Dukovany tuumaelektrijaam – Vikipeedia\nkoordinaadid: 49° 5′ 6″ N, 16° 8′ 56″ E\nDukovany tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Tšehhis Dukovany külas, Brnost 50 kilomeetrit edelas. See on endise Tšehhoslovakkia teine tuumajaam ja Tšehhi esimene (Tšehhoslovakkia esimene - Bohunice tuumaelektrijaam - asub Slovakkias). Jaama vesi tuleb Jihlava jõest lähedalolevast Dalešice hüdroelektrijaamast.\n1970. aastal sõlmisid NSVL ja Tšehhoslovakkia lepingu kahe tuumajaama ehitamiseks, Dukovany jaama ehitust alustati 1974. aastal, jaama ehitus maksis 25 miljardit Tšehhoslovakkia krooni. Jaam kasutab nelja VVER-440/213 surveveereaktoriplokki. Dukovany-1 ja Dukovany-2 ehitus algas 1. jaanuaril 1979, Dukovany-3 ja Dukovany-4 ehitus 1. märtsil 1979. Dukovany-1 valmis 24. veebruaril 1985, Dukovany-2 30. jaanuaril 1986, Dukovany-3 14. novembril 1986 ja Dukovany-4 11. juunil 1987. Algselt oli iga reaktori nimivõimsuseks 440 MW, 2013. aastaks suurendati kõik neli reaktorit 505 MW võimsuseni. Reaktoreid on planeeritud käigus hoida kuni 2035.-2037. aastani.\n1994. aastal avati jaamas külastuskeskus.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Dukovany_tuumaelektrijaam&oldid=5773700"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:58, 14. detsember 2020.


Hiina kaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin, tootjad ja tarnijad – JIAHAO APPLIANCE\nKodu > Tooted > Jäätise valmistaja > kaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin\nkaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin\nSee kaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin on kõrge kvaliteediga, gravitatsioonijõul töötav, kahekordse maitsega, pehme serveerimisega jäätisemasin, millel on suurepärane väljund, mis vastab teie ettevõtte suurele nõudlusele. See hästi konstrueeritud mikroprotsessori juhtimisega pehme serveerimisega eraldiseisev jäätisemasin valmistab jäätist, külmutatud jogurtit ja sorbetti kiiresti ja lihtsalt.\nkaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin Toote tutvustus\nJiahaoAppliance on professionaalne kvaliteetsete külmade jookide seadmete tootja, mis toodab peamiselt JH kaubamärgi jäätisemasinat, kuuma ja külma mahla masinat, lumesulatusmasinat, munahoidja jaoturit. Ettevõttel on täiustatud kvaliteedijuhtimissüsteem, et jälgida toodete projekteerimist, tootmist, kontrolli ja müügijärgset teenindust. Ettevõte on läbinud ISO9001 rahvusvahelise kvaliteedisüsteemi sertifikaadi ja Euroopa standardiorganisatsiooni CE-sertifikaadi. Ettevõtte tooted, millel on professionaalne disain, moekas välimus, usaldusväärne kvaliteet ja hea teenindus meie klientidele, et pakkuda piiramatuid ärivõimalusi.\nKaubanduses eraldi seisev väike jäätisemasin Toote parameeter (spetsifikatsioon)\n2) Tootlikkus: 30 liitrit tunnis\nKaubanduses eraldi seisev väike jäätisemasin Toote üksikasjad\nkaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasinKvalifikatsioon\nHot tags: kaubanduslik eraldiseisev väike jäätisemasin, Hiina, kohandatud, odav, tootjad, tarnijad, tehas, uusim, stiilne, uhke, kaubamärgid, hind


Ostsid kodu? 6 viga, mida vältida | kodus.ee\nUude koju kolimine toob kaasa palju rõõmu, ent ka kulutusi - vaata, et need üle jõu ei käiks. | Shutterstock\nKevad ja suve algus on aeg, mil paljud koduvahetuse ette võtavad ja näiteks korterist eramusse kolivad. Kodus.ee toob välja karid, mida vältida.\n1. Üle oma võimete kulutamine\nÜlisuured laenud, liiga mahukas remont - kaalu kinnisvaraobjekti ostuplaanide juures reaalselt, see tähendab, eelarvet rida-realt kokku lüües, palju see sulle TEGELIKULT maksma läheb. Arvesta, et alguses nipet-näpet tunduvad korrastustööd võivad hiljem rahakotist tubli tüki haugata! Samuti võta arvesse hilisemaid kommunaalkulusid, ühistu makseid jne.\n2. Kohatud juurdeehitused\nKes meist poleks näinud mõnd maja, mida näib olevat täitsa kohatult laiendatud - ära oma kodumajale hakka omapäi ruume juurde ehitama, vaid kasuta ikka professionaalide, arhitekti ja planeerijate abi. Samuti vajad kindlasti nende nõu selles, mis ehitusseadust puudutab, missugused dokumendid peavad ümberehituseks olema jne.\n3. Toa arvelt vannituba\nKuigi alguses võib suur vannituba, mis väiksemast toast ümber ehitatud, tunduda küllalt ahvatlevana, võid hiljem valikult kahetsema hakata - näiteks siis, kui pere suureneb.\n4. Ühe otstarbega ruumid\nJäta endale ruume luues siiski veidike mänguruumi - võibolla saab näiteks tuba, kuhu paigutad oma kodused spordivahendid, sportimisest üle jääval ajal kasutada ka külalistetoa või kodukontorina.\n5. Kehv "liikluskorraldus"\nOled kindlasti omal nahal kogenud, kuidas kodulinna suletud tänavad ja kehv liikluskorraldus su närve sööb - täpselt sama võib aga juhtuda ka kodus. Küsi nõu arhitektilt või sisearhitektilt, kuidas kodusisest "liiklust" kõige sujuvamalt korraldada ja kõige paremini ühest ruumist teise pääseda.\n6. Üle jõu käiv aed\nAed, olgu ta nii väike kui tahes, vajab igal juhul hooldust. Ole realist ja anna endale aru, kas sul on piisavalt aega taimede eest hoolitseda ja oma kodu ümbritsev väliruum korras hoida ning vali lahendus vastavalt sellele.


Seenepirukad - Kaju Köök\nOlgaKaju | September 8, 2013 | Küpsetis, Pirukas, Seened | No Comments\nLõpuks ometi jõudsin metsa seenele! Kahjuks jäin küll natuke hiljaks – vastu vaatasid mädanevate puravike väljad ja juba valminud hobuheinikud (teate küll, need kõige hilisemad ilmujad). Õnneks paar pange puravikke ja männiriisikaid siiski saime. Viimase asjana käisin veel kodu lähistel metsast kuuseriisikaid otsimas. Loomulikult oli seal mitu mitu inimest üle käinud, aga suvitajad-seenelised ei taipa kuivast nõmmemetsast rohuliblede alt kuuseriisikaid otsida. Nii saingi mina pool pange kuuseriisikaid.\nSeeneajal on meie peres kolm elementaarset retsepti, mida peab tegema – supp, marineeritud seened ja pirukad. Minu lemmikud on pirukad, kuigi nende valmistamine on alati paras väljakutse. Esiteks, võtab pärmitaigna tegemine üksjagu aega. Teiseks, on pirukate vorpimisega tükk tegu. Kui aga mingi hetk tuba täitub küpsetise lõhnaga ja lõpuks saab ka pirukat süüa, siis kogu vaev ununeb hetkega ning alles on vaid söömise rõõm! Kuna jagatud rõõm on suurim rõõm, siis seekordsest pirukalaarist jätkus umbes täpselt neljaks tunniks 🙂\nTegelikult taigna tegu on kerge, ainult nõuab aega.. Iga kord, kui pirukaid küpsetan, siis meenub lugu, kui otsustasin Prahas oma sünnipäevapeole ise pärmitaignast pirukaid teha. Välistudengite näod, kui nad pirukaid said, olid hindamatud. Oli see alles šokk, et keegi ise küpsetab. Aga parim küsimus oli “Where did you get the bread?”, pidin väga kaua seletama, kuni iga külaline uskus, et taigna valmistamine kodus on võimalik.\nPärmitaigna tegemiseks kasutan juba aastaid Sille toidublogist võetud retsepti (vt siit). Häid ja väga häid retsepte on kindlasti veel, aga mina olen just selle juurde pidama jäänud. Taigen jääb mõnusalt pehme – see tähendab, et toorena on temaga veidi keerulisem toimetada, ent see-eest püsivad küpsetised pehmed veel mitu päeva.\nTaignale lisa munad, lahtiklopitult, sool, või ja jahu. Kusjuures jahu kogus on rangelt soovituslik, seda tasub lisada kuni taigen tundub parasjagu valmis ja tuleb käte küljest enamvähem lahti 🙂 Taas aseta taigen rätiku alla sooja kohta, seekord tunnikeseks. Seejärel avanev vaade:\nTäidise jaoks puhasta, tükelda ning keeda paar minutit seeni. Eks see sõltub ka seentest – mõned ei vaja üldse keetmist, mõned vajavad kauem. Ma keedan paar minutit alati, sest siis saab need puhtamaks. Kogus peaks olema vähemalt 500 g, et oleks mõtet üldse pirukaid tegema hakata. Kilo või kaks on veel parem. Seekord olid valikus puravikud, kuuseriisikad, paar hobuheinikut ja liivtatikut.\nPrae pannil sibul (kui kilo seeni, siis kaks) klaasjaks ning lisa seened, prae vähemalt 20 minutit, maitsesta. Täidis peab täielikult jahtuma, enne piruka valmistamist!\nPirukate mätsimiseks on igalühel oma tehnika. Mina teen parajad taignapallikesed, rullin need, panen keskele täidist ning tõstan ääred kokku. Ja nii lihtne see ongi! (tegelikult on see ikka päris tõsine ettevõtmine) Pirukatele teen kahvliga augud, katan munaga ning küpsetan 220 kraadi juures ca 10 minutit, kuni pirukad kuldsed.\nTõeline klassika – pirukad ja boršš!\nKuna taigent jäi natuke üle, siis sellest tegin pisikese kringli. Laupäeval sai korjatud parasjagu pohli ja kodus martsipanijääke leidus ka õnneks. Jaaa.. veel üks põhjus, miks mulle antud pärmitaignaretsept meeldib – see on piisavalt neutraalne, et sobib nii soolase kui ka magusa küpsetise tegemiseks!


