§ 5 Kauplemisel veterinaar- ja zootehnilise järelevalve alla kuuluvad loomad ja loomsed saadused\n§ 6 Kauplemisel veterinaar- ja zootehnilise järelevalve teostamise koht\n§ 8 Importimisel veterinaar- ja zootehnilise kontrolli alla kuuluvad loomad ja loomsed saadused ning kontrolli tegemise koht\n§ 37 Loomsete saaduste toimetamine vabatsooni, vabalattu ja tollilattu\n§ 38 Mittenõuetekohaste loomsete saaduste toimetamine vabatsooni, vabalattu või tollilattu\n§ 40 Vabatsoonis, vabalaos ja tollilaos mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamine ning väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostava laeva mittenõuetekohase loomse toiduga varustamine\n§ 60 Veterinaarnõuete või aretusnõuete rikkumine\n§ 62 Loomsete saaduste käitlemine tegevusloata vabatsoonis, vabalaos või tollilaos või ettevõttes, mis varustab väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva mittenõuetekohase loomse toiduga\nRT I, 29.06.2014, 106\n2) rahvusvahelisi vedusid teostava laeva ja lennuki pardal olev reisijatele ja meeskonnaliikmetele tarbimiseks mõeldud loomne toit, kui see tuuakse Euroopa Liidu tolliterritooriumile tollikontrolli all hävitamiseks või ümberlaadimiseks teisele samas sadamas või lennujaamas asuvale rahvusvahelist vedu teostavale laevale või lennukile, et loomne toit kooskõlas tollieeskirjadega Euroopa Liidu tolliterritooriumilt välja vedada;\n(1) Riikliku järelevalve käigus tehtavad veterinaarsed kontrollitoimingud (edaspidi veterinaarjärelevalve) ja tegevus- või muu loa andmise menetluse käigus tehtavad veterinaarsed kontrollitoimingud (edaspidi veterinaarkontroll) käesoleva seaduse tähenduses on nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13–22) artikli 2 punktis 1 ning nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41), artikli 2 punktis 1 nimetatud kontrollitoimingud.\n(2) Põllumajandusloomade aretuse riikliku järelevalve käigus tehtavad zootehnilised kontrollitoimingud (edaspidi zootehniline järelevalve) ja tegevus- või muu loa andmise menetluse käigus tehtavad zootehnilised kontrollitoimingud (edaspidi zootehniline kontroll) käesoleva seaduse tähenduses on nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ artikli 2 punktis 2 nimetatud kontrollitoimingud. Zootehnilist järelevalvet teostatakse ja zootehnilist kontrolli tehakse veterinaarjärelevalve ja veterinaarkontrolli käigus.\n(3) Veterinaarjärelevalvet ja zootehnilist järelevalvet korraldab ja teostab ning veterinaarkontrolli ja zootehnilist kontrolli korraldab ja teeb Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi Amet).\n(5) Amet teeb veterinaarjärelevalve ja veterinaarkontrolli ning zootehnilise järelevalve ja zootehnilise kontrolli alal koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega.\n(8) Kaubasaadetise eest vastutav isik käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab kaubasaadetise importimisel selle suhtes esitatavate nõuete täitmise eest kooskõlas EÜ Nõukogu määrusega 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50).\n§ 5. Kauplemisel veterinaar- ja zootehnilise järelevalve alla kuuluvad loomad ja loomsed saadused\n(1) Kauplemisel kuuluvad veterinaar- ja zootehnilise järelevalve alla nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ lisas A nimetatud direktiivides ja lisas B loetletud loomad, paljundusmaterjal (sperma, embrüod ja munarakud), toiduks mittekasutatav loomne saadus, sealhulgas patogeenid, ning veterinaarjärelevalve alla nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ lisas A nimetatud direktiivides ja lisas B märgitud loomne toit.\n§ 6. Kauplemisel veterinaar- ja zootehnilise järelevalve teostamise koht\n(1) Käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud loomade ja loomsete saadustega kauplemisel teostab Amet veterinaar- ja zootehnilist järelevalvet Eestis asuvas loomade ja loomsete saaduste lähte- või sihtkohas, nagu põllumajandusettevõte, keskus, organisatsioon või muu loomade pidamise koht või ettevõte.\n1) toimetamist ühendusevälisest riigist Euroopa Liidu territooriumile vabasse ringlusse lubamiseks EÜ Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ artikli 79 tähenduses;\n3) toimetamist ühendusevälisest riigist Euroopa Liidu territooriumil asuvasse vabatsooni, vabalattu või tollilattu;\n(2) Ekspordi all käsitatakse käesolevas seaduses loomade ja loomsete saaduste vedu Euroopa Liidust ühendusevälisesse riiki EÜ Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ artikli 161 tähenduses.\n§ 8. Importimisel veterinaar- ja zootehnilise kontrolli alla kuuluvad loomad ja loomsed saadused ning kontrolli tegemise koht\n(1) Importimisel kuuluvad veterinaar- ja zootehnilise kontrolli alla komisjoni otsuse 2007/275/EÜ, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ alusel piiripunktides kontrollitavate loomade ja toodete loetelusid (ELT L 116, 04.05.2007, lk 9–33), I lisas sätestatud loomad ja loomsed saadused ning komisjoni määruse (EÜ) nr 136/2004 IV lisas loetletud taimsed saadused.\n(3) Piiripunkt käesoleva seaduse tähenduses on ühendusevälisest riigist saabuva kaubasaadetise üle veterinaar- ja zootehnilise kontrolli tegemiseks nõuetekohaseks tunnistatud kas Eesti ja ühendusevälise riigi vahelisel piiril, sadamas või lennujaamas (edaspidi Euroopa Liidu välispiir) asuv punkt.\n3) käesolevas lõikes nimetatud kaup veetakse piiripunktist käesoleva lõike punktis 1 nimetatud ettevõttesse tolli järelevalve alla Euroopa Komisjoni määruses 2454/93/EMÜ, millega kehtestatakse rakendussätted EL Nõukogu määrusele 2913/1992/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766), nimetatud korra T5 kohaselt.\n(1) Käesolevat seadust ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.06.2003, lk 1–9), I lisas nimetatud lemmikloomade suhtes, keda loomapidaja loomakaitseseaduse tähenduses veab mitteärilisel eesmärgil samas määruses sätestatud nõuete kohaselt, välja arvatud artikli 12 punktis b nimetatud juhul.\n(2) Ühendusevälisest riigist Eestisse võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lemmikloomi mitteärilisel eesmärgil tuua Euroopa Liidu välispiiril asuvate riigipiiri seaduse alusel rahvusvaheliseks liikluseks, sealhulgas reisijatele, avatud piiripunktide kaudu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 artikli 12 punktis a nimetatud juhul ning sellisel juhul on kontrolli tegev pädev asutus Maksu- ja Tolliamet.\n(1) EÜ Nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ lisas A loetletud direktiividega hõlmatud loom ja toiduks mittekasutatav loomne saadus ning EÜ Nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ lisas A loetletud direktiividega hõlmatud loomne toit, millega kaubeldakse, peab olema veterinaarnõuete kohane. Aretusloom ja aretusmaterjal peavad olema ka aretusnõuete kohased.\n(2) Kauplemisel veterinaar- ja zootehnilise järelevalve alla kuuluvate loomade ja veterinaarjärelevalve alla kuuluvate loomsete saaduste kohta esitatavad veterinaarnõuded kehtestab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Euroopa Liidu õigusaktide ning teiste asjakohaste Euroopa Liidu õigusaktide nõudeid arvestades valdkonna eest vastutav minister loomade ja loomsete saaduste liikide kaupa.\n(2) Toiduks mittekasutatavate loomsete saaduste ja loomse toidu sihtkoha vastuvõtja teavitab Ametit toiduks mittekasutatavate loomsete saaduste ja loomse toidu lähte- ja sihtkohast, kaubasaadetise laadist ja eeldatavast saabumise ajast vähemalt 24 tundi enne kaubasaadetise kavandatavat saabumist. Võttes aluseks Euroopa Liidu õigusaktid, avalikustab Amet oma veebilehel loetelu loomsetest toitudest, mille puhul peab sihtkoha vastuvõtja Ametit kaubasaadetisest teavitama.\n(2) Eestisse imporditavad loomad ja loomsed saadused peavad olema Euroopa Liidu õigusaktides või käesolevas seaduses sätestatud asjakohaste veterinaarnõuete kohased. Aretusloom ja aretusmaterjal peavad olema neile esitatavate aretusnõuete kohased.\n(3) Imporditavate loomade ja loomsete saaduste veterinaarnõuded ja aretuse suhtes esitatavad nõuded kehtestab Euroopa Liidu õigusaktide nõudeid arvestades valdkonna eest vastutav minister.\n(3) Piiripunkt peab asuma Euroopa Liidu välispiiril asetseva rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunkti vahetus läheduses tollikontrolli tsoonis kooskõlas EÜ Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ artikli 38 lõike 1 punktide a ja b esimese alalõikega.\n1) looma ning toiduks mittekasutatava loomse saaduse omanik või rentnik järgib käesolevas seaduses ja loomatauditõrje seaduses sätestatud veterinaarnõudeid kõikidel käitlemisetappidel, aretuslooma ja aretusmaterjali puhul ka põllumajandusloomade aretuse seaduses sätestatud nõudeid;\n(2) Looma või toiduks mittekasutatava loomse saaduse kohta sertifikaadi või kaubasaadetisega kaasasoleva muu dokumendi väljastanud Ameti kohalik asutus edastab dokumendi väljaandmise päeval käesoleva seaduse § 2 lõikes 6 nimetatud arvutisüsteemi abil sihtkohaliikmesriigi pädevale asutusele ettenähtud andmed Euroopa Liidu õigusaktide nõudeid arvestades.\n(1) Käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud juhtudel võetakse loomset saadust sisaldav kaubasaadetis Ameti järelevalve alla piiripunktist sihtkohta veo ajaks. Sellist kaubasaadetist võib vedada lekkekindlas veovahendis või konteineris, mille on plomminud piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik. Käesoleva seaduse § 32 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul jääb kaubasaadetis komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 nimetatud korra T5 kohaselt tollijärelevalve alla kuni kaubasaadetise sihtkohta jõudmiseni.\n(2) Kaubasaadetise transiitveol maantee-, raudtee- või sadamapiiripunkti kaudu jääb kaubasaadetis tolli järelevalve alla EÜ Nõukogu määruses 2913/92/EMÜ nimetatud protseduuri T1 kohaselt kuni kaubasaadetise toimetamiseni ühendusevälisesse riiki.\n§ 37. Loomsete saaduste toimetamine vabatsooni, vabalattu ja tollilattu\n(1) Loomseid saadusi on lubatud EÜ Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ kohaselt importida ühendusevälisest riigist Euroopa Liidu territooriumil asuvasse vabatsooni, vabalattu või tollilattu tingimusel, et kaubasaadetise eest vastutav isik on importi kavandades esitanud piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnikule andmed:\n(6) Kaubasaadetise vedu vabatsooni, vabalattu või tollilattu on lubatud üksnes tollijärelevalve all ja tolliametniku plommitud veovahendis.\n(7) Kui loomsete saaduste toimetamisega vabatsooni, vabalattu või tollilattu võib kaasneda oht inimese või looma tervisele, võib piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik teha otsuse selle kohta, et kaubasaadetist ei lubata vabatsooni, vabalattu ega tollilattu.\n§ 38. Mittenõuetekohaste loomsete saaduste toimetamine vabatsooni, vabalattu või tollilattu\n(1) Veterinaarkontrolli tulemusena mittenõuetekohaseks tunnistatud loomsete saaduste vedu vabatsooni, vabalattu või tollilattu on lubatud üksnes järgmistel tingimustel:\n2) kaubasaadetis ladustatakse üksnes sellises vabatsoonis, vabalaos või tollilaos, milles sellise loomse saaduse ladustamiseks on ettevõtjal käesoleva seaduse § 40 lõikes 1 või lõikes 2 nimetatud tegevusluba.\n(3) Mittenõuetekohaseid loomseid saadusi on lubatud vabatsoonist, vabalaost või tollilaost toimetada üksnes ühendusevälisesse riiki või hävitamiseks või väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostava laeva varustamiseks. Mittenõuetekohaseid loomseid saadusi vabatsoonist, vabalaost või tollilaost teise vabatsooni, vabalattu või tollilattu toimetada ei ole lubatud.\n(4) Kui mittenõuetekohaste loomsete saaduste toimetamisega vabatsooni, vabalattu või tollilattu võib kaasneda oht inimese või looma tervisele, võib piiripunkti veterinaarjärelevalve ametnik teha käesoleva seaduse § 37 lõikes 7 nimetatud otsuse.\n(3) Kaubasaadetise vedu piiripunktist mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavasse ettevõttesse ning sellest ettevõttest sadamasse, kus mittenõuetekohane loomne toit laaditakse väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavale laevale, peab toimuma tollikontrolli all EÜ Nõukogu määruses 2913/92/EMÜ sätestatud protseduuri T1 kohaselt.\n§ 40. Vabatsoonis, vabalaos ja tollilaos mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamine ning väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostava laeva mittenõuetekohase loomse toiduga varustamine\n(1) Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse ladustamisega tegelemiseks peab ettevõtjal olema loomatauditõrje seaduse kohane tegevusluba vabatsoonis, vabalaos või tollilaos mittenõuetekohase toiduks mittekasutatava loomse saaduse ladustamiseks.\n(2) Vabatsoonis, vabalaos või tollilaos mittenõuetekohase loomse toidu ladustamisega tegelemiseks peab ettevõtjal olema toiduseadusekohane tegevusluba mittenõuetekohase loomse toidu ladustamiseks vabatsoonis, vabalaos või tollilaos.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isik peab pidama arvestust vabatsooni, vabalattu või tollilattu sissetoodavate ja väljaviidavate kaubasaadetiste üle, näidates ära kaubasaadetise liigi ja koguse ning kaupa ladustava isiku nime ja aadressi ning säilitama neid arvestusdokumente vähemalt kolm aastat arvestuse pidamise aastast arvates.\n(4) Sertifikaadi saamiseks esitatakse Ameti kohalikule asutusele kirjalik taotlus:\n(1) Sertifikaadi väljaandmise õigus on Ameti kohaliku asutuse juhi poolt selleks volitatud veterinaarjärelevalve ametnikul ja õigusaktidega ettenähtud juhtudel ka teistel Ameti järelevalveametnikel (edaspidi tõendav ametnik).\n1) mille on kindlaks teinud teine isik, kellele Ameti kohaliku asutuse juht on andnud sellekohase volituse ja kes tegutseb veterinaarjärelevalve ametniku kontrolli all, tingimusel, et ta võib veenduda andmete täpsuses, või\n(2) Ameti kohaliku asutuse juht tagab, et:\n(4) Looma või loomse saaduse kohta tõendava ametniku väljastatud sertifikaadi koopiat säilitatakse Ameti kohalikus asutuses kolm aastat sertifikaadi väljaandmisest arvates. Koopiaid säilitatakse eraldi loomade ja loomsete saaduste liikide ning sertifikaadid väljastanud ametnike kaupa.\n(3) Kui tõendav ametnik on teadvalt rikkunud tõendamise tingimusi, rakendab Ameti kohaliku asutuse juht meetmeid, et ametnik ei saaks süütegu korrata, sealhulgas võib ta võtta tõendavalt ametnikult õiguse sertifikaate väljastada.\n(4) Kui isik on võltsinud sertifikaati, kasutanud võltsitud sertifikaati või muutnud sertifikaadi andmeid, rakendab Ameti kohaliku asutuse juht meetmeid, et isik ei saaks süütegu korrata, sealhulgas võib ta edaspidi vajaduse korral keelduda sertifikaadi väljastamisest kõnealusele isikule.\nVeaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "taastamise" Riigi Teataja seaduse § 10 lg 4 alusel.\n§ 60. Veterinaarnõuete või aretusnõuete rikkumine\n(1) Veterinaarnõuete või aretusnõuete rikkumise eest –\n§ 62. Loomsete saaduste käitlemine tegevusloata vabatsoonis, vabalaos või tollilaos või ettevõttes, mis varustab väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva mittenõuetekohase loomse toiduga\n(1) Tegevusloata vabatsoonis, vabalaos või tollilaos või ettevõttes, mis varustab väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva mittenõuetekohase loomse toiduga, loomsete saaduste käitlemise või käitlemise alustamise eest –\n(1) Käesoleva seaduse §-des 60–63 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.\n(2) Käesoleva seaduse §-des 60–63 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Amet.\n(1) Käesoleva seaduse jõustumise ajal tegutseva ja tunnustamisele kuuluva mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamiseks mõeldud vabatsooni, vabalao või tollilao ning mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustava ettevõtte tunnustamise taotlus tuleb esitada hiljemalt 2004. aasta 1. juuniks.\n(2) Mittenõuetekohase loomse saaduse ladustamiseks mõeldud vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ning mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavas ettevõttes, mille tunnustamiseks on taotlus esitatud käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt, võib käitlemist jätkata kuni vabatsooni, vabalao või tollilao või mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustava ettevõtte tunnustamise kohta tehtud otsuse jõustumiseni. Kui vabatsooni, vabalao ja tollilao ning mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustava ettevõtte kohta tehti tunnustamisest keeldumise otsus, tuleb selles vabatsoonis, vabalaos või tollilaos ning mittenõuetekohase loomse toiduga väljaspool Euroopa Liidu territoriaalvett rahvusvahelisi vedusid teostavat laeva varustavas ettevõttes käitlemine viivitamata lõpetada.\nnõukogu direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29–41), muudetud direktiividega 91/68/EMÜ (EÜT L 46, 19.02.1991, lk 19–36), 91/174/EMÜ (EÜT L 85, 05.04.1991, lk 37–38), 91/496/EMÜ (EÜT L 268, 24.09.1991, lk 56–68), 92/60/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 75–76), 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.09.1992, lk 54–72), 92/118/EMÜ (EÜT L 62, 15.03.1993, lk 49–68) ja 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14–15);


