oma silmaga näha erinevate maade põllumajanduse ning toidutööstuse saavutusi,“ ütles põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder. „Nii et meil on täiesti unikaalne võimalus tutvustada Eestit inimestele üle maailma läbi meie suurepärase toidu. Ütleb ju Eesti rahvatarkuski, et armastus käib kõhu kaudu.“\nTäna õhtul antakse Grüne Wochele avalöök avatseremoonia ja vastuvõtuga ligi 5000 kutsutud külalisele. Avatseremoonial esineb kõnega põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder.\nMessi ametlik avamine toimub reede hommikul Eesti stendil, kus selle kuulutavad avatuks Eesti ja Saksamaa põllumajandusministrid.\nEesti on oma stendiga Grüne Wochel osalenud juba alates 1993. aastast, tänavu on Eesti esimesena Balti ja Skandinaavia riikidest messi partnermaa.\nMessi Internationale Grüne Woche korraldatakse alates 1926. aastast, tänavu on osalemas 70 riiki. Ligi 124 000 m2 laiuvat messi külastab kümne päeva jooksul kuni 500 000 inimest, sh kuni 5000 ajakirjanikku. Messile oodatakse tänavu ligi 70 riigi põllumajandusministreid ning põllumajanduse ja toidutööstuse võtmeisikuid.\nMessi kohta vaata lähemalt www.gruenewoche.de


7 täiuslikku Bollywood Celebrity Nose Jobs, mis muutis saatust | EE.Hair-Action.COM\nMaailma glitz ja glamuuri meeldib kõigile. Pealtvaatajatele, see on vaid muinasjutt haldjas maa. Kõik tundub roosiline ja ahvatlev. Iga näitleja ja näitleja tundub peaaegu igas mõttes täiuslik. Tegelikult see on tõesti raske teha see suur selles maailmas võlu ja illusioon. Palju tegurid mängivad olulist rolli. Kuid kõige tähtsam, ilus nägu on eelduseks. Võistlus siin saab jäigem iga päevaga. Selle tulemusena isegi edukas Bollywood tärni, hea talent ja ilu, on tung otsida veelgi kaunimaks.\nSee tingib vajaduse suurenemine kosmeetiline kirurgia. Kosmeetiline kirurgia on osutunud õnnistuseks B-towners. Isegi filmitähtede tööstuse läinud noa alla. Jällegi seas erinevate kosmeetiline kirurgia, nina töökohti on kõige levinum. Palju neid töökohti on läinud valesti palju kordi. Aga üsna vähe on tegelikult osutus hämmastav. Me otsustasime teha ühe postituse parim Bollywood kuulsus nina töökohti.\nLoetelu Best Bollywood Nina Jobs:\nEx-miss maailma praegune proua Abhishek Bachchan läbis mitu täiustusi läbi tema karjääri. Tuntuimaks üks kindel on tema nina. Kui tihedalt võrrelda oma praeguse pilte vanemad, tema nina välja palju teravam nüüd. Samuti näeb palju rohkem kooskõlas ülejäänud tema funktsioone. Aish, kui ta on armastades nimetatakse, on ka teada, et on läinud jaoks põske implantaadid. See operatsioon liiga on suurendanud oma põsesarnad koos alaealise seade jawline. See on üks parimaid näiteid sellest, kuidas õige operatsioon võib muuta ja lisada oma ilu.\nMeie seksikas sireen Bebo, nüüd proua Saif Ali Khan, pisut muutunud tema nina sobitada seda oma õrna funktsioone varem. Muutus on silmapaistev üksnes tihedamale tähelepanekud. Me armastasime teda niikuinii. Kuid uue nina, teeme veelgi.\nSee ilus daam liiga läbis nina tööd. Kuigi tema enne ja pärast pilte ei näita silmatorkav muutus, me meeldis tema eelmise vaata parem. Kuidas on lood sinuga? Kas sa arvad, tema nina töö teeb midagi head?\nPeeCee või Piggy Chops (kui ta on rahva poolt tuntud) läks noa alla tömbi välja tema terav nina. Hers oli üks silmapaistvamaid ja ilmne nina töökohti tööstuses. Kõik me saame öelda, me ainult armastan teda rohkem nüüd. Operatsioon on teinud rohkem hea tema välimuse ja fänn pärast.\nMeie väga Indian võitja kuulsa UK tõsielusarja "Big Brother" on tuntud oma ahvatlev vöökohale. Ta on ka öelnud, et on läbinud 2 nina töökohti. Need nina töökohti ei ole lihtsalt teha imet oma välimust, vaid ka tema karjääri. Tema karjääri graafik, postitada operatsiooni, on nähtud ainult tõuseb. Nii on tema fänn pärast.\nShruti Hassan, tütar superstaarid Kamal Hassan ja Sarika, oli loomulikult õnnistatud tema vanemate hea välimus. Ainus funktsioon ta ei kaebavad oli tema pikk nina. Ta liiga läks noa alla. On öeldud, et ta oli suur hingamisprobleemid, sest tema pika nina. Seega operatsiooni oli vältimatu. Shruti oleme ainult hea meel teada seda kahel põhjusel. Üks saab hingata ka nüüd, kaks, siis võta hingetõmmet oma miljonid fännid ära. Love ilu!\nSridevi ütles, et on alustanud nina töö trend Bollywood filmitööstuses. Ta ei tunnistanud, kuid ilus näitleja väidetavalt sai ta nina ja huuled parandatud saada, et täiuslik välimus. Pilte siin ilmselt näidata, kuidas tema näo maastik on aastate jooksul muutunud.\nPilt Allikas: Idiva


AvalehtTÜRKIYEKesk-Anatoolia piirkond06 AnkaraMillal Ankara Izmir YHT Line avatakse?\n17 / 03 / 2020 06 Ankara, 35 Izmir, Kesk-Anatoolia piirkond, RAUDTEE, Egeuse piirkond, GENEL, Kiire rong, MAPS, PEALKIRI, TÜRKIYE, VIDEOD\nankara izmir yht line, millal see avaneb\nAnkara, Izmiri YHT liin Kui kiirraudtee avatakse?: Ankara Izmir, Türgi raudtee Ankara ja Izmiri linna vahel.\n508 km pikkune raudtee, mis algab Ankara Polatlı linnaosast, lõpeb Konakis Izmiris. Liini, millel on topeltliinid, elektri- ja signaalimissüsteem, korraldab TCDD kiirrongiteenustega kiirusega 250 km tunnis.\n„Polatlı – Afyonkarahisari lõik on plaanitud lõpule viia 2021. aasta lõpuks ja Afyonkarahisari – İzmiri lõik 2022. aasta lõpuks. Kiirrongiliini avamisel lüheneb Ankara ja Izmiri vaheline 14-tunnine rongireisi aeg 3 tunnini 30 minutini.\nEskişehiris Sivrihisari linnaosas, rongiliinist 1,5 km lõuna pool, avastati aga kaheksa auku. Türgi inseneride ja arhitektide liitu (TMMOB) kuuluv geoloogiainseneride koda hoiatas, et Ankara - Izmiri kiirrongiprojekt, mis on kavas lõpetada 2022. aastal, omab geoloogilisi riske.\n„Sivrihisari (Eskişehir) rajooni Sığcıki, Göktepe, Kalkimköy ja Yeniköy külade vahelisse piirkonda tekkis viimase paari aasta jooksul 2 auku läbimõõduga 50–0.5 m ja sügavusega 15–8 m. Vastavalt valdkonnas tehtud vaatlustele ja hilisematele satelliidipiltide uuringutele; Asjaolu, et see piirkond, kuhu auk tekkis, asub ehitatava Ankara-İzmiri kiirrongiliini Polatlı Afyoni osast vaid 1.5 km lõuna pool, nõuab kiireloomulisi meetmeid.\nAnkara Izmiri YHT-liini kogumaksumuseks on planeeritud 9,3 miljardit TL.\nAnkara Izmiri YHT jaamad\nAnkara YHT jaam\nPolatlı YHT jaam\nAfyonkarahisari YHT jaam\nUsaki YHT jaam\nSalihli YHT jaam\nTurgutlu YHT jaam\nManisa YHT jaam\nIzmiri YHT jaam\nAnkara İzmiri raudteeliin (praegune ja jätkuv tootmine)\nAnkara İzmiri YHT reklaamfilm\nMillal avatakse Izmir-Ankara kiirrongiliin?\nAnkara-Istanbul YHT liin, mis avab\nTCDD vundament kroonitakse Ankara-Izmir YHT liiniga\nAnkara-Izmir YHT Line avatakse 2019is\nMillal avada Ankara Istanbuli kiirrongiliin\nMillal avatakse Ankara-Sivase kiirrongiliin\nMillal Ankara Sivase kiirraudteeliini avada?\nTurhan, Ankara-Sivas ja Ankara-Izmir YHT Line\nKöseköy-, Ankara - Istanbuli kiirliini (YHT) viimane lüli\nAnkara-Eryaman YHT Line Signalization Study Millal see lõpeb?\nTäna ajaloos: 18. märts 2017 1915 Çanakkale sild…


Arkiivid - Taali valla arkiiv\nTaali valla arkiiv asub Taali vallamajas, on kappidesse asetet. Arkiiv on korraldet, tal on nimestik. Siin on ühendet Sindi ja Taali valla arkiiv. Alguses on olnud 2 arkiivi, Sindi ja Taali. Siis toodi Sindi arkiiv Saia külla, Taali arkiiv – Mangu tallu. Kui Sindi ja Taali vald 1891 üheks vallaks ühendati, kolisid mõlemad arkiivid Taali vallamajja.\na. Endise Sindi vallavalitsuse arkiiv\n1. Kassa ja teised arve raamatud, alates 1823\n2. Magasini arve raamatud, alates 1833\n3. Protokolli raamatud\n4. nn Посемейные списки\n5. Rõugepanemise raamatud 1830–1893\n6. Passi raamatud 1861–1893\n7. Väljaläinud kirjade registrid\n8. Sissetulnud " "\n9. Mitmesugused raamatud\nb. Taali vallavalitsuse arkiiv\n1. Kassa ja teised raha raamatud, alates 1867\n2. Magasini raamatud 1845–1902\n3. Protokolli raamatud alates 1867\n4. Посемейные списки\n5. Rõugepanemise raamatud 1859–1901\n6. Passi raamatud\n7. Väljaläinud kirjade registrid 1880–1912\nc. Kohtu arkiiv\nSindi valla kohtu protokollid 1825–1866\n"\t" " "\t1866–1890\nTaali "\t"\t"\t1852–1890\nTaali valla kohtu väljaläinud kirjade registrid 1891–1907\nTaali valla kohtu arve raamatud 1890–1907\nTaali valla kohtu akti raamatud 1890–1900\nSiis on veel kõiksugu aktid, pääasjalikult hilisemast ajast.\nVanem ja huvitavam siit oleks: Sindi kogukonna Protokolli raamat, hakatud sisse kirjutama 1825.\nSellest toon mõned väljavõtted:\nSindi kogukonna kohus 25. V 1825\n4) Tulid kogukonna peremehed kohtu ette ning kaebasid, et kiriku maantee tegemine neil raske on ja kogukonnas neil vabadikke küll, kellel seda maad käes on. Kohus käskis kihelkonna kohtu minna ja nimetas Juhkam Jaani Peerna sinna minna kaebama. Kihelkonna kohtuhärra on mõistnud ja mõisale seda tunnistust andnud, et vabadikud peavad teha aitama ja kogukonna kohus peab seda mööda välja jagama, kuda kellegi maad välja kannavad.\nSindi kogukonna kohus 5. V 1826\n1) Mõisa valitsuse poolt kaevati kogukonna kohtule, peremees Jaago Jaani pääle, et tal mõisaga palju teopäevi võlgu, kui see kõlvatu peremees veel kauemaks jääb, läheb maja õieti raisku.\nMõisa valitsuse ja kogukonna kohtu poolt visati Jaan säält välja ja pandi Nõmme Tõnis ta asemele ja Jaan jälle Nõmme Tõnise asemele. Aga Tõnis kaebas, et Jaani elumaja on väga lagunenud ja katus üsna päält ära. Kohus mõistis, et Jaan Tõnisele 40 rbl raha selle ehituse pääle paneb ja üks pisuke heinamaa Tõnis saab Nõmmel, mis 15 saatu suur on ja pääle selle annab Jaan Tõnisele 1 teo vanker, sellep. et Jaanil seaduse järele nii palju rehe puid õues ei ole, kui tarvis.\n1843 a. kõrtsis tülitsemise eest said kõige suuremad peksjad 30 hoopi vitsu (nad ostsid aga hoobid rahaga välja), teised peksjad – 20 hoopi, aga mees, kelle pea lõhki löödud – 15 hoopi. Et see haige oli, jäi ta peksust ilma.\nSindi kogukonna kohus 26. I 1845. Tõela Anne tuli kohtu ette ja palus üles panna, et ta võtab omale sulase Jakobi kiriku vallast, nimega Jüri Andrekson, kaubaga, et ta annab sulasele aasta palka 1 kuub, 1 paar villaseid pükse, 2 paari villaseid sukke, 2 paari kahelõngasid kindaid, 3 särki: 2 linast, 1 takune, 2 paari takuseid pükse, 3 vakka rukkid ja 2 vakka odre. Kui teiseks aastaks paigale jääb, võib kuue asemele kasuka saada. Nõela lõnga saab sulane nii palju, kui tarvis. Aastase tähe pääle sai tema vastu võetud. Kui aasta täis saab, siis toob jälle uue tähe, aga et siia hingekirja saab, seda temale ei lubatud.\nSindi kogukonna kohus 22. VI 1846. Mõisa valitsuse poolt kuulutati valla kohtu läbi vallale, et kind-kub. härra kasu järele talurahvale peab kuulutatama, et need, kes ennast Vene usku lasevad ristida, et nemad ja nende lapsed ei tohi mingi nõuga pärast luth. usku tagasi, ehk muu usku minna ja kui seda siiski leitakse, et nemad seda salaja Vene riigi seaduse vastu teinud – siis peab kohus seda ajaviitmata suuremale kohtule teada andma, et nemad võivad seaduse järele trahvitud saada. Ja käseb see seadus, et nende varandus saab ära võetud, nemad knuudiga trahvitud ja Siberi saadetud saama.\nSindi koguk. kohus 21. IV 1847. Mõisa valitsus annab valla kohtule teada, et eksituse läbi mitte vald ei või öelda, et mõisa vene usulistel vene kiriku pühapäeval püha keelnud ja neid töösse ajanud. Siis antakse kõige vallale nüüd teada, et vene usu rahvas võivad keelmata oma pühapäeval mõisa teost ära jääda ja kui nad mõisa töös on, seda vene püha mõisa valitsusele teada andma, et nad võivad mõisa tööst lahti lastud saada. Aga peab peremees varsi pärast seda oma võlgujäänud vakkuse teo päeva mõisale kätte tegema.\nSindi kogukonna kohus 10. sept 1855. Postimoona viivad 17 talu, iga talu pääle 14 karnitsat. Pool valda viivad 5 [leisikat] heino ja 9 [leisikat] õlgi – heinu viivad 3 taalri päält 1 [leisikas].\nEKLA, f 200, m 8:4, 42/4 (II,3) < Tori khk. – Ada Piirak (1925)


