No aga selle mehe loogika ei olnud selline.\nÜtleme, et mul on miski malaaria ja teadlased väidavad, et ma sain malaaria Uus-Meremaal Aucklandis laboris kasvatatud sääse käest. (Kujutame, ette et seal tehakse malaariahaigete sääskedega katseid) Tõenäosus selleks on mingi 1:100...jne. Siis on palju loogilisem, et ma sain selle malaaria siis kui ma nädal tagasi Kuveidis turismireisil käisin.\nAntud juhul oleks see esimene pool variant, kus inimene tekib ürgookeanis kokkupõrganud molekulidest tekkinud ainurakse kaudu. Ja teine variant oleks midagi muud. Mingi tulnukate eksperiment või millegi kõrgema looming lihtsalt ja mitte juhus.\nNeed näited mis sina tõid on nii, et tagajärg on olemas. Siis sa ei saa selle juhtumise tõenäosusega niimoodi käituda.\nSee võimalus ju, et sa oled nagu sa oled on 1 kuna sa oled nagu sa oled juba ja mingisugusena sa ju pidid sündima. Ja keegi pidi sündima. Või siis midagi pidi juhtuma. Ma mõtlesin kunagi, et kui imelik on see, et mina nägin aastatuhande vahetust või kui võimatu on maailmalõpp, kuna see nii väike võimalus elada maailmalõpueelsel ajal (uuesti sündimine tuleks sel puhul välja jätta).\nSee on nagu nii, et mul on autokasti täis miljon kuulikest nummerdatult. Kui ma tõmban kuuli välja mingi numbriga, siis see oleks ju võimatu, et ükski neist mu kätte juhtub, sest iga kuuli väljatulemise tõenäosus on ju 1:1000000. Ma peaks tühja käe välja tõmbama. Aga ometigi on kuuli nr.1 välja-mittetulemise võimalus 999999:1000000\nJu see teadlane väidab, et on 999999:1000000 (jne.) võimalus, et see ürgsupp jääb ürgsupiks või ainuraksest saab hiigelkonn või mingi muu loom inimese asemel.\nJa veel enamgi on olemas palju teisi teooriaid, mille puhul ei kõlba tõenäosust üldse mängu panna, kui ometigi tunduvad palju tõenäosuslikumad kui 1:10000...\nMuudetud: 26-6-05 kell 16:00:36 Thorondor\nVeidi suurtest ja väikestest tõenöosustest:\nOletame, et minu ees laual on kannus liiter vett, mille temperatuur on +1 C. Kui nüüd hästi kaua ja kannatlikult oodata, siis võib juhtuda, et see vesi "iseenesest" jäätub (sellel temperatuuril!). Aga sellise sündmuse ootamiseks kuluva aastate arvu üleskirjutamiseks tuleks kasutada numbrit, kus ühe järel olevate nullide arvu üleskirjutamiseks tuleks kasutada numbrit, milles ühe järel on umbes 22 nulli (võisin mõne miljardi nulliga aastate arvus eksida, aga see ei muuda midagi). Meie kreatsionist teeks siit täiesti õige järelduse, et see on täiesti võimatu sündmus. Aga edasi ütleb ta, et asjaolu, et jää siiski olemas on, tähendab seetõttu imet ja vajab jumalikku sekkumist. St nii ta muidugi ei ütle - ka kreatsionist teab hästi, et selleks pole vaja teha muud, kui vett veel paar kraadi jahutada. Miska pole tahetud öelda muud, kui et elu teket iseloomustavate väikeste tõenäosuste korrutamisel tuleb olla ettevaatlik - sellised "jäätumise" (iseenesliku korrastumise) protsessid võivad neid tõenäosusi väga palju suurendada.\nKreatsionist - Tegelane, kes usub, et inimene ja universum ja kõik on loodud mingi kõrgema olendi poolt.\nKui ma siit foorumist loen, või netist otsin, siis pooled nn. Kreatsionistid ei ole tegelikult kreatsionistid.\nMina saan aru, et kreatsionism on maailma seletamine jumala abil.\nJõle hea on neid kreatsionistidega ühte patta panna, kes räägivad mingit teooriat, mis välistab selle ürgsupi või Suure paugu. See on umbes sama, kui juut mõrvab kellegi ja siis ütled, et too juut on jobu ja kohe süüdistatakse antisemitismis. Või, et sa ei usu, et kogu maailma on materialistlik ja arvad et mingid vaimud ja hinged on olemas, mingi jumalasulane oled või.\nKas need on ka kreatsionistid, kes väidavad, et inimene on tulnukate geenitehnoloogia tulemus ?\nMina ei ole kuulnud, et Cremo oleks kunagi jumalast rääkinud.\nMina ei räägiks kreatsionismist seal, kus on juttu iseorganiseeruvast universumist või inimhinge igavesest eksiteerimisest. Ja et kõik ei pidand tekkima mingil ajahetkel ning mõni asi on olnud igavesti ja aega üldse ei ole olemas jne.\nKui nemad on kreatsionistid, siis ma mingil juhul ei paneks neid samasse patta religioossete tegelastega.\nJa tulemust võiksime ehk nimetada ... intelligent design?\nInimese poolt loodud asjad on jah põhimõtteliselt disain, ka transgeensed organismid, aga ainult oma transgeensuse ulatuses. Ütleme, et "intelligent modification, kasutades ära looduslikke protsesse".\nTsitaat: Seega võimalused taolise "geneetilise disaini" äratundmiseks: (1) (genoomiväline) info, et taolisi katseid on tehtud, (2) genoomi võrdlus lähisliikide genoomiga - et kas eksiteerib mingi geen, mida "sugulastel" pole? Ja sellise geeni tekke "looduslikud" põhjused (seesama looduslik horisontaalne ülekanne) saab välistada alati kuidagi?\nKuidas me üldse ära tunneme, kas millegi puhul on tegemist disainiga või mitte?\nSelleks peame me asja võrdlema millegagi, mille kohta on kindlalt teada, et see on disainitud. Antud juhul tähendab see seda, et peame välja otsima kõik teadmised transgeensete organismide ja nende loomiseks kasutatud meetodite kohta ja vaatama, kas konkreetset organismi on geneetiliselt modifitseeritud või mitte. Ma arvan, et enamusel juhtudest tunneb transgeense organismi ära. Muidugi võib ette kujutada olukorda, kus kindla otsuse tegemine on võimatu, eriti kui on olemas ka töötav looduslik alternatiiv.\nEnamuse transgeensete organismide puhul oleks looduslikku horisontaalset ülekannet väga raske ette kujutada, eriti just kõrgemate rühmade puhul. Pole lihtsalt mehhanisme.\nTsitaat: Kreatsionist - Tegelane, kes usub, et inimene ja universum ja kõik on loodud mingi kõrgema olendi poolt.