Eesti disain teeb edusamme - Äripäev\nEesti disain teeb edusamme\nTiina Kolk 07. mai 2004, 00:00\nSiiski on viimastel aastatel ka hakatud Eestis disainile rohkem tähelepanu pöörama. ?Selles ei nähta vaid ühe kildkonna kunstnike töö väärtustamist, vaid täiendavat võimalust siinse tööstuse konkurentsivõime tõstmiseks,? kommenteerib majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi juurde loodava Eesti Disainiinfo Keskuse projektijuht Ilona Gurjanova.\nTootja poolelt on disainikliima olnud Eestis üsna kuiv ? turg on väike ja toodanguga riskida kartes ettevõtted tundmatut disainerit ei kaasa. Valdavalt koosneb Eesti disainimaastik oma firmaga alustanud entusiastlikest tootekujundajatest, kes suudavad luua huvitavaid tooteid.\nDisainerid jõudsid ülevaatenäituseni 2000. aastal. Paradoksaalsel kombel mitte Eestis, vaid Helsingi Disainimuuseumis. 6. mail Berliinis avatud uute Euroopa Liidu liikmesmaade tootekunstnike näitusele valisid sakslased Eestit esindama Tarmo Luisu valgustid, noorte rõivasarja Hula ning Toivo Raidmetsa, Martin Pärna ja Igor Volkovi mööbli.\nPraegu on eesti disaini juhtiv haru mööblitööstus, millega tegelevad nii sisekujundajad kui disainerid. Esimene kindlamalt kanda kinnitanud ettevõte oli T&T Mang, kelle toodang on leidnud vaatamata väiketiraa?idele laia kõlapinna nii kodu-, ühiskondlike ruumide kui ka telestuudiokujundustes. Tiina Mangi sõnul avas nende tee piiri taha ühele välislaevale konstrueeritud metalltool, mis pidi olema kõikuval pinnasel piisavalt tugev ja stabiilne.\nGurjanova märgib, et ka Thulemas on disainerid haaratud tootearengu protsessi algusest lõpuni. Edukast koostööst annavad tunnistust lõpuni läbitöötatud ja omavahel sobitatavad tooteperekonnad.\nKui kodusfääriga tegeleb rida väikseid ettevõtteid, siis suurtootjate pilk on suunatud ühiskondlike ja bürooruumide sisustusele. Näiteks Standard ja Thulema, istemööblitootja Jalax valmistab toole kohvikutesse, restoranidesse, aga ka metallmööblit raamatukogudele ja arhiividele ning koolimööblit. Julge sammuna on võetud tootmisse Martin Pärna kujundatud töökoht E1, mille ülim kompaktsus seisneb ühest pinnast kasvavas istmes ja arvutimonitoris ning lauas. Tuntust kogus see töökoht Riigikogu e-saalis.\nTeise tugeva disainiharuna nimetab Gurjanova valgustikujundust, millel on samuti Eesti kontekstis pikk traditsioon. Tõnis Vellama koolitab endale ja teisele eesti nimekale valgustidisainerile Tarmo Luisule põnevalt eriilmelisi lähenemisi esindavaid noori. Kõrvuti noortega (Kalli Sein, Gabriel Verilaskja jmt) on uuesti valgusteid hakanud kujundama-tootma Mait Summatavet.\n?Minimalistliku, rahuliku kujunduskeele eelistamine, vähesed detailid, naturaalne üldmulje ning läbi selle enda seostamine modernistliku vormikeele ning põhjamaise kujundustraditsiooniga on eesti disainile omane,? konstateerib Gurjanova. Aga mitte ainult.\nDisainerid Rain Pluutus, Priit Verlin ja Dan Lukas ühendusest ClassXFurniture tulid Kölni mööblimessilt koju mitme rahvusvahelise tellimusega. Nende art deco laadis ameerikalik detailirohkus on eesti mööblikujunduse kontekstis erandlik. Valitsevaks kujunenud standardeid eirav ja atraktiivsust rõhutav käekiri, sõltumatus nii värvis kui ka vormis, on kindlustanud neile tähelepanu, sest ainsate eestlastena on nad pääsenud ka maineka Design Yearbooki kaante vahele.\nGurjanova hinnangul suudavad maailmas toimuvaga ühte sammu käies turul konkurentsi pakkuda nii vannitootjad kui ka moekate energiakookonite loojad. Näiteks Aquator ja Balteco on edukad Eestis ja väljaspool.