Installatsioon "100 aastat ̶ 100 jalga" ja muuseumitunnid | kultuur.info\nInstallatsioon "100 aastat ̶ 100 jalga" ja muuseumitunnid\nLastemuuseum Miiamilla kutsub osalema Eesti ajaloos.\n24. jaanuaril 2018 kell 11 avatakse installatsioon "100 aastat ̶ 100 jalga". 100-aastane sajajalgne jutustab põnevaid lugusid ühe väikese, aga vapra riigi 100 esimese aasta juhtumistest. Tule, aita sajajalgsel lugu jutustada ja lisa siia ka oma lugu!\nMiiamilla majas on alati elanud üks vahva koduloom, sajajalgne. Ta on sõbralik ja tähelepanelik olend, kel on varuks palju põnevaid lugusid Kadriorust ja Tallinnast, Eestist ja maailmast. Ajad ja lood on erinevad, seetõttu on sajajalgse jalad eri värvi. Igal aastal kasvab talle juurde üks jalg ja tuleb meelde mitu uut lugu, mida ta Miiamilla ja tema sõpradega jagab. 2018. aastal saab sõber sajajalgne 100-aastaseks, tal on siis sada jalga!\nMeie Eesti Vabariigil on samuti 2018. aastal 100. sünnipäev ja ka muidu on ta sõber sajajalgsega väga sarnane: on sõbralik ja hooliv, võib jutustada palju lugusid. Need lood on mitmesugustes toonides ja mitmesuguses meeleolus, tule ja uuri lähemalt!\nInstallatsiooni "100 aastat ̶ 100 jalga" autorid on Pille Rohtla, Tuuli Silber ja Anne Järvpõld.\nSajajalgse lugudega saab veebruaris lähemalt tutvuda Kadrioru lastemuuseumi Miiamilla muuseumitundides. Loe lähemalt: http://linnamuuseum.ee/kadrioru-miiamilla/haridus-mm/kool-mm/sobrapaevatund-kool/.\nKadrioru Lastemuuseum Miiamilla on Tallinna Linnamuuseumi filiaal 1937. a Kadrioru Lastepargi peahooneks ehitatud torniga majas, kus lastele ja peredele mõeldud mängulises keskkonnas saab kogeda ja õppida.\nFoto: Johannes Parikas, 1919, Pikapere. Pildil ülevalt vasakult Lilly Parikas.\nTallinna Linnamuuseumi fotokogu, Parikaste perekonna album, TLM F 10069.\nInfo: Pille Rohtla, Lastemuuseum Miiamilla juhtivkuraator Kadriorus (Koidula 21 c), Kalamajas (Kotzebue 16), tel 601 7056, 5304 7457, pille.rohtla@linnamuuseum.ee\nEesti Vabariik, Harju maakond, Tallinna linn, Kesklinna linnaosa, Lydia Koidula tänav 21c\n24.01.  28.02.2018\nKorraldaja:Kadrioru lastemuuseum Miiamilla


Silikoonivaba šampoon tundlikule peanahale - Dermosil\n3426 Sensitive Šampoon https://www.dermosil.ee/juuksehooldus/šampoonid/3426-sensitive-šampoon https://www.dermosil.ee/storage/0054590FF656126A819CA360F14F3829CDA847F8DABA510785CA50FF9258C358/f726c5ec66dc40d687d01e49b4b4fb8f/png/media/800c7a42ca664c958e7554a9d20a33de/sensitive-shampoo-3426.png InStock 5.90000000400000 EUR /Juuksed/Šampoonid sensitive\nPealeht Juuksed Šampoonid Sensitive Šampoon\nBestseller! Enim müüdud kategoorias: Šampoonid\nLõhnastamata Sensitive Šampoon on välja töötatud õrnade juuste ning tundliku peanaha hoolduseks. Soome Allergia- ja Astmaliit on andnud tootele allergialiidu märgise kasutamisõiguse.\nSensitive Šampoon peseb juuksed õrnalt puhtaks. Šampoon sisaldab pehmeid tensiide, mille kogus on reguleeritud tundlikule peanahale parajaks. Niisutava komponendina toimib šampoonis Glycereth-2 Cocoate. Õrnatoimeline šampoon sobib kasutamiseks kogu perele. See ei sisalda lõhna- ja värvaineid ega silikoone.\nSensitive Šampoon on uus ja edasiarendatud toode, mis vahetab välja tootevalikus varasemalt olnud Hooldava Šampooni. Šampoon on suures 500 ml pudelis, millel on doseerimist hõlbustav pump.\nPeale Sensitive Šampooni kasutamist soovitame juuste hoodluseks lõhnastamata Sensitive Palsamit.\nKasutusotstarve: õrnade juuste ja tundliku peanaha pesemiseks.\nJuhised: kanna niisketele juustele, aja vahule ja loputa jaheda veega.\nJuuksetüüp: Tundlik; Normaalne; Õhukesed\nÖkonoomne toode. Peseb hästi, plusspunktiks ka lõhnatu, kuid pikemal kasutamisel siiski kuivatab juukseid. Hea palsamiga koos ok toode!


Kabuli päevik: Eesti sõdur Afganistanis - ei koletis ega kangelane\nEesti sõdur Afganistanis - ei koletis ega kangelane\nMulle kirjutas üks endine nö Afganistani veteran inimeste tapmise teemal. Ta meenutas üht tulevahetust. Juhtumi kirjeldus oli nii täpne, et mul oli tunne nagu seisaksin tema kõrval. Küsimus - kas tema kuul tabas kedagi või mitte - kummitab meest veel aastakümneid hiljem. Muu seas kirjutas endine sõdur: "Kogu traagika seisnebki selles, et meil on ülitäpne arvestus iga sõduri kriimustuse üle, puudub aga arvestus sellesama kriimustada saanud sõduri poolt välja saadetud kuulide sihtmärkide üle. Ja mis veel hullem, me peame seda täiesti rahuldavaks ja iseenesest mõistetavaks."\nOlen huviga jälginud viimase aja ülekeevaid emotsioone, süüdistusi või kaitseseisu esindavaid artikleid eesti sõdurite teemadel. Ma ei saa lahti tundest, et laias plaanis on tegu Kaitseministeeriumi PR-osakonna möödalaskega: kujutades sõduriks olemise puhul vaid positiivseid külgi ja tehes sõduritest kangelased, teevad nad tegelikult sõjaväelastele karuteene. Iga ametil on varjukülg ja püüdes seda varjata, ongi tulemus käes. Inimesed ei usu sõdur-inglitesse: nad hakkavad halbu asju endale ette kujutama ja tulemus võib olla kordades hullem kui tegelikkkus.\nÜhelt poolt on selge, et viibimine pidevas pinges või tapmine lahingusituatsioonis (eelistan nimetada asju õige nimega - vrdl. kineetilise relvaga elimineerimine missioonil) jätab psüühikale jälje. Kui nüüd vaadelda statistikat, siis USAs väidetakse olevat probleeme kuni viiendikul sõjakoldes viibinud sõdureist - ei ole usutav, et kõigil eesti sõduritel post-traumaatiline sündroom puudub.\nTeisalt on hakatud enam pöörama tähelepanu hukkunud tsiviilisikutele või sellele, kuidas tsiviilisikute tapmisi on püütud maha salata. Arusaadavalt on tekkinud paljude eestlaste peas küsimus, kas selliseid juhtumeid on olnud ka eestlaste vastutusalas. Üks asi on teada, et keegi on tapetud. Teine asi on vaadata ja kuulata, kuidas tapmine toimub - mänguliselt ja naljatades: http://www.youtube.com/watch?v=LF9P5vIzYyE&feature=related\nKolmandaks, lisaks surmasaanutele on päris paljud saanud rängalt haavata. Olen vaadanud internetis nii mõndagi masendavat lugu endiste USA sõdurite igapäevaelust, kus illusioonid on purunenud. Eestis söödetakse meile ette vaid inimesi, kes näivad olevat pigem rahul, et on ihuliikmetest ilma jäänud.\nKui me vaatame eestlate sõdurielu Afganistanis kuvandit eesti meedias, siis see on ebaloomulikult positiivne. Ometi, kui ma viibisin Balti Kaitsekolledzhi ohvitseride meediakoolitusel, õpetas mu kunagine kursusevend Andres Sang just vastupidist: "Anna ajakirjanikule ka negatiivseid fakte."\nIga ametiga kaasnevad negatiivsed küljed. Mitte et ma igatseksin näha pilte ärarebitud kehaosadest, aga meile pakutakse ikka väga stiliseeritud ja vuntsitud pilti sõdurielust: väsimatud heas füüsilises vormis inimesed, kes saavad eranditult kõigiga suurepäraselt läbi, kes läbivad otsekui mängeldes teenistusaja Afganistanis ning keda ei mõjuta keskkond. Haavatasaamise järel on nende ainus soov lahinguväljale tagasi pöörduda, kasvõi roomates.\nÜhesõnaga, eesti sõdureid esitletakse meile in corpore kangelastena. Isiklikult käin sõnaga "kangelane" kokkuhoidlikult ümber - minu jaoks on kangelane tuletõrjuja, kes toob leekides majast välja inimese või koolipoiss, kes hüppab jäisesse tiiki lapsi päästma. Kangelaseks nimetamine ei sõltu ka tegudest, vaid on tingik. Toon näite. Kui mina oleksin miinile astunud (mis seal salata, olen seda stsenaariumi korduvalt peas läbi mänginud Afganistanis ringi kõndides) - siis oleksin ma olnud kõikide kommentaatorite parastamise objekt. Kui astub sõdur miinile, antakse medal. Tõele au andes tundub nii üks kui teine reaktsioon kummaline - tegu on ju halva õnne, mitte lolluse või kangelaslikkusega.\nHelmandist mulle saadetud kirjade järgi olen saanud sõdurite kogukonnast mulje nagu keskmisest ühiskonna läbilõikest. On arukaid ja intelligentseid, aga ka agressiivseid ja hirmul inimesi. Just viimased teevad mind murelikuks: ma ei kujuta ette, miks peaks noormehed, kes võiks vanuselt olla minu pojad, saatma mulle räigeid ähvarduskirju. Ometi nad seda teevad. Neist kirjadest kargab näkku viha, pettumus ja frustratsioon. Mulle näib, et nende inimeste vaimsete probleemidega peaks tõsiselt tegelema, mitte neid eitama - nende ähvarduskirjade kirjutajad ei ole kangelased, vaid enesega kimpus inimesed.\n# posted by Õnne Pärl @ 8:32 AM\nKommentaari ei ajendanud kirjutama mitte niivõrd käesolev sissekanne, kuivõrd varem loetu tervikpildina.\nKuigi üteldakse, et igal inimesel on oma subjektiivne tõenägemus, peab tunnistama, et Teie sisukate ülevaatlike artiklite taga kõneleb midagi enamat, kui lihtne ühe inimese minapilt.\n# posted by Anonüümne : 10:55 PM