TV3 VIDEO | Bert Pringi: rütmimuusika ja klassikud on alati seisnud vastaspooltes | Elu\nBert PringiFoto: Kuvatõmmis / TV3\nGeorg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis said täna esmakordselt kokku nii muusikapedagoogid, arstid kui ka häälespetsialistid, et nn Maikeni skandaali valguses arutleda erinevate hääletehnikate üle.\n"Ma arvan, et midagi konkreetselt väita mõne konkreetse tehnika kohta või mõne õpetaja või õpetuse kohta, siis me peaksime tegema korraliku uuringu," rääkis nina-, kõrva-, kurguarst Ülle Kirss TV3 "Seitsmestele uudistele". "Ja kui me siis tõesti leiame mingi statistilise kogumi, et jah, tõesti, nendel õpilastel esineb massiliselt häälehäireid, siis me võime seda väita. Aga kui me ei ole seda teinud ega korralikult uurinud, siis meil ei ole mingit põhjust öelda, et üks tehnika on parem kui teine."\n"Eriarvamused ei ole sündinud Maikeni kollases ajakirjanduses pritsitud porist, vaid need on alati olnud," WAFi kooli lauluõpetaja ja hääleseadja Bert Pringi, kes selgitas, et rütmimuusika ning klassikud on alati seisnud vastaspooltes. "Ja seda ühendada on juba raske," lisas Pringi.\nPraktilisi harjutusi tehti ka kohapeal ning tõdeti, et hääleprobleemid on laulja elukutsesse sisse kirjutatud.\nOtsa kooli direktor Aarne Saluveer ütles, et vigastused ei ole ühelgi alal vältimatud. "Aga peaks olema nii hoolikas, et mõlemad pooled, teades, et neid tahtlikult tagant ei suruta ja et ei viiks püsivateni [vigastusteni - toim], tuleb tegutseda tundetargalt," rääkis Saluveer.\nMis lauljate hääli kahjustab, pole üheselt võimalik öelda. Hääleõpetajate kõige olulisem roll on ohtudele tähelepanu pööramine, ükskõik, kas lauldakse n.-ö terava ja kileda või pehme ja malbe häälega.\nBert Pringi: „Muidugi tunnen ma vahel muusikalitööst puudust.“


Sisearhitekt Mait Summatavet: "Mine tea, ehk kujundan Ugala teatrit kolmandatki korda!" | Elu\nAigi Viira, 20. märts 2017 04:00\nPUNASE TAGASITULEK: Renoveerimisega tekkis lavale 60 ruutmeetrit lisaruumi, mistõttu on Ugala teatril nüüdsest Eesti suurim lava – tervelt 450 ruutmeetrit. Suures saalis on taas tulipunased klapptoolid. Täpselt nii, kuis aastal 1981. Kuid et tooliridu nihutati, on endise 512 koha asemel 538 istekohta.Foto: Aldo Luud\nUgala vastne hoone: Eesti suurim teatrilava, udupilved ja konjakitoolid.\nOli 1981. aasta 29. detsember, kui uus Ugala teatrimaja avati. Hiiglaslik telliskivipunane hoone. "See oli tol ajal kõige moodsam teatrimaja, Voldemar Panso oli siin ja pidu kestis Viljandi kõrtsus hommikuni," meenutab näitleja Margus Vaher. "Nurgakivi pandi 1975, maja ehitati kuus aastat!"\nVeel enne, kui majauksed pidulikult avati, kolis trupp koos peanäitejuht Jaan Toomingaga hoonesse sisse, et pompoosse avalavastuse "Rahva sõda" tarvis proove teha. "Viimased proovid tegime nii, et saali laes tehti keevitustöid. Nahaalselt. Laval oli tohutu tolmukord. Tooming ütles rahulikult: las nemad teevad oma tööd, meie teeme oma tööd. Ta oli nii stoiline, et andis meissegi seda rahu. Ümberringi toimus ju täielik hullumaja!"\nGALERII | Ugala teatrimaja taasavati esietendusega


Kõik on kõige peegeldus ...: Bibliograafilisi kirjeid 1930ndate Postimehest\n(Allikas: Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia; http://www2.kirmus.ee/biblioserver)\nKas katk Järvamaal? Järvamaal, Koigi vallas suri asunik A. Ekbergil äkki hobune ära. Surma põhjuseks arvatakse katku ning asjast teatati loomaarstile. (Postimees, 05.03.1932, nr. 55, lk. 6)\n18 uut pärisomanikku Järvamaale. Põllutööministri ettepanekul on vabariigi valitsus Järvamaal käesoleval aastal enampakkumiseta 18 tööstusettevõtet, äri kohta ja viljapuuuaeda omanduseks müügile määranud. Need ettevõtted ja kohad müüakse just selle tõttu enampakkumiseta omanduseks, et nende hooned sissesead või muu suuremalt osalt või täielikult senise pidaja omandus on. Pärisomanduseks müüdavate ettevõtete ja kohtade hulka kuuluvad Laupa ja Käru vesiveskid, Koigi, Liigvalla ja Kurisoo tuuleveskid, Kuksemaa piirituse- ja Einmanni piiritusevabrikud, Kapu meierei, Kuie nahaparkimise tööstus, Käru telliskivitehas (Postimees, 09.03.1932, nr. 58, lk. 6)\nRaskeid tuleõnnetusi Järvamaal. Kuksemal ja Koigis süüdati hooneid. Laps sai raskeid ja elukardetavaid tulehaavu. Möödunud päevad kujunesid Järvamaal tuleõnnetusrikasteks. Kuksema vallas, Kihme külas põlesid terve talu hooned maani ja Koigis süüdati põlema valla küün. (Postimees, 29.10.1933, nr. 254, lk 3)\nJärvamaal vallamaksud alanenud. Suur osa valdasid Järvamaal on käesolevaks aastaks kodanikkude maksukoormatust tunduvalt vähendanud. Kuna osa valdades, nagu Lehtses, Annas, Liigvallas isikumaksu ülemmääraks 9 kr., on sellevastu osa valdades, nagu Koigis, Esnas, Amblas, Nõmmkülas j. t. ülemmääraks võetud kõigest 4-5 kr. Teistes valdades kõiguvad isikumaksu ülemmäärad 6–8 kr. vahel. (Postimees, 26.05.1933, nr. 122, lk. 5)\nPõllumeeste päevad Järvamaal. Märtsikuul peetakse põllumeeste päeva Paides, Koigis ja Väätsal. (Postimees, 17.02.1933, nr. 40, lk. 5)\nTühistati õpetajate valimised. Järvamaal, Esna ja Koigi valdades toimetatud õpetajate valimised algkoolidele on nüüd maakoolivalitsuse poolt tühistatud, kuna ei ole peetud kinni seaduse nõuetest. Arvatavasti tuleb valimisi toimetada uuesti. (Postimees, 26.08.1932, nr. 199, lk. 4)\nAndke talu, loobun mõisast. Kareda töölised ihkavad maad. Kareda mõisasüdame kasutaja R. Johanson teatas Koigi vallavalitsusele, et ta loobub mõisa südame kasutamisest 1931. a., kui talle antakse mõisa südamest 50 ha suurune talu. Tema kasutada oleva ülejäänud maa palub ta anda endistele mõisa töölistele, kes maad soovivad. Vallavolikogu oli ettepanekuga nõus. Maasoovijaid on Koigi vallas väga rohkesti. (Postimees, 21.09.1930, nr. 256, lk. 7)\nJärvamaal jagati maad. Sargvere mõisast said maad 20 isikut, Peetri kirikumõisast maasaajate hulka maavalitsus arvas Hugo Krassi, Vahastu asundusest 2, Esna asundusest 2, Koordi asundusest 1, Koigi asundusest 20, Huuksi asundusest 14 ja Kurisoo asundusest 2 isikut. (Postimees, 02.11.1930, nr. 298, lk. 7)\nPostijaamadest palutakse maad. Järvamaa rahvas liikvel. Järva maavalitsuse kavatsus suuremat osa hobusepostijaamu likvideerida on ajanud liikvele Järvamaa maata inimesed. Koigi valla maata elanikkude poolt esitati maavalitsusele palve likvideerida õige pea Koigi, Päinurme ja Vaali hobusepostijaamad, mille järele pole enam tarvidust, ning maa jagada neile, kes selle järele kõige rohkem janunevad. (Postimees, 02.12.1930, nr. 328, lk. 2)\nMarutaudikahtlaseks piirkonnaks on Viljandi-Pärnu prefekti korraldusel kuulutatud Imavere ja Adavere vallad ja Vana-Põltsamaa, Kabala ja Kõo valdade osad kuni 25 km kauguseni Koigi asundusest Järvamaal, kus marutaud ilmsiks tulnud. (Postimees, 08.06.1934, nr. 153, lk. 6)\nJärvamaal laieneb marutaud. Kevadtalvel kuulutati Põhja-Järvamaa koos Virumaaga marutaudi piirkonda. Nüüd, arvates 1. juunist on kuulutatud veel marutaudi piirkonda Järvamaa vallad – Koigi, Anna, Esna, Väinjärve, Võhmuta, Kuksema, Kirna, Väätsa ja Mäo ning Paide linn. Seni on marutaudi piirkonnast jäänud välja veel Türi linn ja Alliku, Särevere, Vahastu ja Käru vallad. (Postimees, 06.06.1934, nr. 151, lk. 1)\nSilmsi sooasunikud pettunud. 