Soome suursaatkond, Tallinn: Aktuaalset: Uudiskirjad\nKauko Röyhkä & Narttu klubituur stardib Tallinnast\nKauko Röyhkä & Narttu on peale taasühinemist ja edukat festivalisuve minemas klubituurile Soomes. Ringreisi avapauk antakse aga Von Krahlis 28. septembril koos Kosmikutega, kellega Kauko on ka varem lavasid jaganud. Kauko Röyhkä on üks Soome tõelisi rokilegende, kelle karjäär muusiku ja kirjanikuna algas juba aastal 1980. Röyhkä ühed tuntuimad lood on Lauralle, Onnenpäivä, Nivelet, Maa on voimaa ja Paska kaupunki. Loe lisaks...\nSoome teksa-miss tuleb sel reedel Tallinna!\nTallinnas annab kontserdi Soome rokilegend ja kirjanik Kauko Röyhkä, tuues kaasa tema autobiograafilise romaani ainetel valminud filmi „Miss Farkku-Suomi“. Film linastub eksklusiivselt kinos Sõprus ainult reedel 28. septembril kl 20. Filmi juhatavad sisse ning publiku küsimustele vastavad Kauko Röyhkä ja peaosatäitja Mikko Neuvonen. Miss Farkku-Suomi on humoorikas jutustus suurest armastusest, noore mehe kasvuvaludest, punk-muusika ja uue laine rock’n‘rolli tulekust põhjala väikelinna Oulu tänavatele. Loe lisaks...\nNibud ehk hetk me elude katkematus reas\n29. septembril esietendub Salme Kultuurikeskuses Peeter Jalaka uus rahvusvaheline tantsulavastus! Etendus räägib täiuslikkuse ja tasakaalu otsinguist läbi erinevate mehetüüpide. Lisaks Von Krahli näitlejatele on laval Soomes töötav jaapani koreograaf Ken Mai ning soome näitleja Tero Jartti. Muusikat loob ja esitab otse laval Ismo Alanko koos Teho Majamäkiga! Loe lisaks...\nEuroopa keeltepäeval tutvustatakse soome keelt\n26. septembril tähistatakse Euroopa keeltepäeva, et seeläbi tähtsustada kõiki Euroopas kõneldavaid keeli: nii suure kõnelejaskonnaga keeli kui ka murdeid, nii põliskeeli kui ka uusi keelekujusid. Eestis korraldab keeltepäevaga seotud üritusi Euroopa komisjoni tõlketeenistus ning selleaastane peaüritus toimub Narvas koostöös Tartu Ülikooli Narva Kolledžiga. Kolledži aatriumis leiab aset traditsiooniline keelte ja kultuuride päev, kus oma tegevust tutvustavad kultuuriinstituutide ja saatkondade esindajad. Keeltepäeval tutvustavad soome keelt keeleteadlane Lari Kotilainen ja tõlkija Anna Sidorova. Toimub kooliõpilastele mõeldud veebiviktoriin ning kõigil huvilistel on võimalik osaleda tasuta keeletundidel, mille käigus saab tutvuda 10 eri keelega. Loe lisaks...\nSoome toitumiskultuuri professor Tallinnas\nReedel, 28. septembril toimub Tallinnas Soome Instituudi saalis kl 17.00 Helsingi Ülikooli professori Johanna Mäkelä avalik loeng “ Sign of the Times: Food in Modern Finland”. Oma loengus räägib Mäkelä üldisemalt toitumiskultuurist kui sellisest, loengu teises pooles ta lahkab teemat konkreetsemalt Soome näitel.Loeng on inglise keeles ja kõigile osalejatele tasuta (vajalik on eelregistreerimine aadressil kadri.kaljurand@finst.ee). Loe lisaks...\nTarja Tuupaneni ehted Iida galeriis\n28. septembril avatakse IIDA Galeriis Tallinna kesklinnas Tarja Tuupaneni ehete näitus ”Some Whites”. Vaikusest ja puhtusest inspireeritud ning valgest cacholong‘i kivist valmistatud ehteid saab näha galeriis kuni 12. novembrini. Loe lisaks...\nTampere Maja 15 aastat - Aktiivne teismeline vanas kuues!\nTampere Maja tähistab laupäeval, 29. septembril kell 11.00-15.00 oma 15. sünnipäeva. Selle puhul avab Tampere Maja oma uksed linnarahvale: näidatakse maja ja tutvustatakse asutuse ajalugu. Ringkäigu järel on võimalik aega veeta peosaalis, süüa sünnipäevatorti ning nautida head muusikat kitarristilt Indrek Mihkelson ning jazz-duo´lt Lauri Kadalipp ja Paul Neitsov. Pidustuste raames avatakse Tampere Maja galeriis kell 11.00 ka Muuseumikeskuse Vapriikki fotonäitus Näsijärvest ja elust selle ääres. Näsijärv on vahetult Tampere linna kujunemislooga seotud ja selle kaldad kihavad elust. Loe lisaks...\nNordMatch keskendub Põhja- ja Baltimaade loomeinimeste koostööle\n11.-12. oktoobril Tallinnas peetav NordMatch 2012 on Põhja- ja Baltimaade kultuuri- ja kunstikorraldajatele, produtsentidele, kunstnikele, erinevate loomeharude asjatundjatele ning kultuurivaldkonnaga seotud ametnikele mõeldud konverents, mis keskendub kultuurivaldkondade ja erinevate majandusharude koostööle. Konverentsil esitletakse Põhjala ja Balti riikidest pärit inspireerivaid näiteid erinevate kunsti- ja kultuurivaldkondade ning ühiskonna kokkupuutepunktidest. Lisaks konverentsile toimuvad õppekäigud erinevate loomevaldkondade asjatundjate eestvedamisel piiriülest kultuurikoostööd toetavad töötoad ning kontaktüritus F-hoones. Loe lisaks...\nSaarikoski 75 kirjandusõhtul esitleti kahte raamatut\n6. septembril tähistati Euroopa kirjanduskohvikus Soome luuletaja Pentti Saarikoski 75. sünniaastapäeva. Sel puhul esitleti Saarikoski mahuka koondkogu „Luuletused” ilmumist eesti keeles. Ühtlasi esitleti Soome Kirjanike Liidu esinaise Tuula-Liina Varise raamatut „Kilpkonn ja õlgmarssal”, millest ilmus kordustrükk. Loe lisaks...\nKunnallisvaalit ja ennakkoäänestys Virossa\nSuomen kunnallisvaalit toimitetaan joka neljäs vuosi lokakuussa. Äänioikeutettuja ovat ne, joilla on Suomessa kotikunta. Virossa voi äänestää ennakkoon Tallinnassa 17.-20.10.2012 sekä Tartossa ja Pärnussa 19.-20.10.2012. Loe lisaks...\nSoome suursaatkond Twitteris - jälgi meid!\nSoome-Eesti Kaubanduskoda FECC


Loomine, Piibel ja evolutsiooniteooria | Bible Toolbox\nLoomine, Piibel ja evolutsiooniteooria\n1. Loomine- usu keskne küsimus\nPiibel algab loomisega ja lõppeb loomisega. Kristliku usu kohaselt on maailmal oma alguspunkt ja oma lõpp-punkt. Alguse ja lõpu vahel on maailm Tema kätes, kes on loonud mittemillestki kõik nähtava ja nähtamatu. Ta on üks ja ainus Jumal, kellel ei ole olnud algust ega tule ka lõppu.\nUsk loomisesse on kristluse jaoks keskne õpetus. Selle abil mõistab inimene oma kohta Kõigekõrgema ees. See õpetab meid, kuidas me peaksime õigesti suhtuma meid ümbritsevasse maailma ja kõigesse, mida see maailm meile pakub. Samal ajal aitab see meil mõista Piibli sõnumit, mis on, et Jumal on loonud inimese ja kutsub igat inimest, kelle ta on loonud, enese ligi. Kristlik usk loomisesse pakub meile erinevaid vaatenurki ning järgnevalt on mõningad neist välja toodud.\nKristlik kirik, mis usub loomisesse, usaldab Jumalat, kes on kõikvõimas ja kellele ei ole võrdset. Ei kurjad valitsejad, selle maailma suurkujud ega inimese patt suuda kõigutada Jumalat, kes hoiab kogu maailma oma peopesadel. Tema, kes lõi maailma sõna läbi, lõpetab kunagi maailma samuti sõna läbi. Ka kogu vahepealne aeg on tema kontrolli all. Vana Testamendi usklikud võtsid ette ohtlikke teekondi, teades et nad võivad loota vägeva Looja peale (Ps 121:1-2). Ilmutuste aegadest on tagakiusatud kristlased lootnud Issanda peale ja palunud, et ta tuleks ja tooks õiguse oma rahvale (Ilm 6:9-10). Keerulistes olukordades võib tunduda raske loota Jumala kõikvõimsuse peale. Vaatamata sellele on see suur väärtus ja lootuseallikas ka tänapäeval.\nUskudes loomisesse, tunnistame samas usku sellesse, et Jumal hoolitseb iga inimolendi eest siin maailmas. Vana Testamendi usklik kummardab Tema ette, kes tundis kummardajat juba enne tema palvet ja teadis igat päeva, enne kui see kätte jõudis (Ps 139:13-17). Iga inimene on kardetavalt imeliselt loodud. Just sellepärast on iga inimene väärtuslik, nii mees kui ka naine, nii sündimata laps kui ka rauk, nii mustanahaline kui ka valgenahaline, nii terve kui ka puudega inimene, nii kristlane kui ka moslem. Kõik on ära teeninud inimliku väärikuse. Ükskõik kui suur patu hulk ei võta kellegilt ära tema väärtust Jumala looduna. Kõik on kallid Jumalale ja seepärast kutsub Jumal kõiki enda ligi. Jeesuse sõnad sellest, kuidas Jumal hoolitseb inimeste eest on väga puudutavad:\nSeepärast ma ütlen teile: Ärge muretsege oma hinge pärast, mida süüa, ega oma ihu pärast, millega riietuda! Eks hing ole enam kui toidus ja ihu enam kui rõivas? Pange tähele taeva linde: nad ei külva ega lõika ega kogu aitadesse, ning teie taevane Isa toidab neid. Eks teie ole palju enam väärt kui nemad? Aga kes teie seast suudab muretsemisega oma elule ühe küünragi juurde lisada?\nJa rõivastuse pärast, mis te muretsete? Pange tähele lilli väljal, kuidas nad kasvavad: ei näe nad vaeva ega ketra, aga ma ütlen teile, et isegi Saalomon kogu oma hiilguses ei olnud nõnda ehitud nagu igaüks neist. Kui aga Jumal nõnda rüütab väljal rohtu, mis täna on ja homme visatakse ahju, eks siis veelgi enam teid, te nõdrausulised!\nÄrge siis hakake muretsema, öeldes: „Mis me sööme?” või „Mis me joome?” või „Millega me riietume?” Sest kõike seda taotlevad paganad. Teie taevane Isa teab ju, et te seda kõike vajate. Aga otsige esmalt Jumala riiki ja tema õigust, siis seda kõike antakse teile pealegi! Ärge siis hakake muretsema homse pärast, sest küll homne päev muretseb ise enese eest! Igale päevale piisab oma vaevast.\nPiibli esimene peatükk räägib sellest, kuidas Jumal andis inimestele ülesande:\nVastava ülesande kirjelduse leiame ka kaheksandast psalmist. Jumal on andnud inimesele erilise koha oma loodu seas. See tähendab suurt au, kuid see on samuti suur vastutus. Inimene on justkui sulane Jumala talus. Meil on õigus rakendada ja kasutada loodut, kuid meil tuleb seda teha vastutustundlikult. Me ei tohi hävitada ega rikkuda maailma, sest see ei ole meie oma. Iga inimene on loodud Jumala poolt ja on seega tema teenistuses. Igaüks meist seisab kunagi viimsel kohtupäeval Looja ees ja annab vastutust oma elu kohta. Kristlik usk ütleb, et keegi ei saa ennast õigustada viimsel kohtupäeval ilma Kristusele lootmata, kes kandis ära meie patud ning tõi endasse uskujatele armu ja pattudest andeksandmise.\n2. Piibel ja teadus\nCharles Darwini „Liikide teke“ põhjustas kristlaskonna seas arutelu, mis kestab tänapäevani. Viimase 150 aasta jooksul on loodusteadused arenenud väga kiiresti ning on avastatud hulgaliseltuusi asju meid ümbritseva keskkonna toimimise kohta. Kristlike kirikute suhtumine uutesse leidudesse on olnud väga erinev. Põhiprobleemiks on kerkinud 1. Moosese raamatu alguses kirjeldatud maailma loomine Jumala poolt 6 päeva jooksul. Loodusteadlastel on universumi varajaste faaside, elu arengu ning inimese päritolu kohta hoopis teistsugused teooriad. Tänapäeva astronoomia ja bioloogia seletused ei lähe kokku Piibliga ning enamik teadlasi arvab, et evolutsiooniteooria seletab kõige paremini inimese päritolu.\nÜhelt 19. sajandi saksa filosoofilt pärineb suuure kuulsuse saanud mõte: Jumal ei ole loonud inimest, vaid inimene on loonud Jumala. Seda hakkasid kasutama kommunistid, kes arendasid sellest oma mõtte: religioon ei ole mitte ainult inimese pettekujutelm, vaid see on ka ohtlik, kuna on kontrrevolutsiooniliste jõudude teenistuses. „Religioon on oopium massidele“, tähendas et religiooni kasutati valuvaigistina, kui läks vaja rasket lõikust.\nEvolutsiooniteooriat on meelevaldselt kasutatud religiooni aseainena ning juhitud selle abil inimest eemale Jumalast. Väga paljud inimesed kordavad lauset: „Ma ei usu Jumalasse, ma usun evolutsiooni.“ Kristliku usu järgi peab iga sellise vastusega siit ilmast lahkunud inimene andma vastust oma elu ja sõnade kohta Looja ees.\nEvolutsiooniteooriat on tõepoolest võimalik meelevaldselt kasutada Jumala vastu, kuid see ei pea nii olema. Evolutsiooniteooriat ei pea kasutama relvana usu vastu. Paljude kristlaste jaoks ei ole mõlema omaksvõtmise puhul mingit konflikti, samas kui mõned näevad nende puhul teatavat vastuolu.\n3. Kuidas on evolutsiooniteooriat hinnatud?\nMõned konservatiivsed kristlikud ringkonnad on ateistide rünnakutele vastanud omapoolsete rünnakutega evolutsiooniteooria ja selle lahendamata küsimuste vastu. Kriitikute arvates on evolutsiooni kujutavat ketti väga raske või koguni võimatu kokku panna ning nende “aukude” katteks on tehtud ekslikke ja valesid järeldusi. Lisaks rajaneb evolutsiooniteooria tõdemusel, et on väga väike tõenäosus, et tekiks elu meile tuntud rikkuses ja mitmekesisuses, mis oleks suutnud sellisele tasemele areneda.\nSamal ajal tasub olla ka ettevaatlik kristlastest kriitikute puhul. Evolutsiooni ja elu arengut uuritakse tuhendetes ülikoolides kogu maailmas. Mõnigi kord jääb evolutsiooniteooria vastaste argumente kuulates mulje, justkui oleks teadlaste puhul tegemist rumalatega, kes ei tea oma alast mitte midagi. Kas on tõesti käsil vandenõu jumalatute teadlaste poolt, et suruda vaikselt evolutsiooniteooria läbi, kui iseenesestmõistetav dogma?\nMe peaksime aru saama, et teadus ja usk on eraldi valdkonnad. Mõlematel on suur väärtus. Usk ei toetu mõistusele, vaid Jumala kuulutusele. Teadus aga rajaneb inimmõistuse poolt välja töödatud meetoditel. Mitte kõik loodusteadlased pole ateistid ning ka evolutsiooniteooria omaksvõtt ei tekita paljudel inimestel konflikti usuga Jumalasse. Kahjuks saavad avalikus arutelus tähelepanu tavaliselt äärmused. Ühest küljest loodusteadlsed, kes evolutsiooniteooria abil teevad maha usku ning nende tulihingelised vastased, kelle argumendid on nõrgad ning läbimõtlemata. Vähem tähelepanu saavad tõsist uurimistööd teevad isikud ning teadlastest kristlased. Üks viimastest võttis oma seisukoha kokku nii: „Jumal on loonud maailma ning nüüd meie üritame teada saada, kuidas ta seda tegi.“\nKunagi ma kohtusin ühe naise ja mehega, kes olid kihlatud ja pidid abielluma paari nädala pärast. Mõlemad olid kristlased aga ka arstid ning seega olid nad palju pidanud tegelema loodusteaduste õppimisega. Sellepärast nad teadsid, mille üle arutelu käib.\nMida peig mõtles, kui ta vaatas oma pruuti? Hunnik elemente ja kogum keemilisi protsesse. On väga raske öelda, et see vaatenurk on vale. Õnneks ei olnud see ainukene vaatenurk, mida peigmees nägi. Ta nägi samuti oma armast pruuti, kellega ta tahtis elada koos elu lõpuni.\nAsju vaadates on alati mitmeid vaatenurki. Maailma ja selle päritolu võib samuti vaadata kahest vaatenurgast. Teadus otsib, kui kaugele ta võib jõuda. Kristlane kummardab suure Looja ees ja otsib enda kohta tema ees. Mõlemad vaatenurgad on ülesanded, mis meile on antud.\nEvolutsiooniteooria on teaduslik teooria ja sellega tegeleb teadus oma käsutuses olevate vahenditega. Teaduse maailmas vahetab täpsem ja uuem teooria alati välja vanema ja aegunud. Vaadates tagasi ajalukku, näeme et kristlus on suhtunud väga erinevalt läbi ajalooperioodide teadusesse ja selle saavutustesse. Mõningatel hetkedel on kirik tõepoolest võidelnud teaduslike avastuste kui mõttetu inimtarkuse vastu. See aga ei ole alati nii olnud ning kristliku usu ja teaduse vahel on ajaloo vältel enamjaolt valitsenud suhtlus. Millises vormis ja kuidas peaksid teadus ja usk üksteisesse suhtuma? See on küsimus igale põlvkonnale ning me vajame palju tarkust, et sellele küsimusele vastus leida.\n4. Kuidas usk sünnib?\nÜks luterliku usutunnistuse alustalasid on tõdemus, et inimene ei saa omast jõust ja mõistusest uskuda ega uskuma jääda, vaid ta vajab selleks Püha Vaimu abi. Ainult Püha Vaim saab inimsüdames äratada usku Kristusesse.\nKristlike ringkondade kriitikal evolutsiooniteooria vastu, tuleb välja mõnikord üks arvamus. On öeldud, et evolutsiooniteooriat tagasi lükates saab sinust usklik. Siiski ei tee mingi teadusliku teooria tagasilükkamine ega vastuvõtmine kellestki kristlast. Inimmõistusel on oma ülesanne, kuid selle läbi ei saa uskuma hakata evangeeliumit ristilöödud Jeesusest. Usk on Püha Vaimu kingitus ja ta sünnitab seda läbi Jumala sõna ehk Piibli ja sakramentide (ristimine ja armulaud) ükskõik kus ja ükskõik millal.\n5. Tarkuse kummardamine\nLäänemaailma teadus on uhke oma saavutuste üle. Mõeldakse, et endast lugupidav teadlane ei kummarda millegi ega kellegi ees. 20. sajandi alguse teadus oli täis optimismi ja kuulutas, et inimene suudab kõik selle maailma probleemid tehnoloogia ja teaduse abil lahendada. Viimaste aastakümnete jooksul on see arvamus kaotanud kõvasti autoriteeti. Teadus ja tehnoloogia ei ole toonud rahu ning rõõmu, vaid on aidanud kaasa lõhenemise, üksilduse ja sellise keskkonna tekkele, mis liigub hävingu poole.\nUue Testamendi alguses räägitakse sellest, kuidas idamaade targad tulid Jeesuslast kummardama. Nad ei muutunud vähem targemaks oma kummardamise pärast. Paljud kunstiteosed näitavad nende õndsustunnet ja rõõmu avastusest.\nLisaks lõhenenud ja kitsale teadusele vajame me ka tarkust, mis suudaks kummardada kõigeväelise Looja ees.