Uus dokumentaalfilm Jüri Linalt\nUus dokumentaalfilm Jüri Linalt (4)\nReede, 10 August 2012 20:48\nEerik Purje - Eesti Elu Nr. 32 2012\nJüri Lina (vasakul) ja tema assistent Steve Ahlberg Tallinnas kinos „Artis“ 7. mail oma filmi „Jõuproov“ esilinastusel. Foto: Karl Videvik Tallinnas toimus 5. mail 2012 „Artise" kinos Jüri Lina uue dokumentaalfilmi esilinastus. Filmi pealkirjaks on „Jõuproov. Vabamüürlaste lõksud". Film käsitab Hispaania kodusõda ning sisaldab avalikkusele senitundmatut faktilist materjali. Kuulduste kohaselt on huvi filmi vastu olnud elav ja sellele on teadaolevalt ilmunud kaks retsensiooni.\nEesti retsensioon ilmus ajakirja „Rahvuslik Teataja" aprill-mai 2012 numbris Jaan Hatto sulest. Rootsi retsensioon on ulatuslikum ja see avaldati 27. juunil 2012 rootsi rahvuslaste nädalalehes „Nationell Idag". Retsensiooni autor on Jonas Lindström, eesti keelde on selle tõlkinud Eero Nõmm.\nSeoses uudislinastusega oleme esitanud režissöörile interneti vahendusel mõningad küsimused, millele ta on lahkelt vastanud.\nOma filmis üritate tõestada, et kõik Hispaania revolutsiooni juhid olid vabamüürlased, seda ka hispaania kommunistide juhi Dolores Ibarruri kinnituse kohaselt. Väidate ka, et kommunism on vabamüürlikes loožides loodud. Siin tundub peituvat kummaline paradoks – suurkapitalism toetab kommunismi. Oskate ehk seletada, kuidas on võimalik, et kaks nii diametraalselt erinevat süsteemi töötavad käsikäes?\nParadoks on vaid näiline. Suurkapitalil oli tarvis relva, millega purustada oma vaenlasi (mõtlevaid inimesi) ja asjaolusid, mis takistasid neid teel absoluutsele võimule. Marx, kes kuulus Brüsseli looži „Socialiste", sai ülesande välja töötada ideoloogia, millega hullutada töölisi ja siis ülesässitatud tööliste abil takistused kõrvaldada. Mao Zedong on kinnitanud, et kommunism on vasar, millega purustatakse vaenlasi. Muidu pole ka võimalik seletada asjaolu, et Wall Street rahastas nii kommuniste kui ka natsionaalsotsialiste, nagu veenvalt näitab professor Antony Sutton oma teostes. Tema raamatust „Wall Street ja bolševistlik revolutsioon" on avaldatuid aastaid tagasi katkendeid ka Kanada eestlaste lehes. Ameerika suurkapitalistid ehitasid ju üles nõukogude korra kulissid – rasketööstuse – 1930. aastail.\nFilmis olete kasutanud haruldasi dokumentaalkaadreid, mis on säilinud, kuid mida pole näidatud; teie väite kohaselt sellepärast, et need ei sobi ametliku ajalookäsitlusega. Miks pole selliseid kardetavaid dokumente hävitatud ja miks on nendele ligipääs nii hõlbus, kui samal ajal vennaskonna tegevus on nii läbipaistmatu, et isegi nende isikulist koosseisu on raske tuvastada?\nKõik materjalid on tõesti kättesaadavad, sest võimule meeldib oma kuritegevust dokumenteerida, teades, et väga vähesed on huvitatud tõest. Enamik inimesi on konsensustransi võimuses, uskudes neid valesid, mida võimukandjad neile iga päev serveerivad. Vähesed huvilised ei suuda aga mosaiigikillukestest tegelikkusepilti kokku sättida, sest tänapäeva kool seda võimet ei arenda. Vastupidi. Vabamüürlane ja sionist Winston Churchill on kirjutanud: „Koolide peaülesanne pole sugugi hariduse andmine. Nad on pigem kontrolliasutused."\nAndmed, mis sisaldavad tõde, lihtsalt ei mahu tavakodanike mõistusesse sugereeritud maailmapilti. Neil puudub läbinägemisvõime. Seepärast ongi neid ametlike muinaslugudega nii kerge tüssata.\nPidevalt räägitakse vabamüürlastest, illuminaatidest ja teistest tugevaist mõjustajaist nagu Trilateraalne Komisjon ja Bilderbergi grupp. Mahuvad need kõik mingi ühisnimetaja alla või kas on neil mingi omavaheline seos?\nKõik nad on suurkapitalistide võimuarhitektid, kes töötavad neile esitatud sotsiaalse tellimuse järgi. Ühes Ingolstadti linnaarhiivist leitud dokumendist võisin lugeda: „Kõik illuminaadid on massoonid, aga iga vabamüürlane pole illuminaat." Illuminaadid kontrollivad vabamüürlust ja maailma poliitikat Trilateraalse Komisjoni ja Bilderbergi rühma kaudu.\nMis on teie arvates vabamüürlaste tugevaim relv? Millisele kaardile nad kõige kindlamalt mängivad? Kuidas loodavad nad uut maailmakorda luua või on see juba mingil määral rakendust leidnud?\nMassoonide tugevaim relv on ühiskonda salakavala taktikaga sisse sokutatud Trooja hobune – veidrad ideoloogiad ja vastaste häbitu laimamine –, et inimkonda tüssata ja lõppkokkuvõttes hävitada traditsioonilised väärtused. Inimesed on olnud liialt taipamatud, et hoiatustest hoolida, nii nagu Trooja elanikud olid kurdid Laokooni hoiatustele. Nad koguni tahtsid hobuse linna juhtida, kiskudes seepärast maha osa linnamüürist. Ka „profaanid", lihtsameelsed mitte-vabamüürlased on teinud sedasama, aidates innukalt teostada massoonide plaane. Nad on osaliselt maha kiskunud kaitsemüürid, mistõttu vabamüürlased haistavad võitu. Inimkond soovib massoone usaldada, sest nood lubavad igavest rahu ja maapealset paradiisi – uut maailmakorda. Seetõttu võtab uus maailmakord ilmet iga päev.\nKas tavakodanikul peaks üldse olema mõtet oma aju vabamüürluse küsimusega vaevata? Nii võimsa organisatsiooni vastu on „mees tänavalt" ju niikuinii võimetu. Või on ka neil siiski oma Achilleuse kand? Kus võiks see peituda?\nSee on inimväärikuse säilitamise küsimus: kas tahame olla plutokraatide orjad või iseseisvad inimesed?\nNende ohtlikem vastane on eri rahvaste natsionalism. Kindral Franco koondas rahvuslikud jõud ja suutis esimest korda massoonidele kogu jõust vastu hakata ja iseseisva mõtlemise säilitanud rahvas toetas teda. Vabamüürlased ja kommunistid kaotasid võitluse Hispaania pärast ja Stalini unistused sealsest baasist, nagu ka maailmarevolutsiooni jätkumisest, läksid luhta, kuigi oli tehtud suuri rahvusvahelisi pingutusi. Moskva kavatses ju seejärel minna Portugali, Itaalia ja Prantsusmaa kallale. Sedagi on kommunistlikud allikad kinnitanud.\nOma filmiga tahtsime vabadusjanulistes inimestes läita lootuse, et massoonluse intriigidest on võimalik jagu saada. Peame jätkame massoonide tümitamist tõega, kuni nad on lõplikult alasti kistud. Seepärast on kavas uued raamatud ja uus filmgi – „Miraaž: Baali orjad", mis ilmekalt näitab kommunistliku terrori ja massoonluse otsest seost.\n-6 #1 mõtetu ... 2012-08-11 19:52\n... on aega raisata niisuguse nõmeda asja peale.\n-5 #2 Lõpuks paljastatud! 2012-08-12 04:09\nJüri Lina on siin enne ilmunud varjunimega.\nSuure tõenäosusega see on meie vana tuttav õrritaja -- Maxim de la Trine!\n-4 #3 Linnamees 2012-08-14 01:55\nVäidetavalt on Jüri LIna viha vabamüürlaste vastu pärit ajast kui ta üritas Rootsis ise vabamüürlaseks astuda kuid vastu ei võetud.\n0 #4 vot 2012-08-21 15:47\nkommentaaride lugejad on targemad kui nende kirjutajad


Elamisluba ettevõtluseks saate taotleda:\nüldtingimustel, kui Teil on osalus äriühingus või tegutsete füüsilisest isikust ettevõtjana ning olete äriühingu tegevusse Eestis investeerinud vähemalt 65 000 eurot kapitali (FIE puhul 16 000 eurot). Investeeringuna võib muuhulgas käsitleda ettevõtte omakapitali, allutatud laenu ja arvele võetud põhivara suurust.\niduettevõtlusega tegelemiseks - iduettevõte peab olema eelnevalt hinnatud eksperdikomisjoni poolt, välja arvatud juhul, kui kehtib erisus. Täpsemalt iduettevõtete hindamise ja erisuste kohta saate lugeda siit.\nsuurinvestorina, kui olete teinud vähemalt 1 000 000 euro suuruse otseinvesteeringu Eesti äriregistrisse kantud äriühingusse, mis investeerib peamiselt Eesti majandusse, või investeeringu investeerimisfondi, mille investeerimispoliitika kohaselt investeeritakse fondi vahendeid peamiselt Eesti äriregistrisse kantud äriühingutesse. Täpsemalt suurinvestorina elamisloa taotlemise tingimuste kohta saate lugeda siit.\nÄriplaani kirjelduse peab esitama eesti või inglise keeles. Äriplaani ei pea esitama iduettevõtja ega suurinvestor.\nÄriplaani kirjeldusest peavad nähtuma järgmised andmed:\näriühingu või füüsilisest isikust ettevõtja nimi ja registrikood;\näriidee - kavandatav tegevus, potentsiaalsed kliendid ja tarnijad, arendusplaanid, ettevõtte käsutuses olev põhivara, käibevahendid, kasutatav tööjõud;\nfinantsprognoosid järgnevaks kaheks majandusaastaks- kasumiaruande prognoos, bilanss, rahakäibe prognoos;\njuhtimis- ja järelevalvefunktsiooni täitvate isikute elulookirjeldused;\npõhjendus, miks taotleja Eestisse asumine on ettevõtlusele oluline.\nÜhe aasta möödudes või elamisloa pikendamise taotlemisel võib elamisloa taotlemiseks seatud investeeringu nõude asendada müügituluga (vähemalt 200 000 eurot aastas) või Eestis makstud sotsiaalmaksuga (igakuiselt vähemalt võrdne viiekordse Eesti aasta keskmise brutopalga suuruse tasu korral Eestis igakuiselt makstava sotsiaalmaksuga).\nTähtajalise elamisloa taotlus, kui taotletakse tähtajalist elamisluba. Taotluse allkirjastamisega kinnitate, et taotlusele lisatud koopia vastab originaaldokumendile, see ei sisalda valeandmeid ja seda ei ole võltsitud ning, et teil on piisav legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks ja ravikulukindlustuse leping;\ndokument või andmed, mis tõendab investeeringut;\nTähtajalise elamisloa andmine või sellest keeldumine otsustatakse 2 kuu jooksul taotluse menetlusse võtmisest. Elamisloa andmisel väljastatakse taotlejale elamisloakaart isiklikult taotlusankeedil märgitud Eesti Vabariigi välisesinduses või teeninduses 30 päeva jooksul. Elamisloakaardi jõudmine välisesindusse võib võtta rohkem aega.\nElamisloa ettevõtluseks võib anda kuni 5 aastaks, millega on määratud ettevõtja tegevusalad ja vajadusel tegevuspiirkond.