\nJah, just nimelt USUB.\nTsitaat: Jõle hea on neid kreatsionistidega ühte patta panna, kes räägivad mingit teooriat, mis välistab selle ürgsupi või Suure paugu.\nKüsimus ei ole selles, mida nende jutt välistab või mitte, küsimus on selles, MILLEL nende jutt põhineb. Kui nende jutul ei ole muud alust kui käputäis segase ja tundmatu päritoluga artefakte, hunnik kuulujutte ja lisaks veel ports totaalseid tegeliku teaduse väärtõlgendusi, siis ei ole vahet, on nad kreatsionistid või mitte - nende seisukohtadel ei ole mingit alust.\nKreatsionism ei ole teadus mitte sellepärast, et ta on kreatsionism. Kreatsionism ei ole teadus sellepärast, et tal ei ole mingi teaduslikku alust, ta on totaalses vastuolus faktidega ning tema väiteid ei suuda kannatada vähimatki kriitikat.\nKui kellegil oleks tõesti kriitikat kannatavaid argumente Suure Paugu vastu, siis ei diskrimineeritaks teda teaduses vähimalgi määral. Vastupidi, ta oleks kuulus teadlane.\nKreatsionistidel ei ole selliseid argumente siiani ühtegi.\nTsitaat: Või, et sa ei usu, et kogu maailma on materialistlik ja arvad et mingid vaimud ja hinged on olemas, mingi jumalasulane oled või.\nUskuda võib mida iganes aga keegi soovib. Aga kõik, mida keegi kuskil usub, ei ole teadus. Teadus on see, mis põhineb faktidel ja tõendusmaterjalil, andmete kogumisel maailma kohta ja nendest andmetest ausate ja erapooletute järelduste ja ühtlustavate teooriate loomisel.\nMa võin ka uskuda, et öösel, kui ma magan, käivad minu sokid interdimensionaalsetel rändudel ja elavad läbi kõige fantastilisemaid seiklusi astraalmaailmas. Aga hommikul ärgates leian ma nad ikka voodi eest maast, vahel on küll üks neist jäänud naasmisega hilja peale ja häbelikult voodi serva alla pugenud. No ega sa ometi ei arva, et ma peaks nüüd minema teadlastele nina alla hõõruma, et nad minu sokirändudest midagi kuulda ei taha? Et küll nad on ikka oma dogmades kinni, kui nad minu sokiteooria üle vaid muigavad?\nEi, tõendusmaterjali on vaja. Võin küll otsida välja sadakond juhtumit inimestega, kes oma sokke ei olegi hommikul üles leidnud, kuid see on ka kõik, mida ma oma sokiteooria kinnituseks suudaksin tuua. Teaduslikust teooriast on asi nii kaugel, kui üldse olla saab.\nJutu point on ikkagi selles, et keegi ei keela kellegil uskumast, mida ta iganes soovib. Aga kõik, mida usutakse, ei ole teadus.\nTsitaat: Kas need on ka kreatsionistid, kes väidavad, et inimene on tulnukate geenitehnoloogia tulemus ?\nVõib kreatsionistideks lugeda küll, antud juhul siis mitte kristlikud ega hinduistlikud, vaid mingid alienoloogilised kreatsionistid (või on mingi konkreetne termin nende kohta juba loodud?).\nSamas nende väidetel ei ole mingit alust. Väita võib mida iganes. Mina võin väita, et inimese loomise taga seisavad minu sokid. Tõendusmaterjali on tarvis. Ümberlükkamatut ja nö käegakatsutavat tõendusmaterjali. Alles siis on tegemist teadusega.\nTsitaat: Mina ei ole kuulnud, et Cremo oleks kunagi jumalast rääkinud.\nCremo seisukohad põhinevad veedade pühakirjadel. Ta väidab, et on leidnud nendele teaduslikku tõestust.\nTsitaat: Kui nemad on kreatsionistid, siis ma mingil juhul ei paneks neid samasse patta religioossete tegelastega.\nKreatsionism ei pruugigi olla alati religioosne. Kuigi tegelikult võib püstitada küsimuse, et mille poolest usk geneetiliselt manipuleerivatesse tulnukatesse erineb usust jumalasse? Sisuliselt on tegemist samasuguse religiooniga, nagu ürginimestel ja loodusrahvastel. Ainult selle asemel, et jumalat otsida iga puu ja kivi seest, otsitakse jumalat kaugkosmosest.\nTsitaat: Jah, just nimelt USUB.\nKas siis mittekreatsionistid TEAVAD kõike ja uskumisega ei ole midagi pistmist. Teadlased ka usuvad, et see ja see teooria on õige ning et see katse tõestas midagi jne.\nSiis teadlased on deterministlikud kreatsionistid või suurepaugulised kreatsionistid või ürgsupikreatsionistid.\nTõendusmaterjalid ei pea olema teaduslikud. Neid on igasuguseid. Ma võin ju näha oma sokke rändamas, minu jaoks oleks see tõestus, aga teadusmaailma jaoks mitte.Arheoloogilised leiud on olemas, pärimused, iidsed tekstid jne. Lõpptulemusena võivad need mitteteadlased ka väita, et teadlaste tõestusmaterjalid ei kõlba kuhugi.\nSanskriti teksid räägivad ka lihtsalt ajaloost, olgu nad niivõrd pühad kui tahes. Mingeid vimanasid ja asju niisama vaevalt keegi välja mõtleb.\nVarsti jõuame sinna, et on vaja jumalat hakata defineerima.\nMa võin väita, et teadlased on kristlastega samaväärsed, suure paugu jumala kummardajad sellised.\nTeadlaste "usk" teooria õigsusse põhineb empiirilisel tõendusmaterjalil ning korduval ja korduval ja korduval ülekontrollimisel. Loomulikult ei tea mitte keegi KÕIKE, kuid see-eest on asju, mida teatakse kindlalt. Lünkade olemasolu mõnedes konkreetsetes teadmistes ei muuda olematuks kõike seda, mida juba teatakse. Katsed aitavad välja selgitada seoseid erinevate nähtuste vahel.\nTsitaat: Siis teadlased on deterministlikud kreatsionistid või suurepaugulised kreatsionistid või ürgsupikreatsionistid.\nKui filosofeerida, siis ka religioosset kreatsionismi ei saa Suurele Paugule ega ürgsupile vastandada, sest need asjad mahuksid sinna sisse (umbes niimoodi, et "Jumal lõi universumi Suure Pauguga"). Aga see selleks.\nNagu sa ise defineerisid:\nKuna ei Suur Pauk ega ürgsupp ei ole kõrgemad olendid, siis teadlasi just kreatsionistideks nimetada ei saa. Muidugi võid muuta sõna kreatsionism definitsiooni, aga mis selle mõte on? Sõnadega mängimine ei muuda asja olemust.