Anton Nikitini kommentaar Nõmme tee 1a korterite müügiedu kohta - ECO Advice\nAnton Nikitini kommentaar Nõmme tee 1a korterite müügiedu kohta\n30. aprill 2018Jaga Facebookis\nEelmisel nädalal sõlmisime kortermaja Nõmme tee 1a viimase korteri asjaõiguslepingu. Nüüd on õige aeg teha lühike kokkuvõte edukast müügiprotsessist.\nKokku majas on 25 korterit. enne maja projekteerimist analüüsiisime hoolikalt, millistele korteritele on kõige suurem nõudlus:\n12 tk – kahetoalised 42-44m2,\n3 tk – kolmetoalised ca 60m2,\n10tk – neljatoalised ca 84m2.\nPrognoosisime, et esimestena müüme 2-toalised, seejärel 4-toalised ja viimastena 3-toalised korterid. Faktiliselt nii oligi – viimastena müüsime kaks kõige kallimat 4.korrusel asuvat neljatoalist korterit.\nNõmme tee 1a projekti kõige suuremaks väljakutseks kujunes:\nnäha ette kinnistu arenduspotentsiaal – pakkusime kinnistu ostuvõimalust finantspartnerile detailplaneeringu algstaadiumis;\nluua õige toode – s.o. a) turunõudlusele vastava suurusega korterid, b) sisekujundaja-arhitekti abiga läbimõeldud mugavad planeeringud, c) pakkuda klientidele kortereid koos sisseehitatud mööbliga e. võimaluse kolida kohe sisse.\nNõmme tee 1a oli esimene projekt, mille raames pakkusime 3- ja 4-toaliste korteritesse sisseehitatava mööbli korteri hinna sees. Meie sisekujundaja-arhitekt Kristiina Kuus korraldas koostöös mööbli valmistajaga sisekujunduspaketidele vastavad mööbli lahendused. Paigaldasime korteritesse vannitoamööbli koos pesumasinaga, esikukapi, köögi koos tehnikaga. Klientide tagasiside igati positiivne, mistõttu kaalume lahendust “Mööbel korteri hinnas” ka Eco Advice järgmistes projektides.\nArvestades, et viimane korter müüdi 3 kuud peale maja valmimist, saab projekti lugeda väga edukaks.\nUsun, et projektiga jäid rahule nii uued elanikud kui ka finantsinvestor.\nTänu pikaajalisele kogemusele kinnisvaraarenduses andsime projektile lisaväärtuse ning finantsinvestorile väga hea omakapitali tootluse. Ja mis kõige olulisem – uued elanikud said kvaliteetselt ehitatud korterid heas asukohas.\nTänan meie kliente, partnereid ja Eco Advice’i meeskonda hea töö eest.


Unustatud lilled – Anna Daniela Rodgersi maalinäitus | Tallinna Botaanikaaed\nUnustatud lilled – Anna Daniela Rodgersi maalinäitus\n3. mai 2012\tTallinna Botaanikaaia palmisaalis avatakse 3. mail kell 17.00 Anne Daniela Rodgersi maalinäitus Unustatud lilled. Tallinna Botaanikaaias on kunstnikult kümmekond lillemaali, mida pole ühelgi näitusel varem näha olnud. „Kui ma alustasin oma lillemaalide sarja, tahtsin teha teistmoodi lillemaale, selliseid, millel ilu ei ole esmatähtis. Modellidki valisin sellised, kes rikkalike taluõede uhkeldajatega samas kategoorias võistelda ei suuda – angervaksad, koerputked, tulikad, mesikad – nende lillede inimkeelsed nimed seisavad raamatus “Umbrohud ja prahitaimed” selgitab Anne Daniela Rodgers.\nOotamatult aga hakkasid need vanadesse ja kulunud raamidesse kängitsetud põllulilled, klaaspurgid, potid ja plekkämbrid elama hoopis isemoodi vaikset elu. Tundus nagu neis hakkasid lahti rulluma lood.\n„Koos Kerttu Soansiga tuli meil mõte laiendada nende maalide tähendust veelgi, tekkis unistus raamatust. Teemagi tuli kui iseenesest, meie ja vältimatult ka Teie elust – emadest ja tütardest“ lisab kunstnik. Siinkohal ei ole ju ilu esmatähtis, väikestest argistest ja igapäevastest hetkedest tunnete ära omad lood.\nNäitus “Unustatud lilled” on avatud emadepäevani. Raamatu ilmumine on plaanis järgmise aasta emadepäevaks.


Ühilduvuskontroll aadresse - Abi töö XMailer 3.0\nÜhilduvuskontroll e-posti aadressi olemasolu\nSoovitame kasutada käesolevat vahend, et kontrollida adressaatide aadresside enne iga listiga ja sõeluda välja мертые e-posti aadressid, et säästa ressursse.\nvõimaldab kontrollida õigsust kirjalikult e-posti aadress. Ei tooda kontrollida DNS serverisse ja serverist saaja.\ntoodab kontrolli postituses DNS serverite teema olemasolu registreerida domeeni saaja. Soovitame kasutada käesolevat meetodit kontrollida meeleseisund test süntaks.\ntoodab kontrolli serveris saaja, et on ise täpne ja usaldusväärne test olemasolu почтовго postkasti, kuid сопрежено mõned тонкостями ja raskusi.\nNäiteks: Sul peab olema valge IP, kuna kõige levinum posti teenus mail.ru nõuab, et ühenduse ainult valge IP. Ajal XMailer toodab kohtlemise meiliserveritega üritab teada saada olemasolust konkreetse e-posti aadressi, siis saate olla keelatud kohe välja sagedase käitlemine.\nTahaks siinkohal märkida, et kui kontrollimise käigus on логину, siis tuli vastus on olemas selle saaja aadressi, siis see on üheselt töö ja on olemas. Soovitame kasutada käesolevat meetodit, et kontrollida nimekirjad kuni 1000 aadress ööpäevas.