Põlevkivitööstuse erialadel alustab tehnikaülikoolis õpinguid ligi 250 uut üliõpilast - Tööstusuudised\nVirumaa kolledži kõige uuemale, sel aastal avatud masinaehitus- ja energiatehnoloogia protsesside juhtimise õppekavale võeti vastu ligi 70 tudengit, kellest suurem osa, eriti kaugõppe tudengitest, on huvitatud mäendusele spetsialiseerumisest. Keemiatehnoloogia rakenduskõrgharidusõppes ning kütuste keemia ja tehnoloogia magistriõppes alustab õpinguid kokku 41 üliõpilast, teatas Põlevkivi kompetentsikeskus.\nTTÜ Virumaa kolledži direktor Viktor Andrejev kinnitab: "Suur huvi masinaehituse- ja energiatehnoloogia eriala vastu tähendab, et töötav inimene teeb teadlikult valikuid. Valitakse eriala, mille puhul on oluline tööturu nõudlus, perspektiivikus, karjääri kiire edenemine ja kõrgem sissetulek. Statistikaameti andmetel on tööstuses kõige kõrgem keskmine brutopalk just energeetikas ja mäenduses. Samuti on selles valdkonnas olnud kõige suurem palgakasv (9-11%) võrreldes eelmise aastaga".\nTema sõnul oli masinaehituse- ja energiatehnoloogia eriala selle suve sisseastujate seas kõige populaarsem.\nTTÜ kolmel õppekaval – maapõueressursid, elektroenergeetika ja mehhatroonika, keskkonna-, energia- ja keemiatehnoloogia – alustab bakalaureuseõppes õpinguid 139 üliõpilast. TTÜ inseneriteaduskonna õppeprodekaani Fjodor Sergejevi sõnul on TTÜ muudatuste keskmes. „Kõrghariduse esimese astme õppekavade reformi käigus oleme uuendanud kõik bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppe õppekavad, muutnud õppekavad varasemast laiapõhjalisemaks, on toimunud õppekavade konsolideerimine ja vastuvõtulävendite tõstmine. Abiturientide ja õppivate üliõpilaste huvi uute õppekavade ning põlevkivitööstust otseselt toetavate õppekavade vastu on märkimisväärne arvestades muudatuste ulatust ja reformi kiiret tempot. See on hea märge sellest, et oleme õigel teel.“ 2017/2018. õppeaasta inseneriteaduskonna vastuvõtu tulemusi hindab Sergejev õnnestunuks, sest uued õppekavad on abiturientide seas populaarsed ja sisseastujate keskmine tase võrreldes eelmise aastaga on tõusnud.


Algklassid: aprill 2013\nNeljapäeval, 25. aprillil võttis 6.klass ja klassijuhataja vastu koolieelikuid. Tulid kooliga tutvuma nii Parksepa kui ka Väimela lasteaed.\n6.klassi poisid juhatasid nad aulasse istuma ning alustasime ettekandega. Esmalt võttis sõna 6. klassi klassijuhataja Mariina, kes saab järgmisel aastal nende klassijuhatajaks. Peale seda esinesid meile 7. ja 1. klass playbackshow võidulooga ja peale seda 6. klass laulu ja pillimänguga. Kui need said vaadatud ja kuulatud, jaotasid 6. klassi giidid mõlemad lasteaiad pooleks ja alustasid ringkäiguga. Tutvustasime sööklat, riidehoidu, spordikompleksi, direktorit jne. Natuke rääkis raamatukogu kohta ka Ruth. Meie samuti rääkisime neile nii palju kui oskasime rääkida.\nPeale ringkäiku võtsid lasteaialapsed taas istet ja vaatasid meie kooli näiteringi etendust "Kas naer on ikka terviseks?". Kõik vaatasid huviga. Edasi jõudis järjekord huviringide ja tulevaste õppeainete tutvustamiseni. Rääkisime meie klassiruumist ja õpetaja Mariinast. Kui need kuulatud, oli aeg mängima hakkata. Mängisime natuke ja hakkasime meisterdama. Iga koolieelik leidis endale kuuendike seast ühe abilise, kes aitas neil voltida paberist koolimaja ja hiljem sellele kleepida Parksepa Keskkooli kleepsu peale. Väikesed said üllatavalt hästi selle ülesandega hakkama. Peagi oli aeg hakata tantsima. Leidsime paarilise ja hakkasime tantsima ringmängu "Kaks sammu sissepoole". Kordasime seda mitmeid kordi. Vahepeal leiti aega maiustamiseks ja kõigile jagati kommi. Peale seda tehti veel ühispilt ja oligi aeg meie väikesed sõbrad koduteele saata.\nLeian, et see oli väga tore päev.\n25. aprillil toimus 14. Artur Adsonile pühendatud võrukeelsete luuletuste lugemine. Võisteldi 4 vanuserühmas: lasteaed - 1. klass, 2.-4. klass, 5.-9. klass ja gümnaasiumiõpilasd.\nEsinemas oli 42 õpilast 30 etteastega.\nMeie kooli esindasid 1. klassist Jane Liis ja 2.b klassist Hendrik. Lisaks laulsid lugemiste vahele Hellika ja Tõnis, keda saatis klaveril õpetaja Silja.\nVõistluspäev kujunes pikaks, sest etteasteid oli päris palju. Peale seda kinnitasime keha, kuulasime Brasiiliast pärit noormehe laulmist ja tutvusime mõisa juures oleva Taevarajaga.\nPeagi saime kuulda žürii otsust: Jane Liis sai 2. koha ja Hendrik 3. koha.\nLapsed ise olid väga õnnelikud ja tahtsid minna juba järgmist esinemist ette valmistama.\nAitäh esinejatele ja emadele, kes aitasid luuletust pähe õppida!\n16.-19. aprillini toimus vallamajas käsitöönäitus. See on traditsiooniline üritus, mille eestvedajaks on Helgi Noormets. Sinna näitusele võisid viia oma valmistatud käsitöid kõik valla asutused ja eraisikud. Nätusel sai vaadata nii laste meisterdusi kui suurte käsitöömeistrite ilusaid töid.\nÕpetaja Helle käis 2.a klassiga näitust vaatamas ja pilte tegemas. Sel aastal oli valla näitusel väljas 2.a ja 2.b klassi meisterdused.\nNagu ikka, tuli ka seekord näituse avamise algus liiga kiiresti kätte ja nii ei jõudnud kõikide soovijate tööd näiusele. Sellest pole midagi. Selle eest järgmisel aastal viime näitusele rohkem töid.\nAitäh näituse korraldajatele tänukirja ja maitsva suutäie eest!\nNeljapäeval, 18.aprilli keskpäeval kogunes meie kooli aulasse tosinkond Võrumaa V klasside kolmeliikmelist võistkonda, et mõõtu võtta õpioskustes. Selleks olid Parksepa kooli õpetajad koostanud ülesanded ja usinate sipelgatena kokku tarinud raamatuvirnad. Ülesannete koostamise juures arvestati ka asjaoluga, et esmaseks infoallikaks on kujunenud õpilasel ikkagi internetikeskkond ning seetõttu oli ka ülesandeid, mille vastused tuli leida just sealt.\nDirektor Ilmar Kesselmanni tervitussõnad ja head soovid kuuldud ning koolikoka Sveta imehea koogiga maiustatud, asuti tööle. Kahe tunni jooksul, mis oli ette nähtud ülesannete lahendamiseks, liiguti nelja õpitoa vahel, mis vastavalt ülesannete liigile olid selleks ajaks nimetatud ja kujundatud ümber ruuduliseks, siniseks, roheliseks ja kirjuks toaks.\nSamal ajal kui toimus võistlus, tutvusid aga võistkondi juhendanud õpetajad kooliga ning meisterdasid õpetaja Helle juhendamisel kauneid kive. Muidugi nende mõtted olid ikka oma kasvandikel ning võistluse lõppedes kiirustati teada saama, kuidas lastel läks ja kas kõik harjutatu oli ikka meeles.\nSuured tänusõnad kõigile, kes aitasid ette valmistada ja läbi viia maakondlikku V klasside õpioskuste olümpiaadi. Tänusõnad ka Antsla, Haanja, Kuldre, Kääpa, Mõniste, Osula, Rõuge, Varstu, Vastseliina ja Võru koolide õpilastele ja juhendajatele.\nÕppealajuhataja Anneli Plado\n12. aprillil toimus Parksepa lasteaias raamatukonverents, kuhu olid vaatama, kuulama ja esinema kutsutud ka 1. klass. Seekord oli teemaks mäng. Kõik esinemised olid huvitavad ja kaasahaaravad. Mäng "Vanaisa vanad püksid" ajas lapsed naerust lausa kõveraks. 1. klassi lapsed õpetasid Jänku-Jussi abiga arve tundma.\nOli väga lõbus ja tore üritus.\nAitäh Parksepa lasteaiale!\n10. aprilli hommikupoolikul käis meil külas Võru Muusikakool. Kooli direktor Neeme Punder tutvustas 1.-6. klassi õpilastele, mida saab muusikakoolis õppida, milliseid pille mängida, kes on õpetajad jne.\nMuusikoolis õppivate laste esituses sai kuulda erinevatel pillidel toredaid muusikapalasid. Meie kooli õpilastest esinesid sellel kontserdil Eva Liisa Andrejev tšellol, Annika Jaakson viiulil, Rasmus Jaanimägi kitarril ja Merle Vetemäe klaveril.\nÕpilased said kaasa muusikakooli tutvustava voldiku. Maikuus on lahtiste uste päev. Kõiki muusikahuvilisi oodatakse muusikakooli õppima.\nAitäh kõigile esinejatele ilusa kontserdi eest!\n• Õpetada säästvat veekasutust\n• Anda ülevaade vee ringlusest, joogivee tekkimisest, kasutamisest, vee puhastamisest ning vee säästmise võimalustest ning vajadusest\n• Lapsed saavad teada huvitavaid fakte vee kohta - palju vett maailmas on, kui suure osa inimesest moodustab vesi, vesi meie toidus jne.\nSelle projekti raames toimus 6. ja 5.b klassi õpilastele ekskursioon piirkonna reovee korralduest – ülevaade veepuhastusjaama tööst.\nMina sain teada, et reovett puhastatakse masinatega.\nMõnes kohas oli paha hais ja siis ei saanud kuulamisele hästi mõelda.\nKõige lahedam oli kõrge maja otsas, seal oli nagu bassein.\nSain teada, et seal reovees on ka inimeste väljaheited.\nMa sain teada et, kui sinna reovette lasta hapnikku, hakkavad selles paljunema kasulikud bakterid.\nSeda protsessi nimetatakse aereerimiseks.\nSain teada, et tahked osad lähevad kompostiks.\nKirjandusmäng 3.-4. klasside õpilastele: Võrumaa eelvõistlus\nPärast koolivaheaega, 27. märtsil kell 10 toimus Keskraamatukogu lasteosakonnas Võru maakonna 3.-4. klasside raamatusõprade kirjandusmäng uuema eesti lastekirjanduse tundmises. Seda seepärast, et parim kirjandusmängurite võistkond sõidab 6. aprillil TallinnasseEesti Lastekirjanduse Keskuse üleriigilisele kirjandusmängule esindama Võru maakonda.\nParksepa kooli esindasid 3. klassi õpilased: Hellika Otsar, Kerli Tasso ja Geir-Melany Andrejev. Võistlusel oli kokku 10 võistkonda. Meie tublid raamatuhuvilised said punkte 5. koha vääriliselt.\nKas sina oled juba lugenud neid raamatuid?\nKõik need uued raamatud tuli kirjandusmängus osaleval võistkonnal läbi lugeda ja pärast osata vastata küsimustele.\n"Neli last ja Murka"\n"Seiklus salamandril ehk..."\n"Lugu Keegi Eikellegitütre isast"\n"Natuke napakad lood"\n"Kolmanda A kriminalistid"\n"Tont ja mannapuder"\n"Täiesti tavaline perekond"\n"Õpetaja Kusti kummitab"\n"Et head haldjad sind hoiaksid"\n"Väike viisakas kärbes"\naprill 04, 2013\nTeisipäeval, 2. aprillil kell 13.00 toimus lasteosakonna Tähesaalis 8. etluskonkurss Võru maakonna 6.-9. klasside õpilastele.\nSel aastal oli osavõtjaid 12. Meie kooli esindas 7. klassi õpilane Enely Ernits.\nIga esineja valis, valmistsb ette ja võttis kaasa kuni 3-minutilise proosapala või -katkendi tänavuste juubilaride loomingust:\nFriedrich Reinhold Kreutzwald 210\nJaan Lattik 135\nVoldemar Raidaru 100\nSilvia Rannamaa 95\nAsta Kass 75\nToivo Tootsen 70\nRein Põder 70\nEnely luges katkendit A. Kassi raamatust "Pahupidi puhkus".\nSeejärel sai iga esineja loosiga ühe lasteluuletuse järgmiste autorite loomingust: Kersti Merilaas (100), Juta Kaidla (90), Eno Raud (85), Ellen Niit (85), Helvi Jürisson (85), Lehte Hainsalu (75), Hando Runnel (75). Enely sai loosiga H. Jürissoni luuletuse "Mägra maja".\nSel ajal, kui žürii hindas esimest vooru, tutvusid etlejad luuletustega ja lugesid need ette konkursi teises osas.\nHindamise juures arvestati esineja oskust tunnetada ning edasi anda tekstis sisalduvat mõtet,\nemotsioone ja karaktereid, samuti oskust publikuga kontakti saada ja tekstiga sobivat meeleolu luua.\nŽürii koosseisus olid raamatukoguhoidjad ja Võru Linnateatri näitleja Maive Käos.\nValiti välja 3 laureaati, kellest üks oli Enely.\nParimatele esinejatele olid auhindadeks raamatud ja Apollo poodide kinkekaardid.\nKultuurimaja Kannel auhindas kolme parimat vabapääsmega 26. aprillil toimuvale TRIO BALKAN STRINGS kitarrikontserdile.\nKindlasti aitas Enelyle kaasa eelmise aasta kogemus ja need nõuanded, mida jagati.\nEdu järgmisteks esinemisteks!\naprill 03, 2013\nHoolimata alanud kevadest laiutasid 26. märtsil veel kõikjal lumehanged. Meie klass otsustas teha kevadise hangematka. Matka eesmärgiks oli läbi isikliku kogemuse tunnetada, kuidas on liikuda tugeval lumekoorikul ja mõõta erinevates kohtades lumikatte paksust. Eelnevalt oli koduseks ülesandeks välja uurida, millal ja miks üldse tekib lumele kõva koorik ning kellele on niisugune nähtus kasulik, kellele aga ohtlik või kahjulik.\nPilvitus taevas säras kuldkollane päikeseketas ja lumi sillerdas silmipimestavalt. Õhutemperatuur oli -5° C ja tuult peaaegu polnudki. Loodus oli andnud meile parima päeva, et kinnitada alla suusad ja liuelda avastusretkele.\nKahe tunni jooksul nautisime suusasõitu, mõõtsime hangede paksust ja otsustasime, et jätame hästi meelde kuupäeva 26.03.2013, et järgnevatel aastatel meenutada selle kuupäeva lumeolusid. Tegime ohtralt peatusi, et arutada läbi koduse ülesande tulemused, kuulasime looduse hääli ja vaatasime lumele jäetud jälgi.\nPeale matka maitses kooli lõunasöök eriti hästi. Kui keha kinnitatud, tegime klassis veel matkast kokkuvõtte, joonistasime pilte ja kirjutasime jutukesi.\nKokkuvõte: Õues õppides on võimalik mõne tunni jooksul tegeleda mitmete erinevate tunniplaanis olevate õppeainetega ning sageli on see klassiruumis toimuvast palju põnevam ja efektiivsem õppimise vorm.\nVVV matkamängu lehele\nNalja sai tehtud ka koolis. Selle aasta teema oli "Loomaaed on lahti pääsenud".\nJuba hommikul võttis õpilasi, st loomi, vastu loomaiadirektor, kes andis igale õpilasele pileti.\nIga klass pidi end tegema mingiks loomaks. Kogu klassiga tuli vahetundides ette kanda lühike esinemine. Oh neid karvaseid ja sulelisi, keda sai koolimajas näha: põdravasikad, kassid, kuldnokad, jänesed, tiigrid, karud, pandad jne.\nEsinemistel sai kuulda laule, vaadata tantse ja lühinäidendeid. Kuumaks hitiks oli "Tibutants".\nTänud kõigile, kes võtsid vaevaks end kostümeerida.\nLoodan, et järgmisel korral võtavad kõik osa vahvast kooliüritusest.\nLoomaaed on lahti