\nTsitaat: Tõendusmaterjalid ei pea olema teaduslikud. Neid on igasuguseid. Ma võin ju näha oma sokke rändamas, minu jaoks oleks see tõestus, aga teadusmaailma jaoks mitte.\nKüsimus: misasi ikkagi on "teaduslik tõendusmaterjal"? Ja kuidas see vastandub mingitele muudele tõendusmaterjalidele? Tõendusmaterjal on tõendusmaterjal. Eeldusel, et sellega ikka saab midagi tõendada.\nTsitaat: Arheoloogilised leiud on olemas, pärimused, iidsed tekstid jne. Lõpptulemusena võivad need mitteteadlased ka väita, et teadlaste tõestusmaterjalid ei kõlba kuhugi.\nCremo arheoloogilised leiud on põhjendatult ümber lükatud, pärimused ja iidsed tekstid ei ole aga tõestus, kuna a) kajastavad iidsete aegade inimeste maailmavaadet (teadus on kumulatiivne, nagu mainitud), b) sisaldavad moonutusi ja ilustusi, c) on sajandite ja aastatuhandete jooksul tugevalt muutunud.\nVanadest pärimustest võib välja kaevata igasuguseid päkapikke, lapikuid planeete, kristallist taevakupleid ja kuldkiharatega kuningatütreid. See ei tähenda, et see kõik ka tõelisus oleks. Ja mis alustel peaks mitme aastatuhande vanune segase päritoluga müüt olema kaalult võrdväärne tõendusmaterjal korralikult ja põhjenatud alustel korduvalt läbi viidud teadusliku eksperimendiga?\nTsitaat: Sanskriti teksid räägivad ka lihtsalt ajaloost, olgu nad niivõrd pühad kui tahes. Mingeid vimanasid ja asju niisama vaevalt keegi välja mõtleb.\nKes teab, kas mõtleb välja või mitte. Või kas neid tekste on ikka 100% õigesti tõlgendatud. Või et kas need vimanad ikka töötasid ka või kajastavad nad vaid tolleaegsete inimeste unistust lennata. Ei maksa kohe igast müüdist hakata ilma kriitikata kõrgelennulisi järeldusi tegema.\nAga lendasid või mitte, loomulikult kajastavad ka iidsed tekstid omajagu ajalugu (nii tõestisündinud kui väljamõeldud ajalugu). Piibelgi sisaldab teataval määral ajalugu, kuigi väga erapoolikult ja tugevasti liialdatud kujul kirja pandut.\nTsitaat: Varsti jõuame sinna, et on vaja jumalat hakata defineerima.\nSee katse on juba ette nurjumisele määratud. Mitte keegi ei ole seda siiani suutnud.\nTsitaat: Ma võin väita, et teadlased on kristlastega samaväärsed, suure paugu jumala kummardajad sellised.\nErinevus selles, et Suure Paugu "kummardamine" ei nõua pimedat usku (ning ei hõlma ka mingeid rituaalseid talitlusi). Suure Paugu teooria on täpselt samasugune nagu teisedki: põhineb teadaolevatel faktidel, on hetkel ainus seletus, mis suudab kõiki neid fakte seletada, omab korralikku ja põhjendatud tõestust ning võimaldab teha kontrollitavaid-testitavaid ennustusi (näiteks ennustas Suure Paugu teooria reliktkiirguse olemasolu enne seda, kui see kiirgus ka tegelikult avastati).\nTsitaat: Kuna ei Suur Pauk ega ürgsupp ei ole kõrgemad olendid, siis teadlasi just kreatsionistideks nimetada ei saa. Muidugi võid muuta sõna kreatsionism definitsiooni, aga mis selle mõte on? Sõnadega mängimine ei muuda asja olemust.\nKui inimene on tulnukate poolt loodud, siis on see sama moodi kõrgem olend, kui inimene on lambale Dolly. Meie ei ole ju mingi lamba jumal. Ja vaevalt keegi tulnukas universumi lõi. Aga maailma tekkimise teooriaid, kus ei ole Suurt Pauku ja samas ei ole müstilist tegelast, kes on kõikvõimas ja lõi sõrmenipsuga maailma, ei saa pidada religioosseteks. On olemas igavese universumi ja iseeneseliku korrastumise jne edasi teooriad.\nTsitaat: Küsimus: misasi ikkagi on "teaduslik tõendusmaterjal"? Ja kuidas see vastandub mingitele muudele tõendusmaterjalidele? Tõendusmaterjal on tõendusmaterjal. Eeldusel, et sellega ikka saab midagi tõendada.\nMa mõtlesingi seda, et asi on selles, et mis kellegi jaoks on tõend.\nTeadusliku paradigma jaoks on ju tõendite jaoks omad kriteeriumid. Aga teadusvälise jaoks ei pea olema samad kriteeriumid. Ning vahel on ainult teadus see, kes saab öelda, et see ei loe ja see pole õige, kuna see ei ühildu meie süsteemiga.\nNeed kriteeriumid, miks pärimused ja tekstid ei sobi, on paljuski subjektiivsed. Kui näiteks kõik hõimud ja tsivilisatsioonid oleks enne kristust hakanud suusõnaliselt levitama pärimust, et nad tulid kuskilt plejaadidelt kosmoselaevaga, ning paljudel on kivisse raiutud kosmoselaeva joonis ja kasutusjuhendid jne, siis see ei ole ju ka teaduse jaoks tõend, sest mine tea mis muutund on ja kui vanad need on ja mõni tahab lihtsalt uskuda et inf ei ole usaldusväärne.\nMinu teada lükatakse kõikide nn"mitteteadlaste" teooriaid pidevalt ümber keeruliste teooriate ja põhjendatud faktidega, mistõttu need jätavad usutava mulje. Aga enamasti on vastuargumendid nõrgemale alusele rajatud kui teooria ise.\nMa olen leidnud internetist igasugu vahvaid teooriaid miks Icke peksab segast või Robert Temple'i jutt on kõik jama jne.\nTsitaat: Kes teab, kas mõtleb välja või mitte. Või kas neid tekste on ikka 100% õigesti tõlgendatud. Või et kas need vimanad ikka töötasid ka või kajastavad nad vaid tolleaegsete inimeste unistust lennata. Ei maksa kohe igast müüdist hakata ilma kriitikata kõrgelennulisi järeldusi tegema.\nVõibolla Napoleonit ka ei olnud olemas. Mingi prantslaste kõrgelennuline mamailmavallutusfantaasia. Ja siis kirjutasid sellest siin ja seal riigis ja nüüd on arhiivides ka materialid isegi olemas. Keegi ei mäleta ju kas ta eksisteeris.\nKui pole enam inimest, kes mäletaks, siis on asi juba väga ebausaldusväärne ja igasugu illuminaadid võivad kõike meile kokku jutustada.