''Kultuur, see on...''\nÜks tuttav käis hiljuti Alice Cooperi kontserdil ja istus seal raske raha eest, näpud kõrvas, vapralt lõpuni. Järgmisel päeval hakkas ta kuulmine pisitasa taastuma. Ja ikkagi oli mul natuke kahju, et ma pole seda naljakat meest siiani oma silmaga kuulamas käinud. Ka Marilyn Manson jäi endast läbi raputamata ning kui päris aus olla, siis tänavu saigi vanade rokipeerude kitarririffe kuulatud vaid plaadi pealt ja määritud pühapäevahommikustele pannkookidele. Väga nämm-nämm - soovitan soojalt. Isegi kolme-nelja paiku öösel arvuti tagant lõpuks ümber kukkunud teismelise põrutab voodist lahti - hirmuga, et nüüd on kallis emme ikka lõplikult lolliks läinud. Aga ühel ilusal päeval kuulab ta ise täiesti vabatahtlikult Jimi Hendrixit - raudselt.\nMinu tänavune kõige-kõigem kontserdielamus pärineb hoopiski Illuka mõisa väikesest saalist. Kas te olete kuulnud, kuidas Jüri Aarma laulab vene romansse? Nii et publikul ihukarvad püsti, sealhulgas venelastel, kes ometi igat masti vägevaid neid laulmas kuulnud on.\nSee kõige-kõigem ei tähenda alati midagi suurt ja suurejoonelist. Just nii oli see ühel ilusal oktoobripäeval Illukal, kus väike agentuur Corelli Music korraldas "Õukonnaromansi" kontserdi Diana Klasi, Jüri Aarma ja Ooper-Kvarteti osalusel. Küünlavalgus ja romansid, Aarma vaba suhtlemine publikuga, ladus jutt ja suur hääl ning uskuge mind, ka kõige suurem skeptik kõige suhtes, mis natukenegi romantilisuse järele lõhnab, sulas. Mina kontsertide suurkorraldaja Eesti Kontserdi asemel oleks Corelli Musicu peale natuke kade, et ise sellise idee peale ei tulnud - iseenesest lihtsa, kuid 100 protsenti garantiid, et mõjusa.\nÜks mu sõber tuli ühel päeval huvitava definitsiooni peale, mis kultuur on. "Kultuur, see on ..." Ja tee või tina, kuu aega hiljem ei mäletanud seda enam ei mina ega tema. Jäänud oli vaid aisting huvitavast mõttest, mille oli enda alla matnud üks tema teine avaldus, et tegelikult oleme meie, inimesed, vaid jumala mõtted. Et tegelikult meid polegi olemas, ka siis mitte, kui me istume täiesti reaalselt laua taga ja defineerime kultuuri.\nAga seda see aastalõpu lähedus meiega teeb - paneb mõtlema mõtestamatuid mõtteid. Kust nad tulevad ja kuhu lähevad, tont seda teab. Ning mingu nad rahus, et teha uuel aastal ruumi uutele mõtetele, näiteks sellisele, et kultuur, see on...


Padjaklubi: Räägime raamatutest!: Cassandra Clare "City of Glass"\nJa maailm laieneb iga leheküljega. Tõsiselt, seekord viib autor lugeja päris shadowhunterite maailma keskele, täpsemalt siis nende pealinna Alicantesse. Asjad muutuvad tõsisemaks, segadust on palju ja mingil hetkel ajavad kõik asjad segadusse. Vähemalt minul tuli küll vahepeal selline hetk. Palju annab ühe inimese isa-küsimuse ümber keerutada? Ma saan aru, et see on esimeste raamatute keskne teema, aga ühel hetkel tunned, et aitab. Lõpuks loomulikult kõik laheneb ja nagu arvata oli, siis ühed tegelased polegi õde-vend. Üllatus oli see ilmselt vähestele lugejatele. Autor ei maaliks sellist armastust, kui see NII keelatud ja tabu oleks. See selleks. Vähe sellest, et need kaks asja said lahendatud, lahenes ka enam-vähem kõik muu. Võiks lausa öelda, et sari oleks võinud sealkohal pidama jääda ja asi võinuks olla triloogia. Võiks ja võiks... Aga ometi, teatud küsimused jäävad ja asi tunduks selle lõpuga liiga lihtne, helge ja kiire. Seega ootan ma põnevusega, mida pakub neljas raamat. Mõned lahtised otsad ju jäid – kuhu kadus Jonathani keha; milline on haldjate kuninganna palvest keeldumise tagajärg, mis saab kogu selle kremplist, kes ühte linna suruti; mis juhtub pärast seda, kui allilma tegelased on võrdsed teistega; mis saab Simonist ning mitte vähem tähtis, kes kelle lõppude lõpuks valib? Raamat kui selline erines eelnevatest sellepoolest, et Clary ei jooksnud enam ringi nagu peata kana ja vahelduseks mõtles ka oma tegudele, seda küll sageli alles pärast tegutsemist, aga algus seegi. Jace räägib lõpuks ometi rohkem kui paar lauset korraga ja Alec saab enda kompleksidest vist enam-vähem üle. Kahjuks näeb raamatus ka kaotusi, mida ei oodanud, aga need on muude tegevuste taustal nii ära peidetud, et jääb vaevu aega sellele mõelda. Seega on raamat kena jätk eelnevatele, natukene konkreetsem ja kindlas suunas liikuv. Kes on juba viitsinud eelenvad kaks läbi lugeda, neil ei tasuks siinkohal pidama jääda.


Kuidas vaadata 'Kõik tõusnud' esilinastust veebis - Voogesitus\nKuidas vaadata 'Kõik tõusnud' esilinastust veebis\nGetty CBSi 'All Rise' näitlejad\nDraamasari Kõik tõusevad esietendub täna õhtul CBS -is kell 9/8c. Sari jälgib äsja ametisse nimetatud kohtunik Lola Carmichaeli (Simone Missick) ja värvikate tegelaste hulka, kui nad navigeerivad Los Angelese õigussüsteemis ja ületavad tõelise õigluse piire.\nKui teil pole kaablit, saate vaadata CBS-i otseülekannet oma arvutis, telefonis, Rokus, Fire TV-s, Apple TV-s või muus voogesitusseadmes ühe järgmistest kaablivaba otse-TV voogesituse tellimisteenustest:\nKui teil on Amazon Prime või soovite alustada Amazon Prime'i tasuta 30-päevast prooviperioodi , sa saad vaadake kogu CBS-i sisu (nii reaalajas kui ka nõudmisel) CBS-i täispääsuga Amazoni kanali kaudu , millega kaasneb 7-päevane tasuta prooviperiood.\nKui oled registreerus nii Amazon Prime'i kui ka CBS -i kanaliks , saate seejärel vaadata otseülekannet Kõik tõusevad arvutisse Amazoni veebisaidi kaudu või saate vaadata oma telefoni (Androidi ja iPhone'iga ühilduv), tahvelarvuti, Roku, Amazon Fire TV, Fire TV Stick, Xbox One, PlayStation 4 või muu voogesitusseadme kaudu Amazon Video rakenduse kaudu.\nCBS (elab enamikul turgudel) on üks neist Üle 95 otseülekande telekanali sisaldub FuboTV põhipaketis.\nSiin saate alustada FuboTV tasuta 7-päevast prooviperioodi ja saate seejärel vaadata otseülekannet Kõik tõusevad arvutisse FuboTV veebisaidi kaudu või telefoni (toetatud Androidi ja iPhone'i), tahvelarvuti, Roku, Apple TV, Amazon Fire TV, Chromecasti või mõne muu toetatud seadme kaudu rakenduse FuboTV kaudu.\nKui te ei saa otseülekannet vaadata, on FuboTV-l kaasas 30 tundi pilv-DVR-i (võimalus uuendada 500 tunniks), samuti 72-tunnine tagasivaatefunktsioon, mis võimaldab teil vaadata uusi episoode kuni kolm päeva pärast õhku, isegi kui unustasite need salvestada.\navatud autouks tennisepalliga\nLisaks Netflixi-sarnasele tellitavale voogesitusraamatukogule pakub Hulu ka 60+ telekanalite komplekti, mis sisaldab CBS-i (reaalajas enamikul turgudel).\nSaate Hulu jaoks registreeruda otse -TV abil siin ja saate seejärel vaadata otseülekannet Kõik tõusevad arvutisse Hulu veebisaidi kaudu või telefonis (toetatud Android ja iPhone), tahvelarvutis, Rokus, Apple TV -s, Amazon Fire TV -s, Chromecastis, Xbox One'is, Nintendo Switchis, Echo Show'is või muus voogesitusseadmes Hulu rakenduse kaudu.\nKui te ei saa otseülekannet vaadata, on Hulu Live TV-ga kaasas nii lai tellitav raamatukogu (mille uued eetrid on pärast eetrisse jõudmist saadaval) kui ka 50-tunnine Cloud DVR-i salvestusruum (võimalus uuendada täiustatud pilv-DVR-ile, mis annab teile 200 tundi DVR -i ruumi ja võimaluse reklaamides edasi liikuda).\nSee teenus võimaldab teil vaadata oma kohaliku CBS-kanali otseülekannet ja kogu CBS-i tellitavat kogu. See on lõppkokkuvõttes sama, mis Amazon Prime'i valik, ainult teie vaatate CBS -i digitaalse platvormi kaudu, mitte Amazoni oma.\nSiit saate alustada tasuta 7-päevast prooviperioodi ja seejärel saate vaadata otseülekannet Kõik tõusevad arvutisse CBS -i veebisaidi kaudu või telefoni (ühildub Androidi ja iPhone'iga), tahvelarvuti, Apple TV, Roku, Amazon Fire TV, Xbox One, PlayStation 4 või muu voogesitusseadme kaudu CBS -i rakenduse kaudu.\n'All Rise' hooaja esilinastuse eelvaade\nHaara kohvi, sest peaaegu aeg on kuritegevuse vastu võitlemiseks #Kõik! ☕\nPostitus, mida jagas CBS (@cbstv) 23. septembril 2019 kell 16.06 PDT\nPiloodi episoodi konspektis on kirjas, et äsja ametisse nimetatud kohtunik Lola Carmichael töötab selle nimel, et saada inimestele õiglust vigase juriidilise protsessi käigus. Simone Missick, kes mängib eespool nimetatud kohtunikuna, rääkis sarjast ja sellest, miks ta seda köitis ja miks see on Aafrika -Ameerika vaatajate jaoks oluline.\nMinu olemuse tõttu olen mustanahaline, see on poliitiline avaldus, rääkis ta telekavale . Ükski värvikas naine ei saa oma karjääris sellisele tasemele tõusta, olenemata sellest, kas tegemist on õiguskaitse, arsti, juristi või muu asjaga, ilma et ta oleks vastu löönud süsteemile, mis ei taha, et tal õnnestuks, ega usu, et ta väärib seal olemist.\nSeega on vestluse see osa, mida me uurime, mõte, et mõned inimesed arvavad, et ta pole selle töö jaoks õige inimene. Ta ei ole valmis, lisas Missick. Tema noorus valetab tema tarkuse. Kõik need asjad, mis on vanuselised ja seksistlikud ning seejärel tema kui afroameerika naise vastu kihistatud. Kuid siis on selle teine osa objektiiv, millega ta vaatab enda ees seisvaid inimesi.\nWilson Bethel, kes mängib ringkonnaprokuröri Mark Callanit, ütles, et kaebus Kõik tõusevad saab olema selle optimistlik väljavaade. See on sisuliselt lootustandev saade, mis, teate, meenutas mulle minu meelest sellist saadet Lääne tiib , selgitas ta. See element on üks asi, mis minu arvates teeb etenduse tõeliselt eriliseks. Ma mõtlen, et näitlejad ise muudavad saate super eriliseks. … [Meil on] uskumatult mitmekesine, tõeliselt, tõesti andekas näitleja, sügav talentide kogum. Meil on selles staadiumis inimesi, kellel on erinevad isiklikud elukogemused, erialased kogemused, ja inimesi, kes esindavad igasugust kuju, suurust, nahavärvi ja usutunnistust.\nStan Wawrinka kukub Aegoni meistrivõistlustelt välja\nStan Wawrinka sai Kevin Andersoni käest otsejoonelise kaotuse.\nKuidas vaadata Loode vs Purdue maadlust võrgus ilma kaablita\nLoode- ja Purdue avavad reede õhtul oma 2021. aasta maadlushooaja. Kui teil pole kaablit, saate otseülekannet vaadata.\nKuidas osta kostüümi\nMärgkostüümi kandmine aitab teil ujumise või sukeldumise ajal sooja hoida, kuid ühe valimine võib olla tohutu, kuna võimalusi on nii palju. Kuigi peaksite alati valima endale kõige mugavama vesikostüümi, on ...\n5 külvamata mängijat, kes võivad sel aastal Wimbledoni meeste loosimisega laastada\nWimbledon on olnud õnnelik jahipiirkond madalama asetusega mängijatele, kes on aastate jooksul oma suurte servide ja hoogsate maapinnalöökidega suuri pahandusi tekitanud.\nKas Rafael Nadal suudab Novak Djokovicilt aastalõpu edetabeli 1 ära noppida? Vaadake kõiki stsenaariume\nAnalüüsides, mida peavad kõik Rafael Nadal ja Novak Djokovic tegema, et aasta lõpetada maailma edetabelis 1. Nadalil on matemaatiline võimalus Djokovicist mööduda, kuid see on parimal juhul kauge.\ntraks küünarnuki kõõlusepõletiku jaoks\nkuidas vaadata Manchester Unitedit