1933. a. kevadel asusid Järvamaal Silmsi soos rajatud paarikümnest uudismaatalust koosnevasse asundusse maakasutajad suurte lootustega. Lubati kiires korras püstitada suurepärased hooned. Kuid juba esimesel aastal nurjusid täielikult uute eluhoonete püstitamise kavatsused, sest puudus ehitusmaterjal. Vahepeal on katset tehtud uudismaa harimisega, mis aga jällegi kaugeltki nii lihtsasti edeneda ei taha, kui loodetud. Mitugi perekonda on otsustanud Silmsi sooasunduse maha jätta. (Postimees, 11.01.1935, nr. 10, lk. 6)\n"Kirjak" kohtu teel õigust nõudmas. Lehm "Kirjak" võitis karjandusprotsessi. Kirjanduslike kohtute eeskujul peeti Järvamaal Päinurmes "karjanduskohut", kus tuli arutusele kujuteldava Parve talu lehma "Kirjaku" kaebus kogu ümbruskonna lehmade nimel oma peremeeste vastu. Kohus leidis kaebuse põhjendatud olevat. (Postimees, 02.08.1934, nr. 208, lk. 6)\nAlgab teeõgvendamine. Teedeministeeriumil on kavatsus eeloleval aastal ette võtta õgvendamist Tallinna-Tartu maanteel Pihu- ja Seljamägede mahakaevamisega ja Rakvere-Paide teel Vodja-Paide vahel kahe raudtee ülesõidukoha kaotamisega. Raudbetoonist ehitatakse Tallinna-Riia maanteele Koigi asunduse juures ja Tallinna-Tartu maanteele Vahu jõele. Puusillad tulevad uuendamisele Luisul ja Rapul. (Postimees, 04.12.1934, nr. 332, lk. 6)\nImavere tahab arstijaoskonda. Imavere vald soovib arstijaoskonna asutamist. Elanikkude arv on umbes 4600, s. o. Imavere valla järgi 2500, Adavere valla järgi 100 ja Koigi valla järgi 2000. Arsti kui ka apteegi jaoks saaks ruumid Kikevere ap.-õigeusu koguduselt. (Postimees, 11.03.1935, nr. 69, lk. 6)\nJärva maavalitsus jättis kinnitamata 4 valla eelarved. Järva ajut. maavalitsuse poolt jäeti kinnitamata mitmesuguste puuduste tõttu Liigvalla, Koigi, Käru ja Kuksema valdade eeloleva majandusaasta kohta käivad eelarve. Peamiseks puuduseks oli see, et polnud võetud koolide jaoks õppeabinõude soetamiseks ja õppeaedade soetamiseks summasid sisse. Nimetatud valdadel tulevad eelarved teostada uuesti. (Postimees, 04.03.1935, nr. 62, lk. 4)\nJärva majandusühisus avab 7. harukaupluse. Järva majandusühisus, milline äriettevõte 1937. aastaga astub kolmandasse tegevusaastasse, töötab praegu abikauplustega Viljandimaal Ristil, Järvamaal Koigis, Lõõlas, Väätsal, Mustla-Nõmmel ja Annas. 1. jaanuarist 1937. a. avab ühisus lisaks senistele uue, 7. abikaupluse Mäo-Mäekülas, kus sõlmiti lepe kaupluse üleandmiseks senise erakaupmehe pr. Kristjaniga. Viimane jääb ühtlasi uue majandusühisuse harukaupluse juhatajaks. (Postimees, 07.01.1937, nr. 6, lk. 6)\nJärvamaa piirid laienevad Viljandimaa arvel. Viljandimaa Laimetsa asunduse elanikud on 192 allkirjaga palve esitanud Järvamaal asuvale Koigi vallavalitsusele, et Laimetsa asundus Viljandimaa alt Järvamaa alla üle toodaks. Koigi vallavolikogu on selle kollektiivpalve ka üksmeelselt rahuldada otsustanud. (Postimees, 24.01.1936, nr. 22, lk. 5)\nJärvamaal kasvab telefonitarvitajate arv. Hoolimata üldisest tagasiminekust majanduselus on Järvamaal, eriti viimaseil aastail, tugevasti suurenenud telefonikasutajate arv. Üksi Järva-Jaanis on uusi abonente juure tulnud möödunud aastal 12, Amblas 11 ja Koigis 8. (Postimees, 14.06.1934, nr. 159, lk. 5)\nMüüsleri võidusammas võlavaba. Järvamaa võiduväljadele püstitatud vabadussõja piirimonument on kulusid nõudnud üldse 812 krooni 56 senti, mille katteks sisse tulnud toetuste ja annetustena 589 kr. 69 senti, seega puudujääk ainult veel 222 kr. 87 senti. Kuid rida omavalitsusi on lubanud veelgi toetusi määrata 140 krooni ulatuses, nende hulgas Paide linnavalitsus isegi 50 kr. ja Koigi vallavalitsus samuti 50 kr. Et ka mujalt veel annetusi ja toetusi loodetakse, siis vabaneks võidusammas juba lähemal ajal täielikult võlgadest. (Postimees, 23.07.1934, nr. 198, lk. 6)\nOsa Järvamaad marutaudi piirkonnast väljas. Alates 19. juulist on ametivõimude poolt kuulutatud osa Järvamaast, kus senini oli maksev marutaudi vastu võitlemiseks maksmapandud sundmäärus, sellest vabaks. Vabaks on saanud Türi ja Paide linnad ning Anna, Alliku, Kuksema, Väätsa, Särevere, Esna, Võhmuta, Väinjärve, Koigi, Mäe ja Kirna vallad. Teiste kohta on veel maksev sundmäärus. (Postimees, 21.07.1934, nr. 196, lk. 7)\nPaides istutati 3000 ilutaime. Terve Järvamaa ehib end. Kodukaunistamise hoogtöö Järvamaal. Türi, Tapa, Paide, Alliku, Väinjärve, Albu, Kuksema, Koigi, Ambla. (Postimees, 23.05.1936, nr. 138, lk. 4)\nVõõrkeelte segadus Järvamaal. Järvamaa omavalitsustele osutub otsustamisel rängemaks keerdküsimuseks algkoolide võõrkeelte määramise küsimus. Kuigi enamus valdu, nagu Esna, Mäo, Anna, Koigi, Kirna ja Särevere algkoolis õpetatavaks võõrkeeleks valinud inglise keele, pooldab Võhmuta vald jälle saksa keelt. Ka Ambla valla algkoolides, peale Ambla alevikus asuva algkooli, pooldatakse saksa keelt, kuna alevikus võõrkeeleks soovitakse inglise keelt. Vallavolikogu Amblas ei ole ka võõrkeelte küsimust otsustada suutnud, sest hääled sel puhul pooleks läinud. Türi linnas ei ole võõrkeelte õoetamist algkoolis praktiliseks tunnistatud ja selle tõttu siis ka võõrkeeled algkooli õppekavast üldse välja jätta otsustatud. (Postimees, 08.09.1934, nr. 245, lk. 4)\nÕpetajate määramisi. Haridus-ja sotsiaalministeeriumi koolivalitsuse otsusel määrati Müüsleri algkooli õpetaja kt L. Meret, Koigi täienduskooli õpetaja kt. A. Eerik, Koigi alg- ja täienduskooli õpetaja kt J. Uibo, Purdi algkooli õpetaja kt A. Oja ja V. Kurits. (Postimees, 23.09.1935, nr. 259, lk. 6)\nJohannes Bachman, põllumees ja ühistegelane, sünd. 1880. a. Koigi vallas Järvamaal saab homme 55 aastaseks. (Postimees, 03.09.1935, nr. 239, lk. 7)\nHelmi