\nTsitaat: Erinevus selles, et Suure Paugu "kummardamine" ei nõua pimedat usku (ning ei hõlma ka mingeid rituaalseid talitlusi). Suure Paugu teooria on täpselt samasugune nagu teisedki: põhineb teadaolevatel faktidel, on hetkel ainus seletus, mis suudab kõiki neid fakte seletada, omab korralikku ja põhjendatud tõestust ning võimaldab teha kontrollitavaid-testitavaid ennustusi (näiteks ennustas Suure Paugu teooria reliktkiirguse olemasolu enne seda, kui see kiirgus ka tegelikult avastati).\nPõhjendatud kelle jaoks. Teised teooriad seletavad ka kõik ilusti ära, aga peavad võibolla mingite aatomite ja elektronide üksikasjalist seletamist esialgu teisejärguliseks.\nPalju inimesed teavad Suure paugu üksikasjalikku olemust ?\nEnamus kummardavad pimesi. Kui oleks välja mõeldud mingi muu teooria ja umbes räägitud kuidas see toimib. Ikkagi palju inimesed usuksid, et jah umbes nii on hästi loogiline, sest teadlaseonud räägivad nii.\nMingi ürgsupivälised ja suure pauguta teooriad ei nõua ka kõik mingeid religioosseid talitusi. Mõni võib teha neid muidugi vabast tahtest, noh ma võin ka neutroni tekke aastapäeval 10 lammast ohverdada vms. Seda muidugi, et kui mingi lamp jumal lõi sõrme nipsuga kõik, siis on üldse midagi valesti ja vüibolla ongi vaja tähistada, kummarda ja pühitseda.\nPS. Mõtlesin just ühe teooria välja, oletame, et planeedid, inimesed ja igasugused asjad on millegi kõrgema poolt loodud. Ma ei nimetaks neid kohe jumalaks. Ma küpsetan ka kodus saiia näiteks. Võtame seda kui millegi loomist lihtsalt. Selles teoorias võib olla oma kohta ka suurel paugul.\nNt. Suur pauk on mingi näiline põhjus mateeria ja energia tekkeks, aga selle olemus võis olla oopis keerukam. Enne suurt pauku olid ka energiad värgid olemas. Võibolla siis ainult teisel sagedusel. Nagu paralleeluniversumis. Suur pauk ja kõik oleks siin teoorias siiis millegi tagajärg. Keegi lõi midagi ja selle kõrgema astme looja lõi mingi imelik ollus. Loogiline oleks kui kõiki on keegi loonud ja kuskilt alguse saanud. Aga mis siis kui see kõige esimene on eksisteerinud igavesti ja eksisteerib edasi igavesti. Võite öelda, et see on nagu mingi jumal siis ju. Võtame teda lihtsalt mingit olendit mis tekitab asju nagu inimenegi loob. See ei pruugigi olla elusolend vaid mingisugune kõiksuse ürgseadus või mis iganes. Keegi pole tõestanud ju, et kõigel peab olema algus ja lõpp, ja et miski ei saa eksisteerida igavesti.\nJa ei saaks mind pimeda uskumise pärast ka mingiks religioonivennaks nimetada, kuna ma ei oska seda teaduslikult lahti seletada. Inimene ei saa ju kõike teada ometigi.\nkuulge, tulnukate poolt loodud! mul on üks probleem. nimelt see probleem, et te vaatate asja kuidagi poole vinnaga.\nno oletame, et meid ei loonud ei jumal ega evolutsioon vaid hoopis tulnukad käisid ja tegid meid...eee...millestki. eksole.\nnüüd pange oma ajukurrud täiskäigul tööle ja mõelge välja, kust kurat need tulnukad siis oma alguse said?\nniimoodi oma nina ümber jõlkuda ja genereerida erinevaid inimese "loomise" teooriaid oskab igaüks aga kui mingi seltskond hakkab evolutsiooni/kreatsionismi vaidluses looduse ja jumala asemel hoopis tulnukatele apelleerima, on ikka nõrk küll. tra, mis vahet seal on - isegi kui meid siin genereeriti tulnukate poolt ja meie genereerijaid omakorda veel mingite tulnukate poolt siis lõpuks peame me ikka välja jõudma selleni, kes oli kõige esimene ning paraku pole universumi vanus nii suur, et neid lülilsid eriti palju saaks olla.\nJutt kipub väga filosoofiliseks minema ja teemast juba üsna tugevasti hälbima (tuletan meelde, et käesoleva teema sisuks on Cremo ja tema "leiud").\nOn olemas igavese universumi ja iseeneseliku korrastumise jne edasi teooriad.\nKõikvõimalikke teooriaid võib luua lõputult. Teaduslikud teooriad on aga vaid need, mis põhinevad tõendusmaterjalil.\nEt asja konkreetsemaks ajada, võtame siis näiteks selle iseenesliku korrastumise teooria. Millised on selle teooria põhipunktid, millistele faktidele see teooria toetub, milline on selle empiiriline tõestus, milliseid testitavaid ennustusi võimaldab see teooria teha ning üldse milliseid eksperimente on võimalik selle teooria kinnituseks läbi viia?\nTsitaat: Kui näiteks kõik hõimud ja tsivilisatsioonid oleks enne kristust hakanud suusõnaliselt levitama pärimust, et nad tulid kuskilt plejaadidelt kosmoselaevaga, ning paljudel on kivisse raiutud kosmoselaeva joonis ja kasutusjuhendid jne, siis see ei ole ju ka teaduse jaoks tõend, sest mine tea mis muutund on ja kui vanad need on ja mõni tahab lihtsalt uskuda et inf ei ole usaldusväärne.\nTeadus vajab tõepoolest tõendeid, mitte suusõnalisi pärimusi, ja seda just eespool nimetatud põhjustel (pärimused ei ole objektiivsed). Aga teaduslikud seisukohad kujunevad välja tõendusmaterjali vaadates.\nTõepoolest, kui tõendusmaterjali põhjal on ilmselge, et mingi iidne kultuur kasutas laialdaselt näiteks kivikirveid, ei tundnud rauda, elas püstkodades ja toitus küttimisest-korilusest, aga nende pärimused pajatavad lennumasinatest ning kosmosereisidest, siis on kuskil ilmne vastuolu ja loogikaviga. Ja põhjusi tuleb otsida religioonidest ja inimese unistustest, mis sellistele lugudele alust on andnud. Ei ole tarvis kuigi palju kujutlusvõimet, et näiteks langeva meteoriidi vaatlemisest saaks alguse müüt taevastest lennumasinatest, millega vaprad kangelassõdalased ringi kihutasid ja maailma kurjusega võitlesid.\nTsitaat: Minu teada lükatakse kõikide nn"mitteteadlaste" teooriaid pidevalt ümber keeruliste teooriate ja põhjendatud faktidega, mistõttu need jätavad usutava mulje.\nKui miski lükatakse ümber PÕHJENDATUD argumentidega, siis pole ju midagi valesti.\nTsitaat: Võibolla Napoleonit ka ei olnud olemas. Mingi prantslaste kõrgelennuline mamailmavallutusfantaasia. Ja siis kirjutasid sellest siin ja seal riigis ja nüüd on arhiivides ka materialid isegi olemas.