Suveöö unenägu | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Suveöö unenägu\nJaanipäev on ukse ees, varsti on aeg puhata. Peaks valitsema teatav rahu. Aga Keskkriminaalpolitsei rahvusvaheliste vägivallakuritegude osakonna eriüksuse – rohkem tuntud kui A-rühm – jaoks kujuneb see nädal pingeliseks. Ootamatult süüdistatakse rühma ühte liiget minevikus toime pandud kuriteos ja Stockholmis leiavad üksteise järel aset kummalised vägivallakuriteod. Võõrtöölisest Poola meditsiiniõde tapetakse kirvehoobiga, ühe telekanali produtsent lastakse pärast värske tõsielusarja ekraaniletulekut maha, kavatsetav aumõrv võtab ootamatu pöörde, Riddarfjärdenil tõuseb pinnale laip ja pöörab kõik pea peale. Ja lõpuks muutub kõik politseiinspektor Jorge Chavezi jaoks ülimalt isiklikuks. Raamatus on ühendatud parim, mida Dahli austajad ootavad: intensiivne stiil, milles üks ootamatu pööre järgneb teisele, keerukad karakterid ja paras annus kibedat musta huumorit. „Suveöö unenägu” on kuues raamat Arne Dahli rahvusvaheliselt tunnustatud A-rühma sarjas. Varem on eesti keeles ilmunud „Misterioso” (2008), „Veresüü paine” (2010), „Koos mäeharjale mingem” (2012), „Europa blues” (2013) ja „Suured veed” (2015). Kirjastus: Eesti Raamat,\nJaanipäev on ukse ees, varsti on aeg puhata. Peaks valitsema teatav rahu. Aga Keskkriminaalpolitsei rahvusvaheliste vägivallakuritegude osakonna eriüksuse – rohkem tuntud kui A-rühm – jaoks kujuneb see nädal pingeliseks. Ootamatult süüdistatakse rühma ühte liiget minevikus toime pandud kuriteos ja Stockholmis leiavad üksteise järel aset kummalised vägivallakuriteod. Võõrtöölisest Poola meditsiiniõde tapetakse kirvehoobiga, ühe telekanali produtsent lastakse pärast värske tõsielusarja ekraaniletulekut maha, kavatsetav aumõrv võtab ootamatu pöörde, Riddarfjärdenil tõuseb pinnale laip ja pöörab kõik pea peale. Ja lõpuks muutub kõik politseiinspektor Jorge Chavezi jaoks ülimalt isiklikuks. Raamatus on ühendatud parim, mida Dahli austajad ootavad: intensiivne stiil, milles üks ootamatu pööre järgneb teisele, keerukad karakterid ja paras annus kibedat musta huumorit. „Suveöö unenägu” on kuues raamat Arne Dahli rahvusvaheliselt tunnustatud A-rühma sarjas. Varem on eesti keeles ilmunud „Misterioso” (2008), „Veresüü paine” (2010), „Koos mäeharjale mingem” (2012), „Europa blues” (2013) ja „Suured veed” (2015). Aasta\nPõnev, mõttetihe ja hea huumoriga


Hõljukisafari kahele - Saku, Harjumaa, Eesti. Kingitused - seiklused, kategooria: Sport ja ekstreem. Kingitus.net\nHõljuk on sõiduvahend millega võivad sõitma tulla kõik, kellele sobib aktiivne meelelahutus. Hõljukitega saab sõita iga ilmaga ja igal aastaajal ka pimedas!\nHõljuki juhtimine on lihtne, kuid mitte tavapärane. Eriline on ta selle poolest, et hõljuk ei tee äkilisi liigutusi ning satub pöördel külglibisemisse. Juhtimine sarnaneb paljuski libedaraja sõidule. Hõljukid sõidavad nii maal, vees kui ka jääl. Kingitusesaaja saab toreda elamuse ja võimaluse lõbusalt aega veeta. Kinkige tore pereüritus või kihutage sõpradega võidu!\nasukoht: Eesti, Harjumaa, Saku (Tammemäe karjäär)\nkellele kingitus sobib: naisele, mehele, paarile, lapsele, emale, isale, vanematele, vanaisale, õele, vennale, sõbrale, töötajatele\nPõhjalik instruktaaž ja turvakoolitus\nHõljukisafari, 30 minutit vee, muru ja jää peal (sõit kaasreisijana ja vastavalt oskustele ka juhtimist)\nmitte rohkem kui 2 inimest ühes hõljukis (maks. kaal 175 kg)\nvõi ühekohalisel võistlushõljukil (ainult Harjumaal)\naastaringselt, kuid sõltuvalt ürituse korraldaja poolt kehtestatud reeglitest ja vastavalt eelnevale kokkuleppele ürituse korraldajaga\nsõitmiste kuupäevad on limiteeritud, kuupäev ja kellaaeg tuleb eelnevalt koskõlastada Hõljukisafari korraldajaga\nOsalemiseks ei lubata alla 12-aastaseid lapsi\n12-18 aastat vanuses olevate laste jaoks on vajalik vanemate/hooldajate kirjalik nõusolek\nHõljukisafarile ei lubata ebakaines olekus isikuid (alkoholi joobes/ jääknähtudega või muude mõnuainete mõju all)!\nvaatlejate juuresolek on võimalik ja nende arv pole piiratud\nVõimalikult mugavad riided\nHõljuk on õhupadjal “hõljuv” transpordivahend, millega saab sõita maal, vees, jääl, murul jne. kiirusega kuni 65km/h


Möödunud aasta õigeim otsus — Delfi müük - Ärileht\nMöödunud aasta õigeim otsus — Delfi müük\nEesti Konverentsikeskus valis konkursi Õige Otsus 2003 võitjaks MicroLinki otsuse viia börsile SAF Tehnika ja müüa Delfi portaal.\nÕige otsuse esitas konkursile MicroLinki endine juht Allan Martinson, teatas Delfile konkursi korraldaja.\nÕige Otsuse konkurss viiakse läbi eesmärgiga ajendada tippjuhte oma töö peamist sisu, otsuste tegemist, analüüsima ja arendama. Konkursil osalesid 20 Eesti tippjuhi juhtimisotsused, mis langetati 2003. aastal.\nNädalavahetusel toimunud Tartu Juhtimiskonverentsil anti MicroLinkile üle ka Suur Auhind, milleks oli skulptor Tauno Kangro loodud Mõõk.\nTartu Juhtimiskonverentsi korraldustoimkond ja esinejad valisid teise vooru 8 otsust. Eelmisel aastal võitis Õige Otsus! konkursi Mati Jostov Eesti Põlevkivist, üle-eelmisel Monika Salu, kes juhtis siis Eesti Lotot.\n“SAF Tehnika ja Delfi olid mõlemad n.ö startupid, mis ehitati nelja aasta jooksul üles ning mis suutsid saavutada oma valdkondades olulised positsioonid,” ütles konkursivõitu kommenteerides MicroLinki nõukogu liige ja endine juht Allan Martinson. “See peaks olema innustav näide ka teistele ettevõtjatele, et edukad tehnoloogiaettevõtted on ka Baltikumis võimalikud.”\nMicroLink võitis Suure Auhinna otsusega lahkuda mittepõhitegevusalade omanikeringist, teenides sellega omanikele erakordset kasumit. Delfi müüdi uuele omanikule ja SAF Tehnika viidi börsile. MicroLink muutus fokuseeritud korporatiivkliendile suunatud IT teenuste ja lahenduste firmaks. Tulemus omanikele oli Balti IT tööstuse ajaloo ja ML ajaloo suurim, ligi 350 m EEK kasum lõppenud 2003/2004 finantsaastal. Omanikel on põhjust rahul olla, sest tegemist on ühe kõige kasumlikuma investeeringuga tehnoloogiasektorisse Balti regioonis.\nMicroLinki eesmärk on pakkuda oma klientidele kõigi nende IT operatsioonide halduse ja arenduse alaseid teenuseid. MicroLinki tegevusaladeks on sealjuures IT infrastruktuuritoodete müük, tarkvaraarendus, ärirakendused, IT koolitus, andmeside ja võrguteenused, serverikeskused, süsteemihaldus, lõppkasutaja tugi ja kontorisisese arvutipargi hooldus.\nMicroLinki ettevõteteks on Eestis MicroLink Eesti, Lätis MicroLink Latvia ja Baltijas Datoru Akademija, Leedus MicroLink Data, Fortech IT ja MicroLink Netcoms ja Valgevenes MicroLink Sistemi.