Põld 50-aastane. Fotoportree. H. Põld sündis 11.dets. 1882. a. Koigi mõisas Järvamaal. Haridustee ja tegevus. Kuulub Eesti Naiste Karskusliidu asutajate ja agaramate tegelaste hulka. (Postimees, 11.12.1932, nr. 291, lk. 5)\nPoisike salakütina. Mõni aeg tagasi tabati Rutikvere vallas salaküttimast Koigi vallas elutsev 14-aastane Hermann Tisch, keda rahukohtunik karistas 2 krooniga või 1 ööpäevase arestiga loata relvakandmise pärast. (Postimees, 14.12.1934, nr. 342, lk. 6)\nJärva mõisnikkudele jälle raha. Neil päevil määras Järvamaa võõrandatud maade eest talumaksmise komisjon oma järjekorralisel istungil jälle terve rea endistele mõisnikkudele neilt võõrandatud mõisate eest tasu. Tasu said seekord 7 mõisaomanikku kogusummas 100.323 kr. 58 senti. Kõige suurema tasu osaliseks sai Thure Rausch von Traubenberg, saades Huuksi mõisa eest 27.944.28 krooni. Varemalt, 18.veebr. määrati 8 mõisaomanikule tasuna 123.155 kr. 15 senti. Seega on endistele Järva mõisnikkudele viimase kahe kuu jooksul tasu määratud kogusummas 223.478.78 s. (Postimees, 13.03.1932, nr. 62, lk. 5)\nTamm, R. Ringkäigul läbi seemnekasvanduste. Eesti Seemnevilja ühisuse seemnekasvandused. Eesti Seemnevilja Ühisuse tegevus. Seemneliikide katsetamine. Luunja ja Sandla seemnekasvandus. Kehra, Tähtvere, Vaeküla, Huuksi, Torma ja Sõmerpalu riigimõisad seemnekasvatajatena. Jäneda, Arkna ja Väimela põllutöökoolid seemnekasvatajatena. Põllumehe seemnekasvatajad: Sangaste krahv Berg, pr. C. Ploom-Kalm, V. Harpe, H. Leik, J. Zirk, A. Hunnius, V. Muna, K. Mensenkampff, H. Meltsas. (Postimees, 28.08.1932, nr. 201, lk. 11)\nPaide töötud ei lähe kraavitöödele. Paide tööbörsil on registreeritud 250 töötut. Nendest on saadetud tööle umbes 100, kuna ülejäänud 150 jaoks leiduks kraavitööd, kuid seda tööd ei võta töötud vastu. Põhjenduseks toovad nad kohase riietuse ja jalanõude puuduse ja paljudel ei kannatavat ka tervis kraavitööd teha. Hulgaliselt nõuab kraavitöölisi Huuksi metskond. (Postimees, 11.03.1933, nr. 59, lk. 5)\nMetsakahjurite hävitustööle lõpp. Viimastel aastatel on meie kuusemetsade arvatava suurt kahju sünnitanud kooreürask ehk koorenärija, kes oma hävitustöö keskuseks on valinud Eestis just Järvamaal asuvad Koeru, Esna ja Huuksi metskonnad. Selle vastu on alustatud võitlust. (Postimees, 23.04.1936, nr. 108, lk. 1)\nPaide jaamaülem pensionile. Paide pensionikomisjoni koosolekul tunnistati pensioniõiguslikeks Paide jaamaülem Jaak Lugus, kes 59 a. vana ja kaotanud oma tööjõust 75 prots., Huuksi metskonna Ugametsa vahtkonna metsavaht Jaan Bergvald, kes 73 a. vana ja kaotanud oma tööjõust 90 prots. ning Vägevajaama pööranguseadja Anton Annikov, kes 59 a. vana ja kaotanud oma tööjõust 90 prots. (Postimees, 17.04.1935, nr. 106, lk. 3)\nSuur nõudmine Türil metsatööliste järele. Türi linna tööbörsit nõutakse Kolu, Huuksi ja Polli metsade töödele 200 metsatöölist, kuna Järvakandi vabrik soovib oma metsatööstusse töölisi piiramatul arvul. Türi tööbörsil aga töötuid registreeritud ei ole. (Postimees, 29.10.1935, nr. 295, lk. 6)\nJärvalased püstitavad uusi mälestusmärke. Vao kaitseliidu kompanii kavatses ümbruskonna tegelaste ja organisatsioonide toetusel mälestusmärki püstitada vabadussõjalastele Müüsleri-Kahala lahinguväljale. Paide tuletõrjel on kavatsus mälestusmärki püstitada kohalikule tuletõrje kalmistule. (Postimees, 10.02.1933, nr. 34, lk. 5)\nMüüsleri lahinguväljale mälestustahvel. Vao kompanii otsustas Müüsleri lahinguväljale püstitada mälestustahvli. Mälestusmärgi asukoht on valitud Müüsleri-Kahala-Köisi-Peetri teeristi lähedale. (Postimees, 02.03.1933, nr. 51, lk. 5)\nJärva paremaks võivalmistajaks Päinurme. Senistel võivõistlustel on parima Järva või valmistajana püsivalt esikohal seisnud Päinurme ühispiimatalitus. Ka 18. ja 19. skp. Ambla näituse puhul korraldatud võivõistlusel, millest 15 Järva ühispiimatalitust osa võtsid, tunnistati Päinurme ühispiimatalitus parema või valmistajaks. Järgnevalt tunnistati Järva paremateks või valmistajateks Kihme, Järva-Jaani, Ambla, Mäo-Mäeküla, Aravete, Türi, Albu, Esna, Kahala, Väätsa ja Alliku ühispiimatalitused, kes said 1. auhinna. (Postimees, 20.08.1934, nr. 226, lk. 6)\nOmapärane vallavalitsus Järvamaal. Järvamaal, Viljandimaa raja ligidal asub Päinurme vald, mis asub võrdlemisi kaugel keskkohtadest. Selle tõttu on vallas kaunis haruldased teatrite võõrusetendused ja kui neid juhtub olema, siis on saal ikka rahvast täis. Seda asjaolu kasutab ka Põltsamaa lavakunsti ühing ja annab seal veel kuu lõpul ühe etenduse. Päinurme vallavolikogu on leidnud, et pole hea, kui kaugemalasuvad näitetrupid viivad vallast raha välja ja otsustas, et ilma volikogu loata ei tohi ükski näitetrupp nende valla piires etendusi anda. (Postimees, 22.01.1932, nr. 18, lk. 5)\nVallapiiride muutmise küsimused sünnitavad elavust. Tutvustatakse vallapiiride muutmise soove Järvamaal Albu, Kuksema, Rutikvere, Päinurme ja Ambla valdades. (Postimees, 30.04.1933, nr. 100, lk. 5)\nImavere kooli 100-a. juubel. Esimeseks õpetajaks oli harjategija, teiseks seebikeetja. Pühapäeval [3.XII] pühitseb Imavere algkool oma 100-a. juubelit. Imavere algkool asutati 1833. a., kuid praeguseni on teadmata, missugusel kuupäeval algas tegevus. Algul asus kool Järavere külas "Vainu" talus. Esimeseks õpetajaks oli nn "Päinurme Hans". Tähtsamaid koolitegelasi oli aga Hans Rebane, kes püsis Imaveres 44 aastat. Otto Lindeberg on Imaveres koolijuhatajaks praegugi. Õpilasi praegu 170, õpetajaid 5. (Postimees, 02.12.1933, nr. 283, lk. 1)\nJärvalased igatsevad uut valda. Päevakorral oleva vallapiiride ümberkorraldamise kavatsuse puhul on Järvamaal lootusi hellitama hakatud uue valla moodustamiseks Päinurme, milline vald koosneks Rutikverest, Pädanikust, Pätsaverest ja uuest Silmsi sooasundusest. (Postimees, 11.03.1936, nr. 68, lk. 6)\nKorraldatakse ratsavõistlusi. Järva ratsamalevkonnal on käimas ratsavõistluste korraldamine. Pühapäeval [22.IX 1935] peeti võistlusi Päinurmes. Eeloleval pühapäeval on võistlused Paides, kuna malevkonna võistlused toimuvad 6. oktoobril Türil. (Postimees, 23.09.1935, nr. 259, lk. 6)\nVeeühingute tegevus edukas. Möödunud talve jooksul teostati veeühingute korraldusel mitmel pool Järvamaal süvendustöid. Laiemaulatuslikumad süvendustööd viidi läbi Ambla ja Vahastu jõgede juures, kus töötasid mitmedkümned töölised. Magistraalkraavide kaevamisi toimetasid peamiselt Päinurme ja Mustla-võõpsu veeühingud. (Postimees, 