\nNapoleoni olemasolu kohta on juba piisavalt teaduslikku kaalu omavaid tõendeid, et selles mitte kahelda. Napoleoni olemasolu ei saa kuidagi võrrelda mingite ürgaja müütidega.\nTsitaat: Palju inimesed teavad Suure paugu üksikasjalikku olemust? Enamus kummardavad pimesi. Kui oleks välja mõeldud mingi muu teooria ja umbes räägitud kuidas see toimib. Ikkagi palju inimesed usuksid, et jah umbes nii on hästi loogiline, sest teadlaseonud räägivad nii.\nSee on ju igati loogiline, et iga inimene ei saa olla spetsialist absoluutselt kõiges. Iga asja uurivad sellele pühendunud inimesed ja teevad siis oma avastused teatavaks. Küll on aga igaühel soovi korral võimalik end asjaga ise kurssi viia - selles ei ole kellegil mingeid takistusi.\nTeadusliku meetodi esimene salm ütleb, et kõik vaatlejad on nähtuse kogemisel võrdsed, erinevalt usust, kus kogeb vaid see, kes usub.\nTsitaat: PS. Mõtlesin just ühe teooria välja, oletame, et planeedid, inimesed ja igasugused asjad on millegi kõrgema poolt loodud.\nMillistele faktidele tuginedes sa oma teooria lõid? :it:\nTsitaat: Kõikvõimalikke teooriaid võib luua lõputult. Teaduslikud teooriad on aga vaid need, mis põhinevad tõendusmaterjalil.\nNoh tegin teooria omal loogikal. Kui ma võtan arvesse, et elu tekkimine niisama supist kogemata ei ole eriti võimalik, siis pidi keegi või miski seda elu ehitama.\nJa selle tõestamiseks, et miski asi on eksisteerinud igavesti, seda ei pea ka tõestama mingi faktiga, kui see üldse on võimalik. Seda rakse ette kujutada, aga minu poolest täitsa võimalik. Minu arust loogiline teooria ju üldplaanis. Olgu see teaduslik või mitte.\nA selles on sul küll õigus, et teema on viltu ja kui ma edasi räägin siis ma vist hakkan ennast kordama. Eks ma vaatan vaatamiste järgi ka nüüd, kas teised ka viitsivad seda arutelu lugeda.\nMuudetud: 28-6-05 kell 14:28:57 Thorondor\nma pakun, et se juhul pole see just teaduslik teooria ning kaldub rohkem arvamuseavaldamise valdkonda\nNojah ei olegi. Enne peaks mingit teaduslikku põhja hakkama aretama teooriale ja mine tea mis teaduslikku tööd tegema.\nSelles huvitavas diskussioonis on suht vähe osutatud tähelepanu sellisele kategooriale nagu "hüpotees" (Kivikas algupool teaduse toimimist selgitades teda siiski kasutas). Mõneti on see ka arusaadav - kui vaadata teadust kui valmis asja (tõsikindlat teadmist), siis polegi hüpoteesil seal kohta. Hüpoteesid on kas kontrollimisel tõeseks osutunud ja saanud teooriateks või ümber lükatud ja läinud ... noh paremal juhul teadusajalukku. Kui me aga vaatame "tegemisel" olevat teadust, omandab hüpotees kohe märksa kaalukama (et mitte öelda au-) koha. Sestap võiks tast ka ehk pisut pikemalt rääkida.\n1. Hüpotees püstitatakse uute faktide (aga ka juba teada faktide "paremaks" - p.5) seletamiseks. Hüpotees ei tohi vastu rääkida teadaolevatele faktidele.\n2. Hüpoteesi püstitamiseks pole vajalik tema kohese kontrollimise võimalus, sh pole hüpotees kaugeltki vaid üksiku teadlase "sisemonoloogi" element vaid hüpoteesi püstitaja ja kontrollija ongi harilikult erinevad inimesed, keda võivad lahutada päris suured ruumilised ja ajalised vahemaad.\n3. Hüpoteesid ei pruugi olla sugugi lühiealised - nende elueaks võib olla sadakond ja enamgi aastat, enne kui nad tõestatakse/kontrollitakse või ümber lükatakse. Olgu siin näidetena matemaatika vallast toodud nelja värvi hüpotees (et iga tasapinnalist poliitilist kaarti saab värvida ülimalt nelja värviga nii, et ühist piiri omavad riigid on värvitud eri värvi), mis lõpuks tõestati (kuigi tõestus esteete vaevalt et rõõmustas), Kelvini oletus, mis lõpuks ümber lükati (selgituse asemel annan huvilistele viite: http://mathworld.wolfram.com/KelvinsConjecture.html) või veelgi hullem - kontiinumi hüpotees, mis - kuidas soovite - võib olla nii tõene kui vale - ja vastavalt sellel saate erinevad matemaatikad (st mis osutus tegelikult aksioomiks, mille võite võtta või jätta).\n4. Sama asja kohta käivad ja (justnagu) üksteist välistavad hüpoteesid võivad mõnda aega ka kõrvuti eksisteerida.\n5. Peale otsese kontrolli, mis hüpoteesi kas tõestab või ümber lükkab, on muidugi veelgi kaalutlusi, mis sama asja kohta käivatest hüpoteesidest mõnda teistele eelistada lubab. Need on seda sorti kaalutlused nagu "mõtlemise ökonoomia printsiip", "lihtsus", "ilu", "sümmeetria", "kehtivuspiirkond" jt Need kõik on muidugi küllaltki subjektiivsed ja otsese kontrolli/tõestuse vajadust ükski neist ei asenda, aga orienteerumiseks kasulikud küll.\nMõne teemaga seotud hüpoteesi juurde edaspidi ...\nVabandust, et kaks posti järjest, aga tahaks selle huvitava teema uuesti päevavalguse kätte tuua. Olen seda juttu juba õige mitu korda kirjutama hakanud ... aga ükskord ei saanud ma foorumisse sisse mõningase aja jooksul ja hakkasin juba Strugatskite "Miljard aastat enne maailmalõppu" peale mõtlema ... aga ühtegi ilusat kooliõde ei astunud ka uksest sisse. Hiljem kustus algus paaril korral õnnetult maha ... no katsun nüüd selle loo eraldi valmis kirjutada, et ta siis korraga posti pista. Aga loo mõte on rääkida hüpoteesist, mida selle teema all kasutatud terminoloogia järgi tuleks vist alienokreatsionismiks (AKH) nimetada. Mida aga ei tohiks "tulnukkreatsionismiks" tõlkida - silmas tuleks pigem pidada ik sõna alien üldisemaid tõlkevasteid: võõr-, võõras, erinev. Järgneva eesmärk pole AKH tõestamine ega (esialgu) isegi mitte tema vajalikkuse põhjendamine. Vaid ainult võimalikkuse. Aga esmalt sõnastus:\nElusorganismide arengut Maal on oluliselt ja eesmärgipäraselt mõjutanud mõnesugune kõrgemalt organiseeritud struktuur.