Tartus põles Tigutorn - Äripäev\nTartus põles Tigutorn\n09. november 2006, 08:17\nMariliis Pinn 09. november 2006, 08:17\nEile õhtul kell 20.24 sai päästeamet teate,\net Tartu Tigutornis on tulekahju.\nLõuna-Eesti päästekeskuse pressiesindaja Evelin Uibokand ütles Postimees Online’ile, et esialgsetel andmetel sai ehitatavas hoones puhkenud tulekahju alguse mõnest elektriseadmest, seejärel tekkis lühis ning tuli jõudis elektrikilbini.\nUibokandi sõnul oli hoone eelviimasel korrusel toimunud põleng suhteliselt lokaalne, kuigi hetkeks paisusid leegid üsna suureks.\nVäike-Turu tänavale rajatav, rahvasuus Tigutorniks kutsav kõrghoone on kurikuulus ehitis, sest hoone ei vasta detailplaneeringule. Lõuna ringkonnaprokuratuur lõpetas aga kriminaalmenetluse, sest ametiisikute tegevuses ei ilmnenud kuriteo tunnuseid.\n14. november 2006, 12:46\nTigutorni korterite esimese etapi müük on hoogsalt käivitunud 4\n06. november 2006, 09:26\nTartu Tigutorni kalleim korter maksab 6 miljonit krooni 3


Helen | Heleni helbeid tootev AS Sangaste Linnas sai toiduohutuse maineka tunnistuse\n04 mai Heleni helbeid tootev AS Sangaste Linnas sai toiduohutuse maineka tunnistuse\nPosted at 14:52h in Uncategorized @et\tby\tIndrek\nHeleni helbeid tootev AS Sangaste Linnas sai toiduohutuse maineka tunnistuse.\nSangaste Linnas ASile omistati ülemaailmselt mainekas FSSC 22000 toiduohutussertifikaat, mis näitab, et ettevõtte pühendumus toiduohutusele ületab seadusest nõutut.\nSangaste Linnase tegevjuhi Pille Poki sõnul on tegu suure tunnustusega. „Antud sertifikaat annab garantii, et Heleni helbed valmivad ohutus, puhtas ja kõrgetele kvaliteedinõuetele vastavas keskkonnas. Oleme uhked nii meie kui ka tarbija jaoks olulise FSSC 22000 sertifikaadi üle, mis annab raudse garantii, et Heleni helveste näol on tegemist turvalise, eetilise ja puhta tootega.“ sõnas Pokk.\nToiduohutusstandard FSSC 22000 (Food Safety System Certification) on rahvusvaheliselt tunnustatud toiduainetööstuse ettevõtetele mõeldud toiduohutuse juhtimissüsteem, mis hõlmab interaktiivset kommunikatsiooni, juhtimissüsteemi ja ohukontrolli. FSSC 22000 standard on GFSI (Global Food Safety Initiative) poolt täielikult tunnustatud ning sama kõrgetasemeline kui teised GFSI poolt tunnustatud standardid.\nRahvusvaheline FSSC 22000 standard katab kõik toiduga seotud toodete tootmise ja tarneetapid, alates toorainete ostmisest ja töötlemisest kuni tootmise ja pakendamiseni ning lõpuks transpordi ja müügini välja.\nHeleni helbeid tootev Sangaste Linnas AS on Eestis ainulaadne helbetehas, kus on kasutusel Saksa kõrgtehnoloogilised automatiseeritud seadmed. Heleni kaubamärgi all oleme rõõmustanud pudrusõpru juba veerandsada aastat. Esimese tootena tulid turule Heleni kiirkaerahelbed, seejärel juba neljaviljahelbed, täisterakaerahelbed, tatra- ja riisihelbed.


Tolm trügib kopsu - Maakodu - Tolmu polve poletik\nKopsutolmustustõbi | Haiguste ABC - asmk.ee\nSage silmade rähmasus ja punetavad silmalaud täiskasvanul võivad viidata kroonilisele lauservapõletikule. Anorgaaniliste hulka kuuluvad metalli- ja mineraalitolmud, orgaanilised on näiteks loomsed ning taimsed tolmud. Kroonilise larüngiidi puhul soovitatakse samuti ~2 nädalast häälereziimi ning edaspidi hääle õige kasutamise õppimist logopeed, foniaater. Tolmuallergia Mõni tolm põhjustab allergiat. Ravimid määrab silmaarst. Kevadine ere valgus võib neil silmi ärritada ja põhjustada põletikunähte.\nNaomi Loogna Foto: Repro Tervisele ohtlikku tolmu tekitavad räni, asbest, põlevkivi ja selle tuhk, tsement, jahu, loomade nahaosised, puit jm. Tolm võib põhjustada ülemiste hingamisteede põletikku, kroonilist tolm-bronhiiti, allergilisi hingamisteede haigusi, ka kopsutolmusust ehk pneumokonioosi.\nTolm kujutab endast tahke aine ülipeeni osakesi, mis õhku sattudes seal mõnda aega hõljuvad. Tolmu tervist kahjustav toime oleneb selle füüsikalis-keemilistest omadustest: lahustuvusest, kübemete suurusest, kujust, kõvadusest, elektrilaengust. Tööstustolmud võivad koostiselt olla anorgaanilised, orgaanilised või nende segu.\nAnorgaaniliste hulka kuuluvad metalli- ja mineraalitolmud, orgaanilised on näiteks loomsed ning taimsed tolmud. Tervisele kõige ohtlikumad on anorgaanilised tolmud, eriti kvartsitolm.\nLarüngiit on hingamisteede algusosa ehk kõri põletik. Ülevaade Kõri kujutab endast hingamisteede algusosa, olles ühtlasi hääleelundiks ja kaitseks alumistele hingamisteedele. Põletik võib kõris olla äge või krooniline. Äge kõripõletik on meie kliimas väga sage haigus. Krooniline kõripõletik on aegamööda algav haigus, mille kaugtagajärjeks võib olla kõrivähi kujunemine.\nKuid ka suhteliselt ohutum orgaaniline tolm, näiteks villa- puuvilla- puidu- või jahutolm, võib suuremates kogustes haigestumist põhjustada. Mürgiste ainete tolmud võivad esile kutsuda vastava mürgistuse.\nMida kauem tolm õhus hõljub, seda rohkem hingatakse seda sisse. Elektrilaengut kandvad tolmukübemed lendlevad õhus kauem ning püsivad kauem kopsudes, tehes seega tervisele suuremat kahju. Teravaservalised kõvast materjalist, näiteks asbestist, tolmukübemed kahjustavad hingamiselundeid ka mehaaniliselt.\nPeenemad kübemed pääsevad alveoolidesse ehk kopsusombukestesse ning võivad tekitada kroonilist põletikku. Tolmuallergia Mõni tolm põhjustab allergiat.\nPole harvad juhtumid, kui on tekkinud ülitundlikkus näiteks loomade kõõma ja karvade või puidutolmu suhtes. Sagedamini põhjustab allergiat kõva puidu tolm.\nKuidas hoida oma säravaid silmi ärritajate ja põletike eest, soovitab silmaarst Anneli Tall. Sügelus, punetus, kipitus — need on märgid, et silmadega on midagi korrast ära.\nSelline puit on tammel, kanada vahtral, eukalüptil, pöögil, eebenipuul, mustal kirsil, mahagonil, palisandril, teka- tiik- ning mammutipuul. Neid kasutatakse ilupaneelide ja mööbli valmistamisel.\nKui koos puidutolmuga lendleb õhus formaldehüüdi, tekib allergia tunduvalt sagedamini kui ainult tolmu toimel. Raamatukogu tolmus leidub tolmulesti ja hallitusseeni, mis võivad raamatukogutöötajatel põhjustada allergiat.\nTsemenditolm sisaldab väikeses koguses kroomi ning koobaltit, mis mõnikord samuti tekitavad ülitundlikkust. Kopsutolmusus Kopsutolmusus on krooniline haigus, mille peamine iseärasus on sidekoe rohkenemine kopsudes. Terve kopsukude asendub armi meenutava, hingamistalitluseks kõlbmatuga.\nNormaalselt pehme, vetruv, roosakashalli värvusega kops Tolmu polve poletik hallikasmustjaks, tihedamaks, raskematel juhtudel kohati puitkõvaks. Kõige ohtlikum on ränidioksiidi ehk kvartsi tolm, mis põhjustab silikoosi.\nVanade ahjude ja pliitide lammutamisel ning graniidi töötlemisel tekib rohkesti tolmu, mis sisaldab räniühendeid. See võib tekitada kroonilist bronhiiti ja kopsutolmusust, täpsemalt silikoosi. Selle tõve puhul tekib õhupuuduse tunne, algul füüsilisel pingutusel, hiljem püsivalt.\nEnnetamine Tekkepõhjused ja mehhanismid Kopsutolmustust põhjustavad ränitolm tekib haigus silikooskivisöetolm antrakoosasbestitolm asbestoosberülliumitolm berüllioosrauatolm sideroosalumiiniumitolm aluminoos ja puuvill bussinoos. Sagedasemad on silikoos ja asbestoos. Silikoos esineb kaevuritel, keraamikatööstuses, skulptoritel ja kiviraiduritel.\nAsbestioos Asbestitolmuga võib kokku puutuda näiteks vanade ehitiste lammutustöödel, autoremondi ja -hoolduse juures. Kõige ohtlikumad on vana isolatsiooni eemaldamisega seotud tööd. Asbestikiud ei sadene nagu muu tolm, vaid heljuvad õhus.\nTolm | Haiguste ABC - asmk.ee\nTolmuosakesed on nõeljad, mistõttu need mõjuvad limaskestadele mitte üksnes keemiliselt, vaid ka mehaaniliselt. Asbestitolmuga pikka aega kokkupuutunud inimesed kaebavad köha, hingeldust ja valu rindkeres, hiljem lisandub nõrkus ning väsimus. Neil diagnoositakse kroonilist ülemiste hingamisteede põletikku ja kroonilist bronhiiti, samuti kopsutolmusust - asbestoosi.\nAsbestil on ka vähki tekitavad omadused, seda seostatakse kopsu- suuõõne- neelu- kõri- neeru- ja seedeelundite vähiga, eelkõige aga mesotelioosiga. Viimane on kopsu- ja kõhukelme ning seedeelundite pahaloomuline kasvaja. Tolmu polve poletik, kes puutuvad kokku asbestitolmuga, esineb kopsuvähki mitu korda sagemini kui mittesuitsetajatel.\nKõripõletik - asmk.ee\nMõnikord ilmneb haigus alles siis, kui inimene on juba pensionil. Kuidas end kaitsta Õhu tolmusisaldust on võimalik vähendada ventilatsiooni, põrandate niisutamise, eripuhastussüsteemiga tolmuimeja jm abil.\nPalju kasu on isiklikest kaitsevahenditest - respiraatorist, tolmumaskist aitavad ka lihtsalt mitmekordsest marlist valmistatud maskidkaitseprillidest, eririietusest ja kaitsekinnastest. Kõik tolmuse töö tegijad peavad arstil end laskma korrapäraselt läbi vaadata.