19.04.1936, nr. 104, lk. 1)\nUus loomaarst Järvamaal. Järva maavalitsuse poolt valiti uuelt asutatud Päinurme jaoskonna loomaarstiks Osvald Moor, pärit Tartumaalt, Alatskivilt. Moor lõpetas ülikooli loomaarstiteaduskonna käesoleval aastal. Seega on praegu Järvamaal kokku 7 jaoskonna loomaarsti. (Postimees, 30.11.1934, nr. 328, lk. 6)\nUus loomaarst Vastseliina. Võru maavalitsus esitas tervishoiu peavalitsusele kinnitamiseks Vastseliina jaoskonna loomaarsti kohale dr. med. vet. Osvald Moori. O. Moor oli seni Päinurme loomaarstiks, kuid valiti nüüd Võrumaale. (Postimees, 07.03.1936, nr. 64, lk. 3)\nMarutaudikahtlaseks piirkonnas Viljandimaal on politsei korralduse põhjal Rutikvere, Pajusi, Kurista ja Lustivere vallad koos Põltsamaa linnaga. Kõik koerad ja kassid selles piirkonnas tuleb kinni hoida. (Postimees, 21.04.1934, nr. 107, lk. 6)\nLuige asundus Rutikvere valla alla. Pajusi vallas asuva Luige asunduse asunike südamesooviks oli ammugi Rutikvere vallaga liitumine. Hiljuti oli asunike sellekohane sooviavaldus Rutikvere vallavolikogus arutusel. Volikogu otsustas heakskiitvalt Luige meeste algatuse. (Postimees, 09.02.1932, nr. 33, lk. 5)\nMasinaruum ühes masinaga tuleroaks. Neljapäeval [7.IX] süttis Rutikvere vallas Asivere külas Anton Leitoni Udo talu masinakuur. Tuli sai alguse töötavast rehepeksu katlast. Tulle jäi rehepeksu garnituur, viljajahvatuse veski terve teravilja saak, umbes 3200 kilo teri ja põhku. Kogu kahju hindab omanik 6000 kroonile, kuid hoone oli kinnitatud ainult 100 krooni eest ning vallasvara hoopis kinnitamata. (Postimees, 09.09.1933, nr. 211, lk. 3)\nHeinamaalt leiti rahapada. Suurem muinasleid Põhja-Viljandimaal. Rutikvere vallast Viljandimaalt leiti 200 hõberaha, mis pärit 16. saj. lõpust, 2 vaskkatelt ja üks purunenud savipott. Rahad on pärit Venemaalt, Saksamaalt, Poolast ja Baltimaadest. Rahade hulgas haruldusi ei ole. Muinasleid avastati Tapi talu heinamaalt. (Postimees, 17.08.1933, nr. 191, lk. 3)\nPõltsamaal on töid, kuid pole töölisi. Möödunud talv oli Põltsamaa töötuile iseäranis õnnelik seepoolest, et avalikke töid korraldati isegi niipalju, et andis end tunda tööliste nappus. Nii nõuti kivikillustiku valmistamiseks palju enam töölisi kui oli tööleminejaid. Samuti nõuti töölisi riiklikele ja era-metsatöödele, kuhu polnud ka minejaid. Neil päevil teatati Põltsamaa tööbörsilt Rutikvere ning Kõo-Pilistvere veeühingutele, et Põltsamaal pole kraavitöödele minejaid. (Postimees, 24.03.1933, nr. 70, lk. 4)\nRutikvere piimaühingu kärarikas koosolek. Hiljuti pidas Rutikvere piimaühing erakorralist koosolekut, mis kujunes väga kärarikkaks. Liikmed mõistsid hukka olukorra, et ühingu juhatusse ja revisjonikomisjoni on valitud mitteliikmeid ja nõuti nende lahkumist või liikmeksastumist. Lärm paisus hooti nii suureks, et juhatus oli sunnitud koosoleku paaril korral katkestama. Koosolek lõpetati enne päevakorra läbiarutamist. (Postimees, 14.02.1933, nr. 37, lk. 5)\nRutikvere 16-aastane valerahategija 3 a. vangi. Rutikvere vallas elav 17-aastane August Kull oli vesivärvidega joonistanud 7 kümnekroonist ja ühe 5-kroonise rahatähe ning neid ka levitanud. Poiss mõisteti 3 aastaks vangi. (Postimees, 01.02.1933, nr. 26, lk. 5)\nLahingmeeleolu Rutikvere piimaühingus. Hiljuti peeti Rutikvere piimaühingu erakorralist peakoosolekut, kus õhk õige palavaks muutus ja käsitsikokkuminekust vähe puudus. Revisjonikomisjon ja juhatus tungisid ägedalt meiereile kallale. Liig äreva meeleolu tõttu lõpetati koosolek. (Postimees, 31.08.1932, nr. 203, lk. 4)\nKoolipoiss valmistas valeraha. Põltsamaa politseiametnik tabas Viljandimaal, Rutikvere vallas 16-aastase August Kulli, kes käsitsi joonistas 10- ja 5-krooniseid paberrahasid. Kull on üks paremaid joonistajaid algkoolis, kuid tema rahad on õigetest kergesti eristatavad. Raha levitas poisi isa. Vaata ka Post., 1932, 10.IV, 83,5. Rutikvere rahameistril oli abiline? 5-kroonine nähtavasti 11-aastase venna töö. (Postimees, 07.04.1932, nr. 80, lk. 3)\nEnd. Rutikvere vallavanem istuma. Endine Rutikvere vallavanem Julius Muld mõisteti omal ajal mitmesuguste kuritarvituste ja raharaiskamise eest 4 a. vangi. See otsus on nüüd seaduse jõusse astunud ja endisel vallavanemal tuleb minna istuma. (Postimees, 22.09.1932, nr. 222, lk. 5)\nEnd postijaam koolimajas. Et Rutikvere postijaama likvideerimisega vabaneb end. Rutikvere härrastemaja, leiti otstarbekohaseks seda nõutada vallale ühes end. mõisa pargiga, sest vallal puudub koolimaja ehitamiseks raha. (Postimees, 29.05.1934, nr. 143, lk. 6)\nLiigitamata isikumaks Rutikveres. Et Viljandimaa vallad seni on isikumaksu määranud mitmes liigis, esineb Rutikvere vald esimesena, kes on otsustanud võtta isikumaksu kõigilt 20-60 a. vanustelt kodanikkudelt, vaatamata soole, ühepalju, nimelt 6 krooni. Jalgrattamaks on määratud kindlaks 1 kroonile aastas, nagu suuremas osas teisteski valdades. (Postimees, 29.01.1935, nr. 28, lk. 6)\nEnge ja Rutikvere postijaamad suletakse. Siseministri otsusel on Enge ja Rutikvere postijaamad määratud sulgemisele 1. maist 1935. a. See sünnib kokkuleppel Viljandi maavalitsusega. (Postimees, 15.05.1934, nr. 131, lk. 6)\nRutikveres hakatakse koolimaja ehitama. Rutikvere vallavolikogu otsustas paluda vallale koolimajaks Rutikvere endist härrastemaja. Et viimane aga asub valla serval ja seetõttu ei olnud võimalik koolivõrku vastavalt muuta, otsustati palve eitavalt. Nüüd, mil see volikogule teatavaks tehti, esines vallavalitsus ettepanekuga asuda uue koolimaja ehitamisele ja eeltöödega kiires korras algust teha. Volikogu võttis ettepaneku vastu. (Postimees, 21.01.1935, nr. 20, lk. 4)\nMarutaud vähenemas. Viljandi-Pärnu prefekt tühistas oma korralduse 17. aprillist s. a., millega kulutati marutaudikahtlaseks Rutikvere, Pajusi, Kurista ja Lustivere vallad ning Põltsamaa liin. (Postimees, 17.08.1934, nr. 223, lk. 6)\nRahapada ministeeriumi. Mõni aeg tagasi leiti Adavere vallas, Puiatu külas, Ado Sepale kuuluva Kiima talu õueaiast lapergune savipudel, mis sisaldas 67 Poola ja Daani raha, mis pärit 16. sajandist. Hiljuti tehti siseministeeriumist Adavere-Rutikvere konstaablile korraldus rahad ära võtta. Konstaabel viis rahad vallamajja, kust nad haridus-sotsiaalministeeriumile edasi saadeti. (Postimees, 10.12.1934, nr. 338, lk. 4)\nRekordiline koerte arv. Praegu tellivad vallad endile Viljandi maavalitsuse kaudu koerte registreerimismärke. Tellimistest selgub, et Viljandimaa