\nKasutatud sõnade-terminite selgituseks\non: kunagi minevikus ühekordselt (erineva aja jooksul) / mitmekordselt / pidevalt - st ka praegu (variandid)\noluliselt: on oluliselt kiirendanud liikide teket ja arengut võrreldes "darviniaanliku" evolutsiooniga\neesmärgipäraselt: on toimunud teatud väljaspool elusorganisme eksisteerinud info ülekanne elusorganismidel, selle info "esitus" elusorganismide kaudu-baasil ("ehitusplaani" realiseerimine), ik terminina intelligent design.\nkõrgemalt: võrreldes elusorganismide arengutasemega antud ajal\nstruktuur: selline määratlus ei fikseeri füüsilist kandjat - st "tavalise" atomaar-molekulaarse aine kõrval tulevad kõne alla ka "mitteainelised" kandjad (kui nende eksistentsi võimalikkus pole vastuolus vaatlusandmetega).\nAHK võimalikkuse tõestamiseks kõige tugevama argumendi annavad tänapäevased insenergeneetilised tehnoloogiad, aga üldisemalt rääkides kogu tehnosfääri areng. Nendel tasub peatuda detailsemalt, aga nähtuste objektiivsuses vaevalt, et keegi kahtleb. Mis juhtunud kord, võib juhtuda uuesti ... või olla ka juba varem juhtunud - st ka sellistes variantides on AKH võimalik teaduslik hüpotees.\n"Disainerist". Krestomaatiliselt on taolised "tulnukdisainerid" mõnelt võõrplaneedilt ruumilaevaga saabunud kõrgintelligentsed olevused (ehk üpris meiesarnased), kes valdavad kõrgtasemel molekulaarbioloogilise manipuleerimise tehnikaid. Viitame siinkohal aga ühele sootuks erinevale võimalusele. Oletame, et siinsamas Maakeral oli enne bioloogilise (hulkrakse) elu teket tekkinud ja arenenud mõnesugune (suhteliselt) kõrgelt organiseeritud struktuur erineva füüsilise kandja baasil.\nMida tähendab "erinev füüsiline kandja"? Üldiselt midagi, mis erineb atomaar-molekulaarsest ainest. On lihtsalt argumenteeritav, et see ei saa olla ka elektromagnetväli - viimase lineaarsus ei luba kokku panna püsivaid ("soliton-") struktuure. On see üldse võimalik? Siinkohal pikemalt arutlemata ütleme vaid, et see on küsimus vastamiseks eelkõige moodsale füüsikale (ja vähemalt mõttespekulatsioonideks seal ainet on - oleme ju teada saanud, et ei tea 95% ulatuses seda, millest meie maailm tehtud on!). Taoline kandja peaks olema nõrgas interaktsioonis tavaainega (see seletaks, miks me teda senini ei tunne), tema baasil toimunud struktuuride arengul võiks aga olla ühisjooni sellega, mida täheldame tavaaine baasil toimunud bioloogilis-sotsiaal-tehnoloogiliste struktuuride (inimühiskonna) arengus. Arenedes laiendab taoline struktuur oma mõju ümbritsevale keskkonnale. Muidugi, nõrga interaktsiooni tõttu tavaainega oleksid erineval füüsilisel kandjal baseeruvate "olendite" võimalused manipuleerida tavaainega suht piiratud. Taolistel olevustel on aga üks arvestatav ressurrs - see on aega. Selleks, et avaldada märgatavat mõju "tavaelu" darviniaanlikule evolutsioonile on neil aega kuni suurusjärkudeni, millega mõõdetakse "loodusliku" evolutsiooni kestvust - so kuni sadu miljoneid aastaid. Nii pika (või ehk ka oluliselt lühema) aja jooksul võiks ka primitiivne sordiartus ("Mitshurinlik evolutsioon") anda tulemusi, mis ületavad kaasaegsete molekulaarbioloogiliste vahenditega saavutatava.\nVõiks püüda ehitada veel ühe spekulatiivse analoogia. Tehnoloogilise (inim)ühiskonna arengu üheks oluliseks tunnuseks on see, et "käibesse" on haaratud ka abioloogilised elemendid (nt räni sellel baseeruvate pooljuhtelementide ja infotehnoloogiaga). Oluliseks sammuks sellel teel oli aine atomaar-molekulaarse struktuuri avastamine. (Märgime siiski, et keemiliste tehnoloogiate abil osati sellel struktuuritasandil manipuleerida varem kui aatomid-molekulid tegelikult avastati). Milline võis olla see oluline avastus, mille abil "mittefüüsilised" olendid hakkasid mõjutama tavaainest koosnevat maailma? Ehk oli see ... ainuraksete (prokarüootsete) organismide ja nendega manipuleerimise (sh hulkraksete eukarüootide "konstrueerimise") võimaluste avastamine ... kusagil 500 ... 600 miljonit aastat tagasi? Mida see "neile" andis? Kes teab ... ehk näiteks paremad liikumis-(või hoopis paigalseisu-?)võimalused ... või mine tea,mida veel ... Sellises kästluses oleksid siis kõik bioloogilised olendid (inimesed sealhulgas) "nende" masinad. Ja "neid" tahaks siis arusaadavatel põhjustel mitte "tulnukateks" vaid pigem "olnukateks" nimetada.\nKas AKH oleks ka kuidagi tõestatav? Peab paraku ütlema, et ainult paleontoloogilisest materjalist lähtuvate evolutsioonikiiruste hinnangute põhjal on seda ilmselt võimatu teha. Ja seda kahel põhjusel: kvantitatiivsete (sh kiiruslike) näitajate põhjal on darvinlik evolutsiooniteooria suhteliselt nõrgalt falsifitseeritav teooria (võib ka öelda, et selles seisneb tema "tugevus") - olulised organismide ehtuse muutused (hõimkondade lahknemine) kümnete miljonite, ehk isegi miljonite aastate või veelgi lühemate ajavahemike jooksul pole midagi, mis sunniks sellest teooriast lahti ütlema (sarnaselt kui mõni valguse kiirust ületav keha sunniks lahti ütlema Einsteini teooriast). Teisipidi - kui oletada, et veelgi kiiremad muutused (kui nad on aset leidnud) ikkagi sunniksid Darwini teooriale täiendusi-alternatiive otsima, siis nende sedastamine poole-miljardi-aastataguses minevikus on kõigi dateerimismeetodite jaoks arvatavalt võimatu. Pean seega märksa tõenäolisemaks võimalust AHK tõestamiseks mitte Darwini teooria falsifitseerimise kaudu, vaid otsesel verfitseerimisel (füüsikas leitakse sobiv "kandja", mõned geeniekspressiooniga seotud faktid vajavad selgitamiseks uut paradigmat, midagi uut teadvuse ja mälu-uuringute vallast vms).