Isemoodi kassitüdruk Amanda otsib oma kohta päikese all - Pärnu Postimees\nIsemoodi kassitüdruk Amanda otsib oma kohta päikese all\n27. jaanuar 2020, 19:35\nSeitsmekuune triibik Amanda on elus tundunud suurt valu, kuid on kõige kiuste elurõõmus nurrumootor.\nMTÜ Seltskond Käppadel hoiukodus elab mullu juunis sündinud triibuline kassitüdruk Amanda, kes lühikese elu jooksul on palju läbi elanud ja edaspidi toimetab kolmel käpal.\nTootsis koduta loomade abistamisele pühendunud ühingu hoole alla tuli vigastatud kassipoeg Eestimaa loomakaitse liidu palvel.\n“Meile jõudes oli kass väga kõhn, kõrvad lesti täis, ussid soolestikus. Peale selle ühel esikäpal vana paranenud vigastus, mille kohta arst oli andnud diagnoosi: surnud närvid, mida ei saa taastada,” rääkis vabatahtlik Aimar Paenurm. Kuidas kassipoja käpp vigastada sai, teab vaid tema ise.\nDetsembris käis Amanda Tartus ortopeedil, et üle vaadata, mis tema elutust käpast saab. Paenurme jutu järgi see lihtsalt rippus ja paistis teda segavat. Tohtriga konsulteerides jõuti otsuseni Amanda edasise hea elukvaliteedi nimel esikäpp amputeerida.\nAmanda on kass nagu iga teinegi, ta on harjunud kolmel käpal hakkama saama.\nJaanuari keskpaiku operatsioon Tartu kliinikus õnnestus. “Homme läheme Amandal niite välja võtma, tundub, et ta tunneb end suurepäraselt,” rõõmustas Paenurm ja lisas, et Amanda on valmis maailma parimasse koju minema.\nKolmel jalal edukalt lippav kass on steriliseeritud ja kiibistatud. Vaktsineerimisega oodatakse nädala, sest operatsioonijärgsest ravikuurist peab enne veidi aega mööduma.\n“Amanda elab meie juures hoiukodus, kus möllab koos nelja kassi, väikese koera ja küülikuga. Ja ega ta rotipuuregi tähelepanuta jäta. Ta on igati sotsiaalne nii loomade kui inimestega,” iseloomustas Paenurm miisut, kes hoolimata käpa puudumisest elab tavalist kassielu.\nNurrumootorgi pole elaval kassiplikal rikkis, see töötab pidevalt põrinaga. “Isegi arsti juures käies lasi ta valjult nurru ja proovis arstile musi teha,” lausus loomapäästja muiates.\nAmandale sobib kodu, kus elab teisigi neljajalgseid.\nAmanda ei pirtsuta toiduga, hoiukodus sööb ta toortoitu, ent krõbinaidki ei põlga ära. Liivakasti kasutamises on kiisu proff: ta oskab käia ka pealt avatud ehk hop-in tüüpi tualetis.\nUues kodus võiks olla mõni neljajalgne sõber. Pole vahet, kas kass, koer või küülik, peaasi, et on kellegagi mängida, sest Amanda on teiste loomade seltsiga harjunud.\nNurrumootor põriseb kassil pidevalt ja valjult.\nHuviline peab arvestama, et looma ei tohi omapäi õue lasta, sest käpa puudumise tõttu ei pruugi tal õnnestuda ohu eest põgeneda, Amandale sobib ideaalis toakassi elu.\nPaljusid koduta loomi näinud Paenurme jutu järgi pole kolme käpaga elu kassile sugugi keeruline: ta jookseb, ronib ja hüppab nagu iga teinegi kiisu. Küll mitte väga kõrgele, mistõttu tuleks talle võimaldada mitmetasandilisi ronimiskohti, et tal oleks võimalik põrandast kõrgemal käia.\nKodupakkujatel tuleb täita kassivõtu sooviavaldus, mille leiab siit.\nUude elukohta läheb Amanda loovutuslepinguga ja -tasu eest, et annetuste abil toimiv ühing saaks edaspidigi hädasolijaid aidata.\nHuvilistel, kes soovivad kiisupreilile kodu pakkuda, tuleb ühendust võtta telefonil 5841 6002 või kirjutada e-posti aadressil kiisupoisid@gmail.com.\nÕige pereni jõudmise korral saab MTÜga läbi rääkida transpordi asjuski.\nKolme käpaga elu ei ole Amandale sugugi keeruline.


Võrkpall püsib tuules - Hiiumaa\nPaari nädala eest väisas Hiiumaad Muhu väina regatt, mis jõudnud sümpaatse 63. korralduskorrani. Täpselt sama kaua ja sama järjekindlalt püsib Hiiumaa ajalehe algatatud võrkpalliturniir. Juba sel laupäeval lüüakse suure õhinaga Kärdla staadionil pallid mängu ja õhtuks on karikavõitjad selged. See on päris hullumeelne ettevõtmine. Paari nädala eest väisas Hiiumaad Muhu väina regatt, mis jõudnud […]


10 fraasi, mis säilitavad ja parandavad teie suhteid - Psühholoogia - 2020\n10 fraasi, mis säilitavad ja parandavad teie suhteid\nIgaüks teab seda, et "sõna ei ole varblane: see lendab välja - sa ei püüa seda." Nii et see on. Sõna võib vigastada, sõna võib toetada. Ja kui tihti me solvame meie arusaamu ja lähedasi inimesi? Üsna tihti. Aga õige sõna leidmine, et muuta kõike, on väga raske. Aga võite proovida. On sõnu ja fraase, mis suudavad suhe või abielu salvestada palju kiiremini ja paremini kui mitmed keerulised tegevused.\nVaata ka: Kas teie suhe on tugev? Psühholoogiline testimine Internetis.\nLaused, mis säilitavad ja parandavad teie suhet\nMa austan sind. Ma tänan teid. Paljud kalduvad keskenduma teise poole vigadele ja puudustele, osutades talle pidevalt. See on suur viga. Parem on vaikida, kui inimene vea tegi, kuid tänada tema abi ja toetuse eest, tahaks ta veelgi paremaks saada. Lõppude lõpuks, kui inimene teab, et tema tegevus rõõmustab lähedast, tahab ta neid korduvalt ja uuesti korrata. Siiski on väga oluline täpsustada, miks olete talle tänulik, näiteks öelge: „Ma olen teile tänulik, et aitasite meie lastel õppetunde ajal haigestuda” või „Ma saan aru, et peate oma pere kindlustamiseks palju tööd tegema” . Ühesõnaga, keskenduge oma armastatud inimese positiivsetele tegevustele.\nMe oleme nii head koos. Kui töö ja lapsed imavad kogu oma aja täielikult, siis on tõenäoliselt harva üksi oma kallimaga. Kuid ilma selleta, vastasel juhul võib liit katkestada laeva nimega "Elu", täis muresid ja muresid. Kuid suhetes on sädeme säilitamiseks ideaalne võimalus - see on alati koos. Lase teil olla eriline rituaal, näiteks õhtune jalutuskäik lastega, kuhu lähete koos kogu perega ja mängida lumepalle, sõita mäest alla ja lihtsalt lõbutseda. Kui lapsed on maha pandud, tuletage neile meelde õhtusöömahtu: „Kui kena see meie jaoks oli täna,” ei ole õhtu pärast niisugust mälestust kindlasti enam lollakas.\nVabandust. Paljud paarid ei ütle üksteisele seda lihtsat ja väga mahukat sõna. Kui te oma partnerit haiget teete, saate teada, kas see nii on. Sõna „vabandust“ näitab alandlikkust, siirust ja haavatavust, omadusi, mis on emotsionaalse intiimsuse jaoks otsustava tähtsusega.\nArutagem, kus me eksisime, ja fikseerige kõik meie armastuse huvides. Kas te jätkate tülitamist või vaikimist pikka aega pärast tüli? Passiivse agressiivse hoiaku asemel on parem kasutada ülaltoodud fraasi. Oma abiga näitate, et olete valmis töötama praeguse olukorraga ja liikuma edasi niipea kui võimalik. Samuti on oluline näidata, et olete valmis probleemi alati andestama ja lahendama, kuna olete meeskond.\nMa armastan sind selle eest, mida sa oled. Peamine on öelda seda fraasi siiralt. Teie partner võib olla ärritunud, pettunud või solvunud, kannatada vaikus või olla pahameelne ja peamine, kuid need sõnad leevendavad teda survet. Lõppude lõpuks, ta teab, et te nõustute teda sellisena, mida ta on, sa armastad teda selle eest, mida ta on, te hindate teda tema iseloomujoonte poolest. See suurendab tema enesehinnangut ja teeb temast sinu lähedasemaks.\nMa armastan sind See on väga lihtne fraas, mida paljud meist unustavad oma teisele poolele rääkida. Me ütleme seda ainult erijuhtudel - sünnipäeval, aastapäeval, pulmapäeval või muul pühal. Kuid neid sõnu tuleb rääkida iga kord ja ilma põhjuseta. Teades, et sa armastad, rahustab ja teeb meid paremaks.\nMa olen teie üle uhke. Kui teie partner on saavutanud suurepäraseid tulemusi, ütle talle, kui uhke olete. See teeb temast sinu armastuse ja tähtsuse. Enesehinnangu jaoks ei ole midagi tähtsam kui teadmine, kui palju partner austab, hindab ja imetleb partnerit teisel poolel.\nMa olen alati sinuga. See on üks lihtsamaid viise, kuidas väljendada oma kiindumust teie partneri ja su suhte suhtes. Meenutades oma hingesugulast, et te olete tema poolel, eriti tema rasketes ja rasketes perioodides, tugevdate teie ühendust ja teete temast enesekindlamaks oma suhetes.\nMa tahan sind. Paljud paarid kurdavad, et neil puuduvad suhted, kuid mingil põhjusel on nad häbi avaldada üksteisele oma soovi. Teie partnerile on oluline teada, kuidas ta sind meelitab.\nMe lahendame kõik. See pakkumine tagab, et teie partner on turvaline, sest olete valmis jagama kõik raskused pooleks. See ei tähenda, et sa muutuksid tema jaoks isikuks, kes otsustab, milliseid vigu ta teeb, näiteks õnnemängu kaotamine. Ei ja mitte uuesti. Sa aitad teda raskes olukorras, kuid mitte selles, mida ta tahtlikult sattus.\nVaadake ka: 3 lihtsat viisi oma abielu taastamiseks.\nKõikidel nendel fraasidel on maagilised omadused, kuid ühel tingimusel, et neid hääldatakse hingega. Kui sa tahad siiralt koos olla, siis ei tohiks kaaluda mitte ainult oma tegevust teisel poolel, vaid ka iga sõna puhul.\nDieet kaalulangus jalgadele. Jalad kaotasid kaalu!\n2010. aasta talve soengud: õhu maht\nKuidas vananemist lihtsalt lõpetada\nKüpsised, küpsetatud küüslaugu, maitsetaimede ja pähklitega\nCopyright 2020 \_ none \_ 10 fraasi, mis säilitavad ja parandavad teie suhteid