valdadest on koerterikkam Taevere vald, kus vajatakse tervelt 1200 registreerimismärki. Vana-Suislepas on 1000 peni, Kõos 900, kuna Rutikveres kõigest 150. Viimane arvatavasti jääbki koertevaesemaks vallaks. (Postimees, 30.07.1934, nr. 205, lk. 6)\nRutikvere algkooli-rahvamaja eelkavandi otsustas Viljandi maavalitsus saata haridus-sotsiaalministeeriumi kaudu teedeministeeriumile kinnitamiseks. (Postimees, 16.01.1936, nr. 14, lk. 6)\nRutikvere end. härrastemajja ei sobi kool. Rutikvere vallavolikogu hiljuti otsustas paluda, et Rutikvere end. härrastemaja antaks vallale koolimajaks. Nüüd saadeti mõnede vallaelanikkude poolt kiri haridus-sotsiaalministeeriumile, juhtides tähelepanu sellele, et end. härrastemaja ei sobi koolimajaks, kuna ta asub liiga valla serval. (Postimees, 14.06.1934, nr. 159, lk. 5)\nRutikvere palub ehituslaenu. Rutikvere vallavolikogu otsustas saata palve haridusministeeriumile, et määrata laenu koolimajade ehitusfondist Rutikvere algkoolimaja-rahvamaja ehitamiseks 17.625 kr. suuruses 40 a. peale. (Postimees, 08.04.1936, nr. 96, lk. 7)\nRutikvere teeb eeltööd koolimaja ehitamiseks. Rutikvere vald hakkab tuleval kevadel ehitama uut algkoolimaja, milleks püüab talve jooksul muretseda ehitusmaterjali. Ehituse kulu kavatsetakse katta riikliku ehituslaenuga, tagavarakapitalist ja eelarve korras määratavate sumnmadega. Eeltöödeks on ette nähtud 2000 kr. tagavarakapitalist. Lähemal ajal tuleb vallavolikogus vastuvõtmisele ehitusplaan, milline valmimas. (Postimees, 17.10.1935, nr. 283, lk. 6)\nRutikvere uus koolimaja maksab 23.500 kr. Rutikvere uus algkoolimaja, milline ehitatakse vana koolimaja kohale, läheb eelarve järgi maksma 23.500 kr. (Postimees, 23.03.1936, nr. 80, lk. 6)\nTalumaja põles maha. 14. detsembril süttis põlema Rutikvere vallas Lepiku talus Helen Mattise vana elumaja, mis oli ühise katuse all lauda ja aidaga, puust ehitis õlgkatusega. Lühiülevaade kahjudest. (Postimees, 15.12.1934, nr. 343, lk. 6)\nUus koolimaja Rutikverre. Rutikvere vallavolikogu oma viimasel koosolekul otsustas ehitada Rutikverre uue algkoolimaja vana koolimaja kohale ja nimelt nii, et saaks ühendadqa uue ehitusega praeguse koolimaja peosaali, milline moodustab vana koolimaja uuema osa. Lastakse asjatundjal valmistada plaanid. Samal koosolekul kinnitati valla 1935. / 36. a. aruanne, milline näitab ülejääki 1105,88 kr., ja ühenduses koolimaja ehitusega võeti vastu 1935. / 36. a. lisaeelarve, tasakaalus 1500 kroonil. (Postimees, 17.07.1935, nr. 191, lk. 6)\nRiigi toetus Järvamaa maakuivendustöödeks. Maaparanduse nõukogu otsusega on määratud asunduskomisjonile Järvamaal Silmsi peakraavi kaevamiseks 1100 kr. (Postimees, 31.05.1933, nr. 126, lk. 4)\nJärvamaal kerkivad uudismaa asundused. Kuna Järvamaal maasoovijaid veel umbes tuhande ümber, maatagavarad aga otsa lõppenud, on riik maasoovijaid uudismaakohtadele asundama hakanud. Üks sarnane uudismaa asundus on kerkimas juba Silmsi soos, kus möödunud aastal maasoovijaile paarkümmend talu asundamiseks välja jagati. Praegu on uudismaatalunikkudel hoogsalt käsil maa põllumaaks ülesharimine ja eluhoonete püstitamine. (Postimees, 11.06.1933, nr. 134, lk. 6)\nUusi toetusi Järvamaa maaparandustöödeks. Lisaks varem määratud toetustele on asunduskomisjon määranud toetust Järvamaale Silmsi uudismaa asunduse talunikkudele 3900 kr. ja Särevere Saksa-Puisniidu kraavitamiseks ja juurepääsuteede ehitamiseks 2000 kr. Toetuse osalised tööd tulevad teostada juba käesoleval suvel. (Postimees, 01.07.1933, nr. 151, lk. 5)\nJärvamaal õitseb salaküttimine. Neil päevil leidis Järvamaal Väinjärve-Valilal, elav Jüri Valk heinamaalt, küünist, kitsenaha, sisikonna ning pea. Nähtavasti on salakütid küüni juures varitsenud, mil kitsed tulid omale toidupoolist otsima ning sis ühe surmanud. Liha olid salakütid kaasa viinud. Kitsetapjat otsitakse. Teine kitsetapmine oli Koigi Silmsi metsas O. Renke talu maa peal. siin läks korda kitsetapjat tabada, kelleks osutus keegi A. (Postimees, 03.03.1932, nr. 53, lk. 5)\nSeni on Järvamaal suurem sooasundus rajatud Silmsisse, kus 15 perekonda eluasemeid asutanud. (Postimees, 08.05.1934, nr. 124, lk. 7)\nSilmsi sooasunikud pettunud. 1933. a. kevadel asusid Järvamaal Silmsi soos rajatud paarikümnest uudismaatalust koosnevasse asundusse maakasutajad suurte lootustega. Lubati kiires korras püstitada suurepärased hooned. Kuid juba esimesel aastal nurjusid täielikult uute eluhoonete püstitamise kavatsused, sest puudus ehitusmaterjal. Vahepeal on katset tehtud uudismaa harimisega, mis aga jällegi kaugeltki nii lihtsasti edeneda ei taha, kui loodetud. Mitugi perekonda on otsustanud Silmsi sooasunduse maha jätta (Postimees, 11.01.1935, nr. 10, lk. 6)\nPostijaamadest palutakse maad. Järvamaa rahvas liikvel. Järva maavalitsuse kavatsus suuremat osa hobusepostijaamu likvideerida, on ajanud liikvele Järvamaa maata inimesed. Koigi valla maata elanikkude poolt esitati maavalitsusele palve likvideerida õige pea Koigi, Päinurme ja Vaali hobusepostijaamad, mille järele pole enam tarvidust, ning maa jagada neile, kes selle järele kõige rohkem janunevad. (Postimees, 02.12.1930, nr. 328, lk. 2)\nSildnik, August. Huvitavaid arhivaale riigi keskarhiivile. Vene võimude salaringkirjad Pätsi, Teemandi, Strandmanni, Martna ja teiste kohta. Hiljuti selgus, et Paides on olemas hulk veneaegseid arhivaale väga halvas seisukorras. Kohapeal käis nendega tutvumas Keskarhiivi abijuhataja A. Sildnik, kelle korraldusel toimetati arhivaalid Tartu. Lühiülevaade arhivaalide toimikutest. (Postimees, 18.10.1934, nr. 285, lk. 2)\nAsunikele määrati ehituslaenu. Maakorralduse komisjoni poolt määrati ehituslaenu asunikele: Einverest A. Malkusele elumaja ehitamiseks 500 kr. ning lauda ehitamiseks 100 kr. Lokutalt A. Langenbraunile elumaja ehitamiseks 600 kr. ja Nehatu asundusest E. Kolgale samaks otstarbeks 600 kr. Väike-Kareda asundusest Hans Kamsile lauda ehitamiseks 200 kr. (Postimees, 14.11.1934, nr. 312, lk. 6)\nTalu hävines tules. Esmaspäeval [11. juuni] kella 1 paiku läks põlema Koigi vallas Väike-Kareda külas Paemurru talu. Järele jäid vaid paekivi müürid. Sisse põlesid kõik põllutööriistad, majakraam, reed, vankrid, hobune, 4 lehma, 2 siga, 1 vasikas 20 kana ja koer. Arvatakse, et tegemist on süütamisega. Kohale sõitis kriminaalpolitsei. (Postimees, 12.06.1934, nr. 157, lk. 5)\nTeedeminister Jürman Poznanis. Käis liikumise ja turismi näitusel. Üleeile [29.VII] jõudis