\nJa lõpeks - kas AKH ka vajalik võiks olla? Ega eriti vist mitte ... praegu ... veel. Aga seda vaid "mõtlemise ökonoomia printsiibist" lähtuvalt. Eelnev püüdis argumenteerida (füüsika koha pealt küll vähevõitu, sellest ehk kunagi täiendavalt), et mingile faktoloogilisele teadmisele ta vastu ei räägi. Las ta siis esialgu seisab lausahtlis ... aga me teame, kust teda vajadusel (kui ilmnevad uued faktid) leida. Ja selle hüpoteesi "rakendusulatus" võiks siin foorumis osalejate jaoks olla vägagi ahvatlev - kui paljud asjad, millest siin räägitakse, pole vaid jura, (enese)pettus vms vaid omavad mingit objektiivset korrelaati reaalses maailmas, siis - arvan - vähemaga hakkama ei saa.\nMuudetud: 10-6-06 kell 19:12:27 Hallucigenia\nSee et on leitud 300 mil aastat vanu inimjäänuseid,olen kuulnud isegi 20 mil aasta vanusest elektripistikust võib tähendada et kuskil tulevikus inimene läks ajas tagasi,jättis maha oma jalajälje ja läks tagasi.Ja et need jalajäljed erinevad tänapäeva inimese omadest pole ka välistatud et tulevikuinimese jalad on teistsugused.ja kõik need bagdadi patareid,egiptuse templilambid tähendab et elekter pole ühti nii teab mis uus asi (vähemalt selle kasutamine).sest mõned peaksid teadma,et elekter avastati vanas egiptuses,ning just egiptuses on leitud igasugu veiniäädika peal töötavaid patareisid,vanu elektripirnidega templilampe,niiet kui need templilambid on olemas,siis polegi Thomas Edison elektripirni leiutaja.\nTsitaat: Algselt postitas: saatanasigitis\nJah, ehk tasub neist veel juttu teha seoses munastehnoloogiate probleemidega, mis teistes teemades esile kerkinud. Nendes (kaasajal) esmakordselt Saksa arheoloogi Wilhelm Konigi poolt 1938 aastal kirjeldatud kämblasuurustes savipurgikestes Iraagi Rahvusmuuseumist (leitud Bagdadi lähistelt kohast nimega Khujut Rabu), asetseb terasvarras, mida ümbritseb vasksilinder. Lisada on vaja veel vaid hapet (äädikas, puuviljamahl) ja seade hakkab toimima elektripatareina - vooluallikana. Bagdadi patarei on kontseptuaalselt äärmiselt huvitav asi. Üheltpoolt on ta märksa usutavam ülalviidatud hüpoteetilistest muinas-Egiptuse "püramiiditehnoloogiatest" (millel puudub seletus tänapäevase teaduse tasemel), teisalt aga tugev vastunäide oletusele teaduse ja tehnoloogia (tehnika) järjepidevast akumulatiivsest arengust. Vähemalt sama huvitav, kui patarei leiutamine mõnituhat aastat tagasi (lahtised on muidugi küsimused, et kuidas oli see võimalik ja milleks teda kasutati*), on asjaolu, et ta seejärel paariks aastatuhandeks unustati ja seejärel taasleiutati (Volta, Galvani). See õigustab küsimust, et kas selliseid leiutisi teisigi pole olnud - sh selliseid, mida me pole veel suutnud taasleiutada?**\n* tuleb muidugi märkida, et küsimus oli vaid osade õiges kokkupanekus - kõik kasutatud materjalid ja nende tehnoloogiad iseenesest olid juba tuntud.\n** aga Bagdadi patareide lugu näitab ka seda, et suure tõenäosusega meil tulebki nad taasleiutada - minevikust pudemetena ja moondunult meieni jõudnud teabest võib olla vähe kasu töötava seadme ehitamiseks. Ja alles tagantjärgi võime ehk ka aimu saada meie esivanemate kunagistest saavutustest.\nVabandust, val ja HadziOgloe - püüdes teie postitusi sobivamasse kohta tõsta (teemast on nad juba suht kaugele läinud), kustusid nad mul hoopis maha. Kui võimalik, korrake (soovitaks nt Universum / Iapetus - Saturni tehiskaaslane? teemas).\nMuudetud: 11-6-06 kell 16:11:28 Hallucigenia\nMuidu horisontaalset geeniülekannet tänapäeval võib leida bakterite puhul, mis on võimelised võtma väliskeskkonnast seal vedelevat DNA-d enda sisse (transduktsioon oli vist selle nähtuse nimi, kui ma ei eksi), samuti viirustel.\nSeega võiks esitada teooria, et evolutsiooni areng sai uue suuna kuna levis mingi viirus mis oli võimeline dna-d kandma ?\nMuudetud: 18-6-06 kell 08:01:14 Hallucigenia\nmaailmas on väga palju jutustajaid niinimetatud teadlasi kes oma tarkust ja liba informatsiooni külvavad,tänapäeval saab üsna täpselt vanuseproove võtta -tooge see kont siia nooleotsaga siis pärast testi räägime edasi\nNiisiis, käisin täna seal loengul ära ja sain targemaks, ning toestust varem loetule.\nMichael Cremo rääkis arheoloogialeidudest, mis ulatuvad tagasi elu tekkimise aega maal. Neid leide on olnud võibolla natukene vähem kui hilisemas ajas, aga seda ainult selle tõttu, et need on sügavamal maapõues ja kehvemini säilinud.\nSee, et meie midagi ei kuule nendest leidudest tänapäeval, saab olla ainult vandenõu.\nMichael Cremo piirdus vaid pisikese osaga näidetest, millest oleks ta võinud tema endi sõnul jõuludeni rääkida.\nTunnustatud geoloogid on leidnud inimese konte, kus on nooleotsad sees, mis on paar miljonit aastat vanad. Teised teadlased ütlevad, et noole ots on vana kondi sisse hiljem pandud ja siis kaevamispaigale istutatud. See kes seda väitis pidi seal samas juhtima uut kaevet ja leiti veelgi vanemad bola(kirjutatakse vist nii) kive (need on nööri otsas olevad kivid millega hea igast loomi pikali visata). Kera kujulised kivid, kuhu on nööri jaoks vagu sisse kraabitud.\nOn leitud metall vaase, luid ja näiteks ka metallkerad mis on kaks miljardit aastat vanad. Mitme miljardi aasta vanuseid leide pidi olema veelgi. On leitud vanu inimese jälgi. Teiste teadlaste arvates on see mingi ürginiemse tehtud. Aga sel ajal elanud australopiteekusel oli oopis teine jalaehitus. Tema ei rääkinud mingitest püramiidist leitud patareidest või millestki nii sürrist, kuid jõuab järeldusele, et inimese areng toimub tsükliliselt.