Appi talv tulekul, mida ma pean oma kanalas tegema?\nPealkiri: Appi talv tulekul, mida ma pean oma kanalas tegema? 08.10.15 9:04\nMina tahaksin oma küsimustele vastuseid saada: Alustame kohe otsast ikka\n1. Kellel kanad ja haned ja muud linnud koos laudas elavad, kuidas on sügavalt külmade talvedega see temperatuur laudas?\n2. Kas lindudel on valgustuseks ka aknad laudas?\n3. Mis Te neile aluspanuks olete pannud talveks?\n4. Millega talvel söödate?\nJa palun samadele küsimustele vastust ka Neilt kellel on eraldi lindude majad!\n1. Kas kanala/lindude maja on kuidagi eraldi soojustatud? Millega?\n2. Kuidas ehitatud?\nKas leidub ka Neid kelle linnud elavad aidas nt.? Minul on ait ja tahan nüüd puud teisele poole viia aidas ning linnud jäävad ühele poole. Mees hakkab aidale aknaid tegema ja sellest ka Minu küsimus valguse kohta.\nKas kanadel on ohutum elada ja olla kui Ma jätan õue koera (kaukaaslase ja sakslase segu) ka talveks lindude poolele? Basset Hound ei ole Meil õue koer ja seega on Tema öösel kindlasti esikus. Ja kuidas seda asja üldse ajada? Vanem kass on Meil õues enamuse ajast ja ööseks tuppa ei kipu, ait on ka üks koht kus kass on. Lisaks, elame nö. pärapõrgus ja metsloomad on tihedad külalised siin igal pool. Eelmine talv jäi naaber koerast ilma huntide läbi ja seda otse maja ees.\nAit võis see ju kunagi olla, aga kui seal nüüd puid ja linde hoitakse, siis on see juba kas, laut või puukuur.\nLoomulikult peavad aknad olema ja kanade jaoks ka nii palju soojapidavust, et paukuvat pakast sisse ei tule. Hanedele ükskõik. Kanadele annan kanade toitu, ostan poest, ise keeta eriti ei viitsi.\nHanedele see ei sobi, parem oleks kaera anda ja õues lasta kindlasti käia kogu talve.\nKui laut on kinnine, siis ei tohiks koer seda kuidagi ohutumaks muuta, aga kui kuskilt pääseb sisse mõni loom nagu nugis või tuhkur, siis on koerast abi küll.\nAluspanu võib olla mis iganes, tähtis pole materjal, vaid see, et ta oleks kuiv.\neelmisel aastal olid koos haned, pardid, kanad ja kalkunid. temperatuur laudas oli mõni kraad soojem kui õues ja tuul ei puhunud. sees ikka tugev miinus. vett käisin neile mitu korda päevas viimas, soojana, kuid ikka oli tunni pärast jääs. mune eab ka koguaeg korjama, põhimõtteliselt ootasingi laudas kuniks muna kukub ja siis külmkappi sooja grin emoticon noh, seal oli ikka oluliselt soojem kui laudas. aknad on laudal olemas, lisavalgus on kindlasti vajalik kui mune tahad, valguspäev peaks olema 14h pikk. kui koer lindudega hästi läbi saab ja endast neile ohtu ei kujuta, oleks neil koos kindlasti parem ja turvalsem, kui ka kiskjaohtu on. meil kanadel 2m kõrge aed, ja pool meetrit on eterniiditahvlid aia alla kaevatud, et keegi alt sisse ei läheks. sel aastal lähevad haned ja pardid teise lauta, neile meeldib vees lägastada, kanad aga tahaksid kuivemat lauta. allapanuks kasutan saepuru.\nkui kanad ja henad koos olid, sõid kõik nisu ja munakana sööta. kui linnud koos, ona neile ikka väga keeruline eraldi toitu anda\nMul on aed vahel, kanad saavad ühelpool ja Haned said teiselpool, lambad kolmandas kohas, ruum ise aga ühine. Hanedel ei soovitata nisu sööta, pidid liiga rasva minema ja see pidi munemisele või munade viljastatusele kuidagi mõjuma. See on nüüd raamatutarkus, ma katsetanud ei ole, olen neile lihtsalt kaeru ostnud ja lisaks veel juurviljad. Seda siis talveperioodil. Suvel toituvad rohust.\nnovot, seda on küll hea teada smile emoticon siis peale "mihklipäeva" võtan nisult maha smile emoticon need kes alles jäävad.\nAlgus tehtud, tänan smile emoticon Kui keegi oskab veel miskit jagada, siis võtan rõõmuga õpetused vastu smile emoticon Koerad, kassid, linnud saavad kenasti läbi. Võõraste juurde ei lähe kassid ka mitte smile emoticon Aidal on Meil 2 ruumi ja praegu on ühes ruumis puud ning koerad ja linnud teises ruumis, aga sellel osal puuduvad aknad. Heina Meil on ja saepuru saab ka smile emoticon Väga tore teada, et saan siis ka enda alles jäänud eterniiditahvlid ära kasutada smile emoticon Kas hani läheb ka talvel vee äärde? Mõtlen seda, et Meil on tiik, aga ilmselgelt külmub see talveks ära smile emoticon Ja millises nõus peaks vesi olema lindudel?\nAidas tuul läbi ei puhu, aga mida tähendab see mõni kraad? Kui õues paugub pakane ja külma on -36, siis kui soe peaks ikkagi lindudel olema? Eelmise aasta talvel oli 2 päeva külm. Üks päev -34 ja teine päev -36 ning siis juba -30 lähedal. Kas pean mingeid kindlaid temperatuure jälgima?\nkanahoidla soojustatud , akendega , pole kylm laut , soojus sees , olen 2 aastat hoidnud talvel 8kuni 9 , , hetkel uuel majal 14 , pole ka kylm ju väljas , allapanu on meil põhiliselt saepuru , toiduks teravili , kört ehk puder pluss vahest ka kartul ja talvel kasutan täiendsööta , muidu ikka talunikult teravili ja muu asi ise tehtud , kanad koos 3 pardiga , talvel keegi välja ei taha , pardil talvel vee lodistamist pole , saavad hakkama joogikausiga , muud vannid , liiv ja vahest tuhk , talvel lisavalgustus , kui koerad harjund , las olla siis ,\nMinul elavad kanad vanas savilaudas, ainus soojustus on lae peal olev hein. Temperatuuride vahe võrreldes õuega on ca 10kraadi. Laudal on 2 akent + taimeriga valgusti hommikul 5-9ni. Normaalse ilmaga on lauda uks ka talvel lahti ja linnud saavad välja. Allapanuks on põhiliselt põhk. Söögiks saavad vilja + kord päevas soe puder kartulist, jahust ja täiendsöödast + soe vesi. Pardid ja haned laudas kanadega päris koos ei ole, on eesruumis ja saavad välja iga ilmaga. Siiani on asi toiminud ja ainus probleem on see, et munade korjamisel peab hoolas olema, muidu need külmuvad lihtsalt lõhki.\nMa olen ikka arvanud, et kanadel ei tohiks üle kümne külmakraadi, vähemat õrrel lae all sisse tulla. Kui harjad lähevad kärna, siis see tähendab, et neid on juba külm näpistanud.\nHanedele aga praegusel ajal ei anna ma veel üldse süüa, nad on ju rohutoidulised ja nuumavad ennast heinamaal sügiseks rasva. Täiesti piisav, miks sööta neid kalli ja samas mitte päris liigiomase söödaga, kui saab odavalt läbi ja rasva lähevad sügiseks ikka.\nMinu kanamaja on soojustatud. Kaks aastat elati veelindudega pead jalad koos.\nEelmine aasta läksid veelinnud suurde lauta, kus oli pisike miinus. Veelinnud olid sügavallapanu peal. Väljas ei käinud.\nKanamaja temperatuur oli täpselt poole soojem kui väljas. Kui väljas oli -30, siis laudas -15. Vesi läks 2 korda päevas soojalt ette. Munesid kui hullud smile emoticon Ainult munad tuli õigel ajal ära korjata.\nMul on sellised tõud, mis külma ei karda.\nElekter on mõlemas sees, nagu ka aknad. Valgust reguleerib relee.\nSöödaks kanadele täistoit, sama munapardile. Muu lihalind sööb rammusat putru.\nNo -25 oli üleeelmine talv laudas ära. Kanad olid siis koos lammastega ja istusid neil seljas kui lauta läksin. Ilmselt oli see kõige soojem koht. smile emoticon eelmisel aastal oli talv pisut leebem. Kui mingeid udupeeni kanatõuge ei ole, mis külma kardavad, siis ei juhtu midagi.\nTõuta pruun ja valge smile emoticon Mõni ütleb, et tavaline Hy-Line... Nende tõugudega ei ole Ma üldse kursis smile emoticon Ja nagu Ma aru saan, siis aknad on olulised momendil. Aga milline peaks siiski see anum olema millega Ma neile vett ette panen?\nmina panen tavalise kausiga. nüüd aga tahan panna võrgu ette ja võrgu taha kausi, siis ei pääse veelinnud sisse ujuma. kanadel ja teistel läheb pea ilusti võrgust läbi ja saavad juua. aga mitte ujuda.\nMeil on esimest aastat loomad ja kanad elavad ka talve üle aida all, mul mees eraldas neile nii 8 ruutmeetrit pinda, poolikuks pikuti lõigatud palkidest tegi seinad mis olid enne aida põrandaks, põranda kiskus üles. Akna tegi ka pisikese sellele ruumile tõesti. 2 lammast sai ka sooja andjateks ja lastele sõpradeks võetud. alguses plaanisin soojalambi osta aga siit olen julgust saanud ja nüüd plaanis 100-ne tavaline valguspirn panna põlema päevas 12-ks tunniks. kanad on nö korrus kõrgemal kui lambad ja lamp on nende kohal, võrk on vahel et kanad lammaste juurde ei saaks, nad pole koos harjunud ja kanad rikuvad lammastel kasukad väga ära, olen kuulnud. olen kuulnud et soovitatakse jahule sooja vett peale kallata talvel ja ka olen kuulnud et väga suure pakasega saab kuuma vett täis lasta mingid plastikust konteinerid ja need kanade juurde via. Ahjaa, palgivahed toppisin enda lammaste villa täis ja mees klammerdas tõrvapapi seintele ja plaanib laudise ka peale lüüa veel. allapanuks on põhk. talveks ostsin ikka täiendsööta ka, gmo vaba, segan nisuterade sekka. meil on kaukaaslase ja hundi segune koer aias lahtiselt ööpäev läbi, meil ka hundid hulguvad ja metsa piiril tapsid naabrite hundikoera ära mõni talv tagasi, hirm on küll natuke.\nPealkiri: Re: Appi talv tulekul, mida ma pean oma kanalas tegema? 08.10.15 9:08


Mitu maaklerit korraga ei anna soovitud tulemust - Äripäev\nMitu maaklerit korraga ei anna soovitud tulemust\nRaul Reinsalu 03. aprill 2006, 00:00\nKui ühe kinnisvaraobjekti müügiga tegeleb mitu vahendajat korraga, tekib paratamatult omavaheline konkurents. Selle tagajärjel hakatakse üksteist üle trumpama müügihinna alandamise või kuulutuse sisu silmapaistvamaks muutmisega.\nInimesed arvavad tihtipeale, et mida rohkem vahendajaid tegeleb nende kinnisvara müügiga, seda kiiremini õnnestub see maha müüa. Need ajad on siiski möödas, mil magalarajoonide korterite ostjate hulk võrdus banaanijärjekorraga Vene aja lõpus.\nNüüd on edukaks kinnisvaramüügiks vaja näha rohkem vaeva kuulutuse koostamisel ning reklaamikanalite valimisel.\nMüügihinna alandamine toimub suure tõenäosusega vahendustasu arvelt, sest kinnisvara omanik enamasti müügihinnas järeleandmisi ei tee. Kuid see ei tähenda, et vahendaja tulu väheneb.\nVahendaja vähendab kulusid objekti reklaamimisel. Täpsemalt, ta avaldab kinnisvara müügikuulutuse vaid internetiportaalis, kus püsitasu eest saab avaldada piiramatult müügikuulutusi. Sarnast müügitehnikat kasutavad ka teised sama kinnisvaraobjekti vahendajad ning sellega kinnisvara vahendamine reeglina piirdubki.\nTekib olukord, kus ühes internetiportaalis müüvad ühte korterit mitu erinevat vahendajat sama hinna, aga erineva sisuga. Üks vahendaja väidab, et korteris on tehtud värske sanitaarremont, põrandal uus laminaatparkett, aknad vahetatud ja hind pealekauba veel tingitav. Teine reklaamib, et korter müüakse eelnevatel tingimustel, aga lisaks sisaldab müügihind ka garaaži. Kolmas vahendaja lubab lihtsalt rahuldavas seisukorras korterit.\nVõimalik ostja läheb korterit külastama esimese vahendajaga, sest kuulutuses paistab hinna ja kvaliteedi suhe kõige parem. Samas kuulutuses lubatud tingimused puuduvad. Kõik kolm on pettunud. Ostja nõuab selgitusi müüjalt ja vahendajalt. Müüja aga ei tea vahendaja kuulutuses lubatud tingimustest midagi. Tulemuseks on kõigi kolme aja raiskamine. Tunni pärast tuleb müüjale uus klient, kelle ootused on objekti suhtes veelgi suuremad, sest tema otsib kinnisvara koos garaažiga.\nKui müüjal pole oma kinnisvara müügiga kiiret ning ta lausa põleb soovist näha ärritunud ja pettunud ostjaid, siis on kindlasti kasulik müüa oma vara samaaegselt erinevate vahendajate kaudu. Kuid omanikule, kes soovib oma vara müüja võimalikult kiiresti ja soovitud hinnaga, soovitaks siiski teha usaldusväärse kinnisvarafirmaga vahendusleping, kus oleks kirjas müüdava objekti hind, lepingu kestvus, kasutatavad reklaamikanalid ning kuulutuse teksti kooskõlastus.