teedeminister Jürman Poznani. Eile jõudsid sinna ka Prantsuse õhuminister ja avalikkude tööde minister. Ministreid tervitas Poola teedeminister ja kõrgemad ametnikud. Teedeminister Jürman koos Prantsuse ministritega külastasid näitust. Ministrite auks korraldati ka dinee. Eilseks jõudis teedeminister Jürman Varssavi. (Postimees, 31.07.1930, nr. 204, lk. 1)\nRohkem julgust - ütles majandusminister! Kokkuvõte majandusminister A. Jürmani eelarvekõnest riigikogus 26.jaanuaril s.a. Riigid pankrotis. Naelsterling. Langenud kursiga maad. Olukord meil. Makse on alandatud. Meie tööstus. Meie töötud. Meie maksubilanss. Sisseveo piiramine. Oma leib. Valitsus otsib uusi turge. Rahandus ja pangandus. Ametnike koondamine. Kas suudame esitatud eelarvet täita? (Postimees, 28.01.1932, nr. 23, lk. 5)\nMis ütles majandusminister Jürman? Kokkuvõtteid ministri eelarve-kõnest riigikogus 7. skp. Teravilja kaitse seadus revideerimisele. Võipreemiad ja peekonipreemiate reguleerimine. Sisekaubanduslik läbikäik. Tööstus. Usaldus pankade vastu on uuesti jalule seatud. Eelarve 1921. a. tasapinnal. Kas sõjavõlad kustutatakse? Seisukord pole halvem kui teistel, tarvis hoida töötahet. (Postimees, 09.02.1933, nr. 33, lk. 4)\nKrooni kurss ja valitsus. Valitsusel on kindel kava: krooni tuleb hoida. Majandusminister A. Jürmanni kõne riigikogus 19. skp. Krooni ümberhindajate seas on kaks leeri. Hindade langus. Riigieelarve tasakaalu. (Postimees, 21.01.1932, nr. 17, lk. 2)\nEndise majandusministri apelsinid ja manna. Päev enne uue valitsuse ametissekutsumist anti hulga apelsinide sisseveoluba kurikuulsale "kalameeste" tarvitajate ühingule! Valitsus tühistas endise majandusministri otsuse. Eelmise valitsuse majandusminister A. Jürman oli andnud load apelsinide ja manna sisseveoks. Praegune valitsus tühistas apelsinide sisseveoloa, kuna import on praegustes oludes äärmiselt piiratud. Lähemalt ka väliskaubanduse korraldamise alal valitsevatest põhimõtetest impordi seisukohtast lähtudes. (Postimees, 09.06.1933, nr. 132, lk. 1)\nMajandusminister Jürmann põhjendab oma optimismi. Minister eelarvest, väliskaubandusest, töötutest ja pankadest. (Postimees, 04.05.1933, nr. 103, lk. 1)\nRiigimajandus tervenemise teel. Möödunud aasta eelarve tasakaalus ilma võlga tegemata. Tulud laekunud ootamata hästi. Majandusminister A. Jürmani seletused ajakirjandusele. Majandusminister tutvustab ajakirjanikke möödunud aasta riigieelarve täitmisega. Eelarve oli koostatud 83 milj. kroonile, täitus aga 66 milj. Analüüsitakse laekumisi. (Postimees, 09.04.1933, nr. 84, lk. 1)


laevad - märksõna\n3. Laevade Automaatse Identifitseerimise Süsteemi (AIS) rakendus tarkvaralise raadioga. Software defined radio implementation of marine Automatic Identification System (AIS) Fjodorov, Aleksei08.06.2017 bakalaureusetööd\n4. Erinevate alternatiivide majanduslik tasuvus väävli direktiivi rakendamiseks m/v Trica näitel. The economic profitability of different alternatives to implement the sulfur directive on m/v Trica's example Jakubel, Andrei17.08.2020 magistritööd\n6. Laeva küberrünaku stsenaariumite süstemaatiline genereerimine. Systematic Generation of Cyber Attack Scenarios Against a ship Lubja, Karl02.06.2020 magistritööd\n7. Laevakütuse kättesaadavuse ja omaduste väljakutsetest IMO 2020 väävliregulatsioonide tingimuste. The challenges of ship fuel availability and properties in terms of IMO 2020 sulphur regulations Mõttus, Johanna10.06.2020 diplomitööd\n9. Laeval tööouhutse nõuete mittetäitmise tagajärjed ja võimalikud tööohutuse parandamise meetmed Amisco AS näitel. Consequences of non-compliance with ship ́s safety requirements and possible measures to improve occupational safety based on the example of Amisco AS Raidjuk, Katrin02.06.2021 diplomitööd\n10. Muuga sadama arenguvõimalused õlikultuuride evitamisel MPG AgroProduction OÜ näitel. The development opportunities of Muuga Harbour in deployment of oil cultures by the example of MPG AgroProduction OÜ Rünt, Julia05.06.2019 diplomitööd\n11. Jõukaablirenn Apache II laevale. Power umbilical chute for Apache II vessel Šendik, Andrei16.01.2019 magistritööd\n12. Laeva kütuse- ja energiakulu vähendamise võimalused Silja Europa näitel. Possibilities for reducing the ship's fuel and energy consumption on the example of Silja Europa Vaab, Andreas03.06.2020 magistritööd\n13. Применение общей теории качки судов к определению продольной и поперечной сил и момента рысканья, действующих на судно на попутной Ананьев, Дмитри1959 Tehnikaülikooli toimetised\n14. Съемка теоретического чертежа судна с помощью теодолита Буссель, Олег1962 Tehnikaülikooli toimetised\n15. Влияние числа включенных групп сопел на экономичность одновенечной регулировочной ступени судовой турбины Зиновьев, Николай1958 Tehnikaülikooli toimetised


Lae Super Subway Surf Hours Android: Võidusõit\nVersioon: 1.1 Arendaja: Mobi Tex Kategooria: Võidusõit Hind: 0.00  Distribution tüübist: Faili suurus: 39038 Kuupäev upload: 25 Nov 17 Populaarsus: 279\nSuper Subway Surf Hours on metroo teemaline lõputu jooksu mäng.\nLibistage ekraani, et surfata metroos, põgeneda inspektoritelt.\nSuper hull jooksu mäng, metroo Surf jookse nii kiiresti kui võimalik! Super Subway Surf Hours on hämmastav jooksu mäng metroos jooksja jaoks. Käi mööda kaos keerulist liikluse metrooli ja põgeneda koletist.\nPühkige, et pöörata, hüpata ja libiseda, et vältida takistuste, takistuste ja metro rongide löömist. Internetis põnevad bussireisijad 3D-s, koguge mündid ja ostke jõud. Avage uued märgid ja vaadake, kui kaugele saate käivitada! Alustades nüüd metroo linnaelanike seiklusest mööda metroo, jälgige oma sõpradega surfamist. Jookse nagu põrgu ja proovige oma piiri. Super Subway Surf Hours peab olema väga lõbus jooksu mäng. Laadige kohe alla ja alustage oma Subway Surfi jooksmist ja metsavendurit, ühinege kõige põneva kriipsuga.\nSuper Subway Surf tunnid Omadused:\n- Uus metroo, imeline maa-alune linn ja mets.\n- Ahvatlev hetk, surma kiirus\n- Erinevad rollide valikut, erinevaid unikaalseid oskusi\n- Lihtne ja sujuv toimimine\nKuidas mängida Subway Surf 3D: Bus 3D 2018:- Kui teid valvab turvamees / ranger, peate käivitama ja hoidma turvakaarelt eemale, siis leiad palju väljakutseid, mis võivad muuta teid ebaõnnestumiseks 2017. aasta metroo surfamise mängimisel.\n- Mängus on teile palju kasulikke esemeid, näiteks: raketi lendamine, rula, hüppavad saapad jt.\n- Kui sa jooksed, peate koguma kuldmünte, münt on kasulik märkide ja esemete ostmiseks metroo kiirusel 2017.\nSee on 2017. aasta metroo mängimine, loodetavasti meeltmööda.\nvärskendage uus tähemärk HD-lahendusega\nKommentaarid Super Subway Surf Hours