Kuu kunstnik: Bryce Cameron Liston - Kunstniku profiilid 2020\nPõhiline » Kunstniku profiilid\nKuu kunstnik: Bryce Cameron Liston\nDrawing the Draped Figure with Bryce Cameron Liston (November 2020)\nMeie kuu kunstnik Bryce Cameron Liston on õlimaal ja skulptor, kelle kunstiteos sisaldab sageli ajaloo ja mütoloogia elemente.\n2006, õli linasel, 30 x 19.\nMeie kuu kunstnik Bryce Cameron Liston on õlimaal ja skulptor, kelle kunstiteos sisaldab sageli ajaloo ja mütoloogia elemente. “Mulle meeldib tuua müüte ja legende ellu, ” selgitab ta. “Mulle meeldivad ajaületajad lood.” Selles žanris keskendub Liston inimese kujule, hoolitsedes selle täpse kujutamise eest. "Usun, et kõrgeim kunstivorm on inimkuju kujutamine, " ütleb ta. "Traditsioonilise maalikunstniku ja skulptorina pean eduka kunstiteose jaoks hädavajalikku visandit ja põhjalikke teadmisi inimese anatoomiast."\nTema kunstiline inspiratsioon pärineb suuresti 19. sajandi lõpust; ta loetleb oma tugevaimate mõjutuste hulka John William Waterhousei, William Bouguereau, sir Lawrence Alma-Tadema ja lord Frederic Leightoni. Ja kuigi tema teema meenutab sageli klassikalist realismi, rakendab Liston oma tulemuste saavutamiseks moodsamaid meetodeid. Ta töötab mudeli ja fotode põhjal, mis võimaldavad tal maalida pilte erinevatest allikatest - meetod, mis on eriti soodne tema ajaloolis-narratiivsete maalide jaoks.\nKui Liston on maali idee kindlaks teinud, loob ta põhikompositsiooni sõnastamiseks mitmesuguseid pisipilte. Järgmisena joonistab ta üksikasjalikuma renderduse koos valitud kompositsiooni mitmete värviuuringutega. Seejärel on ta piisavalt enesekindel, et pintsel kätte võtta ja lõplik maalimine alustada.\nNende saatuse juurde mine Danause tütred\n2006, õli linasel, 30 x 40.\nTa töötab toonitud, topelt õliga krunditud linaga, millel on sile hammas, kasutades õlisid, mis on lahjendatud erineva koguse lahustiga. "Aluseliste vormide blokeerimiseks kannan kõigepealt lahjendatud keskkonda - kahte osa lahustit ühele osale õli -, " selgitab ta. “Kui see kiht kuivab, lülitun õlirikkamale söötmele - ühest osast lahustist ühele - õlidele ja määratlen vormid selle läbipaistmatuma värviga. Kui see kiht on kuiv, kraapin teatud kohad siledaks ja kasutan värviga puhast õlisöödet. Kui see on kuiv, raputan ja glasuurin kõik viimistlemist vajavad alad. Nii saadakse kena kombinatsioon helendavast läbipaistvast värvist ja tahkest läbipaistmatust värvist, mis annab tükile palju rikkalikkust. ”\nKunstniku maalid ja skulptuurid on ilmunud erinevatel soolo- ja grupinäitustel üle kogu riigi ning pälvinud mitmeid auhindu. Listonit esindab Galerie Kornye West, Fort Worthis, Texases; Meyeri kunstigalerii Scottsdale'is, Arizonas; ja Tanglewoodi kunst, Flagstaff, Arizona. Lisateabe saamiseks külastage Listoni veebisaiti.\nEdith Zimmerman on Ameerika kunstniku toimetusassistent.\nNÄITA oma kunstiteost maailmale!\nSiin on teie võimalus jagada oma joonistusi, maalid, trükised ja skulptuur tuhandete inimestega, kes külastavad seda veebisaiti iga kuu. Lihtsalt täitke võistlustöö vorm ja saatke oma kunstiteosest digitaalne pilt e-postiga. Üks kanne annab teile õiguse arvestada kuuekuulise perioodi jooksul. Kohtunikud valivad iga kuu ühe artisti, keda sellel lehel kuvatakse.\nKuidas sisestada posti teel\nLaadige alla registreerimisvorm ja saatke see koos slaidide või digitaalsete fotodega oma teosest aadressile: Ameerika kunstnik, kuu kunstnik, 770 Broadway, New York, NY 10003.\nKuidas siseneda saidi myAmericanArtist.com kaudu\nSaatke jpeg oma tööst koos pealdisteabe ja lühikese lõiguga inspiratsioonist / taustast e-posti aadressile [kaitstud e-posti teel]\nKohtunikud ning reeglid ja määrused\nAlla 18-aastastel lastel peab oma sissekannete, teabenõuete või fotode esitamiseks olema vanema või seadusliku hooldaja kirjalik luba ning selline luba peab olema lisatud võistlustele, isiklikele andmetele või fotodele, vastasel juhul neid ei arvestata.\nAmerican Artisti ja tema emaettevõtte, tütarettevõtete, sidusüksuste ja reklaamijate töötajad (ja nende lähimad perekonnad ning leibkonnaliikmed) ei saa esitada ettevõtteid, isiklikke andmeid ega fotosid.


Karlova pruudid. Noorpaar tuli hobuse...|Tartu ilukirjanduses\nKarlova pruudid. Noorpaar tuli hobuse...\nNoorpaar tuli hobuse ja vankriga Rõngust Elvani, pika maa Riia maanteed pidi hobupostijaamast mööda ja pööras siis üle Tähe uulitsa munakivisillutise alla Emajõe poole. Teeäärsel mäel rohetav hein, linnalaste tallatud liivased jalgrajad ning kõrval tärkav viljapõld olid samasugused nagu neid koduküllagi maha jäi, aga juba hakkasidki silma Kaarlimõisa maade kivimüürid ja laitmatult sirges reas kõrguvad põlispuud. /---/\n„Mis tehased seal Tartus ikka nii väga on? Kes vabrikutööd otsib, peab Tallinna poole vaatama, Tartu rohkem käsitööliste nokitsemise koht,” seletas Mihkel moe pärast vastu. Tallinn oleks muidugi parem olnud, mida rohkem inimesi, seda rohkem sõitjaid. /---/\n„Tartus on põllutöömasinakeskusessegi tohutu rahvas tööle palgatud, enamus maalt linna tulnud. Ja mitu mööblivabrikut on tööle pandud. Sealsamas Kaarlimõisa kandiski on uhked puidutöökojad ja kaks saeveskit. Aleksandri tänavas jälle gaasivabrik.” /---/\nPilpaküla, nagu Karlovat kutsuti, sobis elu alustamiseks küll. Hulk krunte oli Kaarlimõisa maade küljest talupoegadele maha müüdud ja pealeehitatud linnamajade read nendel aina pikenesid. Neile meeldis väga, kuidas elanikud oma uusi jõelähedasi uulitsaid kutsusid! Nimed helendasid nagu tagasihoidlike ehitiste kaitseinglid: Päikese, Õnne, Lootuse. Kevade! Vabaduse! Panid naeratama ja unistama teistsugusest, päikselisemast elust. /---/\nKahekorruseliste üürimajade rida muutus noorpaari jõele lähemale suundudes madalamaks ja värvilisemaks. Luhalt voogav udu moodustas pliidikütmisest tekkinud suitsuga segunedes ühtse halli vine üle äärelinna. Just nendel, ilusate nimedega vastkerkinud uulitsatel leidus hulgaliselt müügiks sündinud majakarpe, kus soojustamata pööningutel lõõskas küll läbitungiv tõmbetuul, aga millest väiksemat sorti kõpitsemisega olid õige varsti saamas õdusad valgusküllaste verandadega kodud.\nPlankudega varjatud avaratelt kruntidelt kostis kukkede kiremist ja mustast mullast tärkas kevadpäikeses lopsakaid naate võililledega küljetsi. Umbrohu rammusad varred andsid tunnistust jõeäärse pinnase viljakusest. Pealtnäha ei olnudki külamiljööga suurt erinevust ja see mõjus nagu meeliköitev soodustus, mis keskkonda vahetanud talupoegadel linnaellu sisse elada ja suuremast koduigatsusest üle saada aitas. /---/\nEespool paistis juba jõeäär ja enne seda kevadise suurvee all helisev, rõõmsatest putukatest kihisev luht. Konnade krooksumine kostus majade vahele ära ja tahtmatult meenus isamaja metsatagune, olgugi et see piirkond siin oli juba mitu aastat olnud vana ja kuulsa linna iseseisev osa Vanemuise tänava kandi, Supilinna ja Ülejõe kõrval. /---/\nTeisedki Karlova majaomanikud olid hoolt kandnud, et majade ümber kevadeti õunaaiad õitseksid ja sügiseti rohket saaki annaksid. Vanemate hoonete ümbrust kaunistasid täiskasvanud puuviljaaiad, kuid ka värsked tulijad istutasid viljapuid uhkes teadmises, et lapsed koos noorte sirguvate puudega suureks kasvavad. /---/\nEhk ainult Supilinna, vaesema rahva pesapaika, oleks midagi veelgi odavamalt saanud, aga härra Ratniku majas oli elekter juba sees ning lähikondseid uulitsaidki valgustasid ehtsad elektrilaternad. Supilinnal polnud midagi sellist vastu panna ja isegi kesklinn oma gaasivalgustusega jäi kaugele maha. Olgu peale, et teiste linnaosade elanikud siinsetele kiiruga ehitatud laudmajadele ja peamiselt talupoeglikku päritolu karlovlastele ülevalt alla vaatasid nagu oleksid nad odavamat päritolu.