Menetlus : 2017/2614(RSP)\nDokumendi valik : O-000016/2017\nSuuliselt vastatav küsimus O-000016/2017\nRoberta Metsola, Pál Csáky, fraktsiooni PPE nimel\nBirgit Sippel, Soraya Post, Tanja Fajon, Sylvie Guillaume, Claude Moraes, Monika Flašíková Beňová, Ana Gomes, Cécile Kashetu Kyenge, Dietmar Köster, Marju Lauristin, Juan Fernando López Aguilar, Péter Niedermüller, Christine Revault D'Allonnes Bonnefoy, Elly Schlein, fraktsiooni S&D nimel\nCecilia Wikström, Nathalie Griesbeck, fraktsiooni ALDE nimel\nBenedek Jávor, Bodil Valero, Ulrike Lunacek, Barbara Lochbihler, Terry Reintke, Davor Škrlec, Bronis Ropė, Igor Šoltes, Eva Joly, Karima Delli, Ernest Urtasun, Rebecca Harms, fraktsiooni Verts/ALE nimel\nCornelia Ernst, Malin Björk, Barbara Spinelli, Martina Anderson, Marina Albiol Guzmán, Merja Kyllönen, Dimitrios Papadimoulis, Eleonora Forenza, fraktsiooni GUE/NGL nimel\nTeema: Rahvusvaheline romade päev\nOma 15. aprilli 2015. aasta resolutsioonis rahvusvahelise romade päeva kohta, romavastasuse kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis mõistis Euroopa Parlament romavastasuse karmilt hukka, väljendades sügavat muret kasvava romavastasuse pärast Euroopas, ja rõhutas vajadust võidelda romavastasusega kõikidel tasanditel ja kõikide vahenditega. Parlament teatas, et II maailmasõja ajal toimunud romade holokausti tunnistamine ja sellele pühendatud Euroopa mälestuspäeva tähistamine oleks oluline sümboolne samm võitluses romade diskrimineerimise vastu ning aitaks kaasa üldisele teadlikkusele Euroopa romade ajaloost, ning kutsus liikmesriike üles oma eeskuju järgima.\n1. Kuidas tagab nõukogu, et võitlust romavastasuse vastu võetakse arvesse kõigis ELi poliitikavaldkondades, mis on seotud romade kaasamisega? Kuidas jälgib ja hindab nõukogu ELi poliitika ja liikmesriikide poliitika kooskõla ELi põhiväärtustega, erilise tähelepanuga vähemuste õigustele ja mittediskrimineerimisele?\n2. Kas nõukogu võib teatada edusammudest ja esitada uusi soovitusi eesmärkide saavutamiseks, mis on sätestatud komisjoni teatises romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta aastani 2020 (COM(2011)0173)? Missuguseid samme on pärast parlamendi resolutsiooni vastuvõtmist astutud, et parandada romade integreerimist ja võidelda tõhusalt romavastasuse, sealhulgas institutsionaliseeritud romavastasuse vastu?\n3. Missuguseid meetmeid on nõukogu veel võtnud, et propageerida Euroopa romade holokausti mälestuspäeva väljakuulutamist ja selles kokku leppida?


Seksuaaltervis | Seksuaaltervisest ausalt ja avatult | Seksuaalsus ja meedia - Seksuaaltervis | Seksuaaltervisest ausalt ja avatult\nSeks ja seksuaalsus on inimeste jaoks alati paeluvad teemad olnud.\nAimduse sellest saab meid ümbritsevast meediaruumist, kus seksuaalsuse kujutamine on laialt levinud nähtus. Ehkki meile meeldib mõelda seksuaalsusest meedias kui pigem uuest nähtusest, on seda vähemal või rohkemal määral kajastatud läbi aegade. Nii kaua, kuni on tehtud filme, on tehtud ka pornofilme, ja tänapäeva meedias puutub seksuaalsusega kokku nii reklaamides, filmides kui ka tavalistes uudistes. Seksuaalsuse käsitlemine iseenesest pole kindlasti midagi taunimisväärset ja võib väita, et avatum suhtumine teemasse viib ka parema mõistmiseni oma enda ja teiste seksuaalsusesse. Küll aga tasub meeles pidada, et seksuaalsus oma lõpmatutes tahkudes on midagi väga isiklikku, mida igaüks kogeb natukene erinevalt, seega pole meedias kunagi võimalik luua terviklikku pilti sellest, mis on ilus, erutav ja seksikas. Sageli on meedia eesmärk leida ühiseid nimetajaid inimeste erutuvuses, ent need moodustavad vaid tühise osa meie seksuaalsuse värvikirevast maailmast.\nReklaami- ja moetööstus on üles ehitatud eesmärgiga defineerida iluideaale, et neid müügitöös ära kasutada. Seetõttu on nii trüki- kui telemeedia täidetud reklaamidega, kus „ideaalsed“ mehed ja naised esitlevad mõnda riideeset, aksessuaari või muud sellist. Säärased reklaamid mõjuvad, sest tarbijad näevad modellides eeskujusid ja seega tahavad osta nende esitletud esemeid, et olla modellidega võimalikult sarnased. Samal ajal kivistub nende peas arusaam sellest, mis on seksikas. Mida aga sageli ei mainita on see, et kujutised, mida me näeme meedias, ei ole tavalised ja sageli ka mitte reaalsed. Reklaamitööstus valib välja modellid, kes on mingis mõttes erakordsed (näiteks erakordselt kõhnad), et nad oleksid midagi, „mille poole pürgida“. Sellele lisaks läbivad moefotod alati põhjaliku töötluse, mille tõttu lõpp-produkt ei kujuta enam pärisinimest, vaid retušeeritud kujutelma.\nOn kõnekas ja murettekitav, et kuni 70% naistest tunnevad end kehvemini pärast seda, kui on sirvinud mõnda moeajakirja. Seetõttu on oluline endale aru anda, et meedias kujutatu ei ole ideaal ja reklaamitööstus ei oma monopoli selle üle, mis on seksikas. Seksikus on meie enda defineerida ja pole inimest, kelle eelistused kattuksid täielikult kellegi teise omaga. Läbi aegade on idealiseeritud väga erinevaid kehakujusid ja alusetu oleks väita, et mõni oleks parem kui teine. Pealegi on seksikus midagi enamat kui välimus: see avaldub ka suhtumises, iseloomuomadustes ja paljus muus selles, mis meid eriliseks teeb. Oma partneri silmis oleme kõik ideaalsed.\nMis on hea seks? Pornograafia kui õppevahend?\nPornograafia on seksuaalset tegevust kujutav materjal, mille eesmärk on kutsuda vaatajas esile erutust. Sõltuvalt keda ja kuidas küsitleda, on pornot vaadanud 60-99% inimestest, seega pole porno vaatamine kindlasti midagi erakordselt imelikku või häbiväärset. Ehkki seksi kujutatakse ka filmides, on paljude noorte jaoks pornograafia just see esimene allikas, kust õpitakse seksi kohta. Samuti võib nii mõnigi paar leida pornost viise, kuidas oma seksuaalelu rikastada.\nSamas tasub rõhutada, et pornograafia ei pruugi olla parim allikas, kust õppida seksi kohta. Võib isegi väita, et pornost saadud „õppetunnid“ võivad vaataja sootuks valele teele juhatada. Seda sellepärast, et pornograafia on enamjaolt toodetud ärilistel eesmärkidel, mille tõttu on seal kujutatud seks mõeldud ennekõike müüma ja mitte naudingut pakkuma. Seetõttu on ka Michael Castlemani tuntud seksuaalterviseraamatu „Great Sex“ keskseks teesiks, et suurepärase seksi saladus on lõpetada pornograafias nähtu matkimine.\nSeks pornos ja päriselus\nPornos kujutatud maailm erineb pärismaailmast mitmes olulises mõttes. Ehkki on inimesi, kelle jaoks kõige nauditavam seks ei erine oluliselt seksist pornos, on enamike inimeste seksuaalsed eelistused veidi teistsugused. Järgnev on lühike loetelu väärarusaamadest, mis võivad tekkida, kui seksist õpitakse ainult pornost.\n1. Keegi ei kasuta kondoome – Pornofilmides näeb haruharva kondoomide kasutamist. Mitte ainult ei ole selline käitumine ohtlik pornonäitlejate tervisele, vaid ka nende tervisele, kes järeldavad, et kondoomikasutus on kuidagi ebaseksikas või ebaoluline. Kui tegemist ei ole just püsipartneriga, keda usaldatakse täielikult, tuleb seksi ajal alati kondoomi kasutada. Kondoom on ainukene efektiivne vahend suguhaiguste ennetamiseks.\n2. Seksikas naine on sale ja kurvikas – Pornograafianäitlejaid valitakse sageli nende tugevalt väljendunud sootunnuste järgi. See tähendab, et naispornostaaridel on keskmisest suuremad rinnad ja tagumikud. See võib tekitada naisvaatajas ebakindlust, sest pornostaare peetakse iluideaaliks. Tasub aga meeles pidada, et pornograafia on tehtud keskmisele maitsele ja reaalsuses on kõik kehakujud atraktiivsed. Väga palju on selliseid inimesi, kelle ideaaliks on sootuks midagi muud kui pornostaarikeha.\n3. Heal partneril on suur peenis – Pornofilmides on peenised keskmiselt 3-5 sentimeetrit pikemad kui päriselus, mis tekitab paljudes meestes alaväärsust. On paljuütlev, et mehed pöörduvad seksuaalnõustajate poole sageli murega „liiga väikese“ peenise pärast, samal ajal kui naised seda teemat peaaegu üldse ei puuduta. Kui üldse naised peeniste kohta küsivad, siis selleks, et osata oma mehele selgeks teha, et tema peenis on väga hea. Kui uurida naiste käest, mida nad partnerist ootavad, siis suurt peenist peaaegu kunagi ei mainita. Oluline on meelde jätta, et seksuaalset naudingut pakuvad igas suuruses peenised.\n4. Nii mehed kui naised on valmis sekundipealt seksima – Enamikes pornofilmides keskendutakse väga vähe nõndanimetatud „eelmängule“ ehk partnerite vastastikusele hellitamsele ja liigutakse kiiresti penetratsioonini (mehe peenise sisestamine tuppe). Reaalsuses vajavad nii mehed kui naised aega, et nende keha seksiks valmis oleks.\n5. Mida kauem seks kestab, seda parem – Pornograafia paistab silma oma väga pikkade vahekordadega, mis võib nii mõnelegi noorele mehele jätta eksliku mulje, et mida kauem ta kestab, seda parem partner ta on. Ehkki naistel reeglina läheb kauem aega, et jõuda orgasmini kui meestel, võib liialt pikk vahekord muutuda valulikuks. Olulisem on keskenduda sellele, mis mõlema jaoks on nauditav, ja mitte sellele, kaua seks kestab.\n6. Ainult suguelunditega seksitakse – Reeglina keskendutakse pornos ainult suguelundite stimulatsioonile, mis võib küll väga nauditav olla, ent on vaid üks osa seksist reaalelus. Liigne keskendumine suguelunditele võib ka oluliselt piirata seksist saadavat naudingut. Tegelikkuses on nii meeste kui naiste kehad tervenisti erogeensed ehk erutatavad, seega pole mingit põhjust, miks peaks keskenduma seksi puhul ainult suguelunditele. Nii mehed kui naised naudivad seksi rohkem, kui võetakse mängu ka käed, jalad, huuled, puusad, põsed, kael ja muud kehapiirkonnad.\n7. Seks = penetratsioon – Tuntud psühholoog Sigmund Freud arvas, et ainukene „õige“ orgasm, mida naine võib saada, on läbi penetratiivse seksi. Tänaseks me teame, et ainult kusagil 30% naistest on võimelised saama orgasmi üksnes läbi penetratsiooni. Ometigi on valdav enamik pornost puhtpenetratiivne, mis võib hilisemas seksuaalelus tekitada frustratsiooni. Ehkki meeste jaoks on orgasmi saavutamine läbi penetratsiooni võrdlemisi lihtne, vajavad naised sageli enamat. Naiste kõige erogeensem tsoon ehk kliitor asub suuremas osas väljaspool tuppe, seega võib naise jaoks nauditavam olla selline seks, mis keskendub rohkem kliitori stimulatsioonile kui penetratsioonile.\n8. Seksi ajal ei räägita – Pornofilmid on lõigatud kokku niimoodi, et iga seksistseen koosneks ainult „tõugetest ja ohetest“. Sekspoose vahetatakse sõnagi lausumata ja kui vahetatakse, siis alati paremuse poole. Tegelikkuses on suhtlus väga oluline osa seksist ning paljude jaoks on hea partneri tunnuseks see, kui julgetakse partneriga vahekorra ajal rääkida sellest, mis meeldib ja mis mitte.\n9. Seks lõppeb alati (üheaegse) orgasmiga – Nii pornograafias kui ka filmides lõpeb iga vahekord vastastikuse ja sageli üheaegse orgasmiga. Päriselus juhtub sagedamini, et partnerid jõuavad kliimaksini eriaegadel ning alati ei pruugi seks orgasmiga lõppeda. See ei tähenda, et see kuidagi vähem väärt oleks. Tasub ka meeles pidada, et orgasmid, mida me näeme telekas, ei ole enamasti reaalsed, vaid näideldud.