2018. aasta maastikufotograafi konkursilt 11 hingematvat fotot - loodusnone\nPõhiline loodus2018. aasta maastikufotograafi konkursilt 11 hingematvat fotot\n2018. aasta maastikufotograafi konkursilt 11 hingematvat fotot\nGodrevy tuletorn, nr St Ives, Cornwall, Inglismaa Krediit: Justin Cliffe LRPS\nOleme 2018. aasta aasta maastikufotograafi auhinna hulgast välja valinud üksteist lemmikmaastikku.\nMeie kaunis saar saab harva tunnustust, mida ta väärib. Need üksteist fotot näitavad Suurbritanniat kogu oma hiilguses, näidates, kui tõeliselt õnnelikke on meil seda kohta koduks nimetada. Kõik need on konkursil aasta maastikufotograafi võistlusele.\nParimad fotod võistluselt, mis toimub juba 12. aastat, on näitusel Londoni Waterloo jaamas, mis kestab esmaspäevast, 19. novembrist 2018 kuni pühapäevani, 3. veebruarini 2019. Seda saab külastada tasuta ja selle lahtiolekuajad on samad kui jaam; võidupildid lähevad seejärel ringreisile Suurbritannia suurematesse jaamadesse üle kogu riigi.\nPildid on kajastatud raamatus pealkirjaga Aasta maastiku fotograaf: kollektsioon 12, mille on välja andnud AA Publishing - kui soovite ise võistlusele astuda, leiate lisateavet aasta maastikufotograafi veebisaidilt www.take-a -vaade.co.uk\nGodrevy tuletorn Cornwallis St Ivese lähedal, kus Justin Cliffe maagilisel pildil valgustas loojuv päike.\nKarge Lake District'i hommiku olemus on suurepäraselt eraldatud: Derwenti saar vahetult pärast koitu, Andrew Jonesi tehtud Cumbrias Derwentwateris. “Saarest ja paadimajast said etenduse tähed, kuna varahommikune päike lisas puuoksa värvidele lühidalt soojust ja sügavust.” Ütleb Andrew. "Järve pinnale jäi udu, mis pehmendas esiplaani peegeldust ja aitas edastada rahulikke, rahulikke olusid."\nVihmapiisad pesuliinil võttis Peter North Inglismaal Hertfordshire'is. Uskuge või mitte, see uimastamise foto tehti iPhone'is. Peetrust paelus idee esitada maastik, kus pildi põhikomponent (puu) võtab umbes 90 protsenti kaadrist ja on täielikult fookusest väljas. Peetril ei olnud oma DSLR-i kaasas, nii et pilti ta telefonile jättis, jättes vähendatud värvipaleti kompositsiooni mõju parandamiseks.\nFelixstowe Sea Defenses tootis Dave Watts, kui ta võitles Inglismaal Suffolkis valguse, ilmastiku ja mõõnaga. See võeti hommikul pärast tugevat tormi, päike murdis alles loodete tuleku ajal ja jättis Dave'i seisma üle vee jala. Tema pühendumust premeeriti selle hingematva lasuga.\nPete Rowbottom jäädvustas selle imelise foto pealkirjaga Ice Spikes Šotimaal Glencoes. Pilt on 2018. aasta aasta maastikufotograafi auhinna üldvõitja. "Pete kujutise jäämurdude arvukad tugevad diagonaalsed jooned kajastavad Buachaille Etive Mòri kuju taustal ja neil on oma tipud, " ütles auhindade asutaja Charlie Waite. 'Te ei saa mägi ja jää seostest silmi maha võtta ... See on pilt, kus saate maastikku kuulda ja tunda, samuti näha, nii et see on emotsionaalselt tugev ja kaasab vaataja mitmel tasandil. . '\nCeri David tunnustas hommikuse udu kaudu paistvat valgust selle atmosfäärilise võtte eest, mille nimi oli Morning Woodlands, Woodcote, Oxfordshire. Ceri tulistas seda kell 8, kui päike hakkas läbi metsa varikatuse murdma.\nSelle pildi keskpunktiks on dramaatiliselt pealkirjaga Draakoni seljaosa, mis on üles võetud Derbyshire'i Peak District'i rahvuspargis ja mille keskmes on Chrome'i mäekivi lubjakivist lume tolmutamine. Nähtavus oli halb, kui Shaun Quilter seadis selle võtte tegemiseks oma varustuse ja ta oli end pakkinud, et lahkuda, kui lõpuks mäenõlva süütas oranž purske. Tagasi joostes suutis Shaun seda päikesevalguse hetke enne seda veel kord kaduda.\nRannikuunistus, mille Darryn Kemper tegi Inglismaal Dorsetis Durdle uksest. Darryni pilt on kajastatud raamatu kaanel, kogudes fotosid koos.\nMadal pilvisus triivib üle Beachy Headi, Ida-Sussexis, Inglismaal. See Ühendkuningriigi populaarseim turismisihtkoht meelitab külastajaid kogu maailmast ning pole raske mõista, miks see Chris Gormani tehtud foto teeb.\nInglismaal Dorsetis James Loveridge'is päikesetõusul kaljul üle lahe veerevad pilved.\nStuart McGlennoni liblikate õitseng tulistati Cumbrias Lake District'is Haystacksi ja Fleetwith Pike'i vahel. Stuart kavatses sellesse kohta tagasi naasta pärast seda, kui kanarbik oli täies õites, kuid pärast kompositsiooni seadistamist ja hämmastava valgustuse ära tundmist ei liikunud ta kaks tundi.\nElutuba, mis on rahulik pühakoda keset linna\nAlastair Cook kriketis ja talupidamises: "Loodus, nagu ka rahvusvaheline sport, võib olla samaaegselt julm ja imeline"\nKuidas nautida koduseid marju aasta seitse kuud\nArundeli lossi raamatukogu, Suurbritannia ühe hiilgavamalt restaureeritud hoone hiilgav keskpunkt\nEllenborough park: luksus puhkus igale maa spordisõbrale\nTresco: Nagu Suurbritannias, kuid parema ilmaga, rannad, aiad… ja mitte ühtegi autot\nKuidas muuta mahajäetud küünide interjöörid ilusaks pühadeks\nKuidas valmistada täiuslikke kuumi ristküpseteid\nMüüa 20 miljoni naelsterlingi suurune Cotswoldsi kinnisvara, "mida taolist ei pruugi enam kunagi näha"\nKasvataja koera päevik: Tutvu Lennyga\nPetworth: Mida teha, kus ööbida ja mida süüa ühes Sussexi võluvaimas linnas\nKuidas teha kreemja vahtra pannkotti segatud pähklitega rabedaks\nKuidas muuta Victoria värvi kööki julgete värvidega ja gruusia stiilis tisleriga\nAutor: Knight Frank Tipplugu Austraalia endise õhtujuhi Robyn Whiteheadi kodu on taas turule jõudnud ja ilusam kui kunagi varem - 12 aakrit on täis lummavaid aedu ja tipptasemel ratsutamisrajatisi. Penny Churchill teatab. Austraalia endine õhtujuht Robyn Whitehead ja tema abikaasa Bruce alustasid Austraaliast naastes Somersetis oma ideaalse ratsaspordi kinnisvara otsinguid, et olla umbes viis aastat tagasi Bruce'i vanemate lähedal. Nen\nÄärmiselt privaatne veepiiril asuv kinnistu Lõuna-Devonis koos külalistemaja, tenniseväljaku ja privaatse kaiga\nKlassikalise maki ja juustu sügisene keerdumine\nMilline näeb teie kodu välja aastal 2020?\nUskumatu rebasekasvaku lugu, alates ravimisest kuni haiguste saavutamiseni ja lõpetades Van Goghi kõige silmatorkavamate maalidega\nCopyright loodus: 2018. aasta maastikufotograafi konkursilt 11 hingematvat fotot - loodusnone