Toitumine ja kehakaalu langetamise näpunäited kilpnäärmehaigetele - Unikaalsed kaalulanguse napunaited\nUnikaalsed kaalulanguse napunaited. Mõelge välja oma süsteem jälgimiseks.\nSee on tegelikult tõhusalt kasutanud miljonid üksikisikud üle kogu maailma. Käejoonte lugemine ehk hiromantia sai esmakordselt. Kalorid, makrod, vahetused, sammud, minutid, hindamisskaalad on kõik suurepärased võimalused jälgimiseks ja selle tegemiseks on palju tööriistu. Kuid see on võimalik.\nLiigsed rasked dieedid ja kurnav unikaalsed kaalulanguse napunaited koormus asendatakse erinevate toidulisandite ja pillidega. Nende hulgas on ravim XL-S "Medical" kehakaalu langetamiseks. See on tööriist, mis aitab mitte ainult kaalust alla võtta, vaid ka tulemust säilitada.\nEriti populaarne on see läänes. Paljud välismaised toitumisspetsialistid soovitavad seda oma patsientidele.\nRavim "Meditsiiniline" viib läbi ennetavaid toiminguid, et vabaneda liigsetest kilodest ja takistada kehakaalu suurenemist. Mis on tähelepanuväärne, see koosneb looduslikest koostisosadest, see põhineb erinevatel dieetkiududel. Kuidas dieeditablette XL-S "Medical" See vahend on suurepärane rasvade imendumise blokeerija, parandab seedeprotsesse ja vähendab näljatunnet.\nSee on tingitud asjaolust, et selle kiud litramiin - patenteeritud kompleks moodustavad maos spetsiaalse mahulise kompleksi, täites selle ja tekitades täiskõhutunde. Need ained masseerivad selle seinu, mõjutades soodsalt seedimist.\nAinulaadne vahend "Medical" kehakaalu langetamiseks: näpunäited pillide võtmiseks\n5 LIHTSAT NÄPUNÄITED KIIRE KAALULANGUS - TOITUMINE JA TOITUMINE\nLõppude lõpuks tuleb see mass loomulikult välja. Paljudele dieedist kinnipidajatele on see tööriist asendamatu. Koos õige toitumise ja mõõduka füüsilise tegevusega aitab see soovitud tulemusi saavutada palju kiiremini. Veel üheks ravimi "XL" "salendav" eripäraks võib pidada seda, et see hoiab tulemust ja hoiab ära kaotatud kilogrammide tagastamise.\nKasutusmeetod Seda tuleb võtta söögikordade ajal, juues samal ajal palju vett. Juhistes on näidatud annus, mis võrdub kahe tabletiga iga annuse ajal 3 korda päevas. Üks kursus on kuu.\nVajadusel saab seda korrata. Mis erineb sarnastest toodetest, saab XL-S Medicali tabletid võtta isegi siis, kui soovitud tulemus on saavutatud.\nSee on vajalik, et saavutatud efekt jääks teile võimalikult kauaks. Selleks piisab, kui juua unikaalsed kaalulanguse napunaited tabletti, samal ajal klaasi veega kõrge kalorsusega toite tarbides.\nKõrvaltoimed ja vastunäidustused Nagu kõik abinõud, on ka XL-S Medical salenemis pillidel mitmeid võimalikke negatiivseid tagajärgi. Puhitus ja seedetrakti ärritus, mis avalduvad kõhukinnisuse kujul, on väga haruldased.\nSaate tarbida enne või pärast sööki.\nLiigsed rasked dieedid ja kurnav füüsiline koormus asendatakse erinevate toidulisandite ja pillidega.\nKui teil on neid sümptomeid, on parem lõpetada ravimi võtmine. Lisaks ei soovitata ravi läbida neil, kes pole veel jõudnud aastaseks, samuti imetavatele ja rasedatele. Eriti ettevaatlik peab olema suhkruhaiguse, neeruhaiguse või hormonaalsete ravimite, näiteks rasestumisvastaste ravimite kasutamisel.\nIgal juhul peate enne pillide võtmist konsulteerima spetsialistiga. Kaalulangusravim XL-S "Medical" sobib kasutamiseks kodus ja väljastatakse ilma arsti retseptita.\nMis tahes abinõu toimib kompleksis hästi. Seetõttu, kui soovite tulemusi saavutada võimalikult lühikese aja jooksul, tasub mõelda rohkem oma dieedi muutmisele ja täiendavate spordialade tegemisele.


Kuidas aitas STACC Muinsuskaitseametil tehisintellekti kasutades museaalide säilivust hinnata? - STACC\nKas teadsid, et tehisintellekti saab kasutada ka muuseumides? Muinsuskaitseamet tuli välja põneva projektiga kratt Sälli, mille eesmärk on muuta museaalide inventuurid mugavamaks ja kiiremaks. Inventuuri peamine probleem on esemete suur hulk, mistõttu ei jõua muuseumitöötajad neid kõiki põhjalikult üle vaadata. STACC koos oma tipptasemel andmeteadlastega tuli Muinsuskaitseametile appi museaalide säilitamise tehisintellekti looma.\nMis projekt on kratt Sälli?\nSälli on museaalide säilivuse hindaja, mis aitab muuseumitöötajate tähelepanu juhtida museaalidele, mille seisundi peaks füüsiliste omaduste või tiheda kasutuse tõttu eelisjärjekorras üle vaatama, et jõuaks vajadusel planeerida seisundi halvenemist ennetavaid tegevusi. Säilivuse hindaja võiks aidata muuseumidel fikseeritud intervalliga inventuurilt üle minna vajaduspõhisele inventuurile.\nMis probleemi Muinsuskaitseamet tahtis, et STACC lahendaks?\nMuinsuskaitseameti andmetel kulub ühe museaali inventeerimiseks kahe inimese poolt kokku keskmiselt 19 minutit. Samas peavad muuseumid muuseumiseaduse järgi igat museaali kontrollima reeglina vähemalt korra iga viie aasta tagant. Tulevikus valmivatesse muuseumide ühishoidlatesse planeeritud umbes 2,5 miljoni museaali inventeerimine võtaks teoreetiliselt aega 90 aasta jagu töötunde, mis viie aasta peale jaotatuna tähendab, et pelgalt inventuuride tegemiseks oleks vaja palgata üle 70 täistööajaga inimese.\nIdeaalis kuulub inventeerimise juurde lisaks museaali olemasolu ja asukoha tuvastamisele ka selle seisundi ja kahjustuste hindamine ning andmete täiendamine ja parandamine. Vähese inimressursi, suure hulga museaalide ja aeglase, optimeerimata protsessi tõttu jäävad need lisategevused tihti tagaplaanile, mistõttu ei jõuta jälgida museaalide pikaajalist säilimist ega planeerida seisundi halvenemist ennetavaid tegevusi.\n“STACC püüdis lahendada museaalide aeganõudvat inventeerimise ja säilivuse hinnangu probleemi. Eesärk ei olnud kohe leida toimivat lahendust, vaid meie jaoks oli oluline kõigepealt analüüsida MuISi andmestikku ning seejärel katsetada võimalikke sobivaid mudeleid. STACC sai sellega väga hästi hakkama. Analüüs tuli sisukas ja järeldustest on palju õppida nii muuseumitel kui Muinsuskaitseametil.”\nJanika Turu, Muinsuskaitseameti muuseumide ja kunstipärandi osakonna kunstipärandi nõunik ja Sälli juhtrühma liige\nSeoses muuseumide ühishoidlate rajamisega on asjakohane uurida võimalusi inventuuriga seotud tegevuste lihtsustamiseks ja optimeerimiseks. Inventuurile kuluva aja vähendamiseks tuleb esmalt tähelepanu pöörata protsessi pudelikaeladele. Museaali seisundi, kahjustuste ja säilimise adekvaatseks hindamiseks on vaja konservaatori või säilitusspetsialisti teadmisi ning aega, et museaal ettevaatlikult lahti pakkida ja üle vaadata, kuid ajapuuduse tõttu ei jõuta seda tihti teha. Lisaks ei ole kõikides muuseumides vajalike teadmistega spetsialiste. Siinkohal oleks abiks, kui seisundit ja säilivust aitaks hinnata tehisintellekt, võttes arvesse näiteks museaali omadusi ja hoiutingimusi. Seetõttu oli STACCi peamiseks ülesandeks hinnata, kas säilivust prognoosiva tehisintellekti loomine on võimalik ja kas see leevendaks inventuuriga seotud muresid.\nKuidas STACC seda probleemi lahendas?\nSTACC sai säilivuse prognoosimiseks vajalikud andmed muuseumide infosüsteemist MuIS. “Kogu analüüsi ja mudeldamise aluseks olid museaalidele erinevatel ajahetkedel antud seisundihinnangud, mille põhjal oli võimalik tuvastada seisundi halvenemise toimumine. Suuremal osal museaalidest ei olnud piisavalt pikka ajalugu seisundihinnanguid, et seisundit ajas hästi modelleerida. Samas ei olegi alati vaja teada, mis täpselt on museaali seisund mingil ajahetkel, vaid pigem on oluline, kas museaal on stabiilses seisundis või kas selle seisund võib lähiajal halveneda. Kui museaal on halvas seisundis, aga stabiilne, siis ei ole sellega vaja nii kiiresti tegeleda kui heas seisundis, aga seisundi halvenemise riskiga museaaliga,” seletas STACCi andmeteadlane Meri Liis Treimann.\nArvestades kasutada olevaid andmeid, materjalides toimuvate protsesside kiirust ja et muuseumid teevad pikaajalisi tööplaane aastaid ette, otsustasime luua masinõppemudeli, mis ennustab, kas museaali seisund võib järgmise 10 aasta jooksul halveneda. Selle jaoks lõime aegread lahti üksikuteks seisundihinnanguteks ja lisasime igale seisundihinnangule sildi (ingl label) ehk tulemuse, mis ütleb, kas sellele hinnangule järgneva 10 aasta jooksul seisund halvenes või mitte. Seejuures ei olnud oluline, kas seisund lihtsalt halvenes või näiteks konserveerimise tõttu vahepeal paranes ja seejärel halvenes. Lisaks seisundihinnangutele kasutasime mudeli treenimisel veel museaali kirjeldavaid omadusi nagu materjal ja dateering ning museaaliga seotud sündmusi nagu näitused ja konserveerimised.\nMis tulemused saadi?\n“Halvenemise prognoosimiseks eksperimenteerisime peamiselt erinevate puupõhiste masinõppealgoritmidega nagu otsustuspuu (ingl decision tree), otsustusmets (ingl random forest) ja XGBoost,” ütles Meri Liis Treimann.\nKuna kõige olulisem on üles leida võimalikult palju halvenemise riskiga museaale, siis oli mudeli võimekuse hindamiseks olulisim mõõdik saagis (ingl recall), mis näitab, kui suure osa halvenevatest museaalidest mudel üles leidis. Samas ei piisa vaid saagise kasutamisest: alati halvenemist ennustav mudel leiab üles kõik halvenevad museaalid, kuid selline mudel ei ole praktikas eriti kasulik. Seetõttu võtsime kõrvale täpsuse (ingl precision), mis näitab, kui suur hulk nendest museaalidest, millele mudel halvenemist ennustas, ka tegelikult halvenesid – mida kõrgem täpsus, seda vähem valepositiivseid.\nMõlemad mõõdikud sõltuvad valitud otsustuslävendist, mis näitab, kui kõrge tõenäosuse juures hakkab mudel ütlema, et tegemist võib olla halvenemisega. Mida madalam otsustuslävend, seda kõrgem saagis, kuid madalam täpsus. Kuna iga mudeli poolt halvenevaks märgitud museaal tähendab, et muuseumitöötaja peaks seda kontrollima minema, siis ei saanud saagise tõstmiseks otsustuslävendit täpsuse arvelt liiga palju langetada. Minimaalseks täpsuseks, mille juures mudeleid võrdlesime, sai 50% ehk halvenevate museaalide leidmiseks ollakse valmis kontrollima kuni kaks korda rohkem museaale.\nKõige paremad tulemused saime otsustusmetsa algoritmi kasutades, mis 50% täpsuse juures suutis tuvastada 92% halvenevatest museaalidest ehk näiteks sajast halvenevast museaalist 92 leidmiseks peaks teoreetiliselt kontrollima 184 museaali.\nKuidas seda edasi kasutatakse?\nPilootprojekti käigus tehtud analüüs ja valminud lahendus on eelkõige sisendiks tulevikus produktsioonikõlbuliku lahenduse loomisele. Eelanalüüsi ja eksperimentide põhjal nägime, et olemasolevates andmetes on potentsiaali seisundi halvenemise prognoosimiseks, kuid andmed vajavad veel täiendamist ja nende peal treenitud mudel ei ole veel piisavalt küps ning kasutajate silmis usaldusväärne, et mudeli alusel täielikult vajaduspõhise inventuuri peale minna.\n“Mina näen, et kõige suurem kasu on analüüsi järeldustest ja katsetuste tulemusest saadud teadmistel. Tänu prototüübi katsetamisele avastasime MuISi andmetes kitsaskohti ja saime täpselt aru, millist lünka tuleb nii andmete kvaliteedis kui ka inimeste enda teadmistes täita. Kui need lüngad on täidetud, siis saab loodetavasti järgmiste arendustega edasi liikuda,” kommenteeris Turu.\nMuuseumid ei ole andmeid kogunud masinõppe rakendamise eesmärgil, mistõttu tulid andmeanalüüsi käigus välja mõningad kitsaskohad andmete kvaliteedis nii andmete sisu kui ka sisestamise nurgast. Analüüsi tulemusi saab arvesse võtta nii juba arenduses oleva MuIS 2.0 andmemudeli täiendamisel kui ka muuseumitöötajate koolitamisel andmete sisestamise osas.\nTehisintellekti saab efektiivselt ära kasutada ka traditsioonilistes organisatsioonides. Kuigi andmed, mida ei ole kogutud masinõpet või andmeanalüüsi silmas pidades, ei pruugi olla täielikud või täpsed, võib nende piisava hulga korral siiski kasulikke mustreid leida, mille abil organisatsiooni tööprotsesse ja andmete kogumist parendada.\n“Koostöö STACCiga oli väga sujuv ja konstruktiivne. STACCi poolt oli tunda tugevat ja järjekindlat projekti vedamist ning seetõttu tekkis ka usaldus kiiresti. Teadsime, et projekt on asjatundlikes ja kindlates kätes. STACC on hästi usaldusväärne partner ning koostöökogemus oli igati meeldiv, loodame, et kohtume veel järgmisteski projektides,” kommenteeris Turu.\nMärksõnad: Muinsuskaitseamet, kultuuripärandi säilitamine, muuseum, museaal, otsustusmudel, juhuslik mets