\nTa seletas lahti täpse skeemi mille järgi käib uue info filtreerimine. See mis vana informatsiooni ja Darwini teooriaga kokku ei sobi, visatakse kõrvale.\nNäiteks on teadlasi ülikoolidest ja teadusringkondadest välja visatud kuna nemad on leidnud liiga vanu inimsäilmeid.\nEi lastud NBC inimesi muuseumisse uurima miljonite aastate vanuseid inimartefakte, kuna neist taheti dokumentaalfilmis rääkida.\nLoogiline oleks ju, et teadusringkond on õnnelik kui mingi uue julla leiab, mitte ei heida seda kõrvale.\nSee, et inimene on pärit aasiast on ka naljanumber, kui paneme sealsete 2 miljoni aasta vanuste inimsäilmete kõrvale 2 miljardi aastase arenenud olendi poolt tehtud eseme.\nMichael Cremo teadis veel rääkida vimanadest ja inimese teadvuse ja keha eraldi seisvast olemusest, mida tänapäeva teadus ei aksepteeri, mis sest et see on teadustööna isegi tõestatud.\nMuudetud: 18-5-05 kell 16:50:24 Thorondor\nMis võiks olla lihtsam suurriikide salajaste programmide varjamiseks kui tavaline infomüra, mis sisaldab ülepaisutatud kujul sarnaseid andmeid ja tekitab oma aju vasakut poolt edukalt kasutavas kodanikus kerge ohkamistunde. Konkreetne näide ei ole küll millegagi seostatav, ometi saab leida palju teisi näiteid kasvõi DavidIcke.com'ist, kus loetakse ette nii salajasi andmeid nii absurdel kujul, et anna olla, ja ometi pole sarnaste, kuid väiksemamahuliste projektide läbiviimises midagi ebaloogilist. Kasvõi "Mind control" programm, mis väidetavalt kasutas ära 250 000 orbu. Info tundub ebausutav. Tegelikkuses võib eksisteerida mõni sarnane programm, mis ei võta nii palju inimressurssi, kuid mis on ometi piisavalt oluline sellega tegelemiseks. Välistamaks infolekke korral avatud ühiskonna nördimust ja järgnevat vallandamistelainet, paisatakse õhku hulk infomüra. Rõhutakse inimestele, kellel loomupäraselt parem ajupoolkera rohkem arenenud ja vasakut ei kasutata faktide ja loogika osas. Seoste otsimine on ju leidlikule inimesele kõige huvitavam tegevus üleüldse. Need huvilised hoiavad ja levitavad sarnaseid teooriaid kuni tegeliku info väljalekkimisel ei tunne keegi enam huvi, sest pannakse patta ilma loogikata ja faktidega katmata vandenõuteooriatega. Pangem tähele. Rõhuv enamus USAs levivaid teooriaid on orienteeritud lihtkodanikule, kes pole just ei tea mis intellektuaalid ja ei viitsi asju analüüsida teaduslikult - kas ikka kehtib igas olukorras, kas on piisavalt loogiline, aga mis siis kui... jne.. Mõtlemine huvitab ja järeldusi tehakse, ometi ei omata teemadest ajaloolisi eelteadmisi, pole õpitud ülikoolis vastavaid aineid vms.\nVahelduseks lugesin kogu jutu siin ja võin rahumeeli ütelda, et me teame olnust ainult osa.Üks on see mida omalajal koolis räägiti ja mis oli tegelikult.Ajalugu ja selle lisad on samuti ..x...kordi ümber kirjutatud,nagukõik muugi siin ilmas.Nõuk ajal sai mööda venemaaavarusi ringi liikuda ja seal sai ka üht teist näha. Eriti kaevandus piirkondades.Mitte roostetavad kerad.Tundmatu keelne tekst, graveertud x koostisega metalllehele. jne. Vähesed jõudsid sinna, kuhu vaja.Need lihtsalt visati minema.Kullast esemed vahetati seal viina vastu. Kogu see asus 50 kuni 3000 m sügavusel. Mida hallim on mass,seda kergem on inimest lollitada ja valitseda.Head uurimist meil veel entiuaste veel jätkub.\nväga lihtne ja loogiline järeldus: hämage kui palju tahte see mis tegelikult oli eih saa te kunagi teadaXD\nTsitaat: Algselt postitas: earlgray\nÄra nii kindlalt väida.\nKunagi kirjutas Gunnar Aarma, et jaapanlaste väitel teame ühte miljondikku meid ümbritsevast (inimkonna algusest saadik)!\nHr. Aarma sõnad on piisav garantii, et sellist väidet tõsiselt võtta.\nSee video on paroodia "Intelligent Design theory" suunas, aga samas on selles ometi täiesti loogiline tõetera sees:\nVaatasin järgi, et mainitud iidse Rooma "Temple of Jupiter" osad plokid on tõesti ~100 tonni rasked ning üsna kõrgele tõstetud.\nAntud video on paroodia vist sellst intervjuust: link\n[Muudetud: 10-1-2010 levis]\nUsinatelt Vene weebikirjanike poolt on loodud selline pisike kokkuvõte leidudest mis hämmastavad tänapäeva teadlasi. On toodud ära ka kuulus Antikhythera objekt, triipudega kerad ja pea kõik see mis maailmast leitud. Antud loo peamiseks plussiks on rohked pildid objektidest. Paari neist ma isegi polnud veel näinud/kuulnud - see meeldis mulle eriti\nКто был до нас? (23 фото) - Fishki.Net | Фишкина картинка\nKas ajalugu kordub USA näol? z3r0 c001 96 13,802 21-07-2020 23:01\nMaailma ajalugu brb 71 25,817 27-12-2019 18:53\nKurjuse varjatud ajalugu Pohlatohlakas 6 5,520 16-06-2017 11:26\nAjalugu ja ettemääratus alter 18 6,975 14-12-2009 11:08


Nädalavahetusel lõpetati Firmaspordi 2019. aasta hooaeg - Eesti Firmaspordi Liit\nPosted by: EFL meedia Post Date: 18th November 2019\nNädalavahetusel lõpetati Firmaspordi 2019. aasta hooaeg\nNovembri kolmandal nädalavahetusel toimunud Kuldpall lõpetas 2019. aasta hooaja. Kuldpalli üldvõidu võttis sellel korral Tallinna Lennujaama Spordiklubi. Eesti sportlikuma ettevõtte tiitliga läks laupäeval Tartust koju Swedbank.\nKuldpall on olnud traditsiooniliselt viimaseks ürituseks Firmaspordi kalendris, kus on võimalik ettevõtetel ja osalejatel punkte koguda ning välja selgitada parimatest parimad. Nii ka sellel aastal kuulutati välja ja autasustati nädalavahetusel parimaid rahvasportlasi, riigiametnikke, IT-ettevõtteid, sportlikumaid firmajuhte ja ettevõtteid.\n„See oli suur üllatus meile endale, et Kuldpalli ära võitsime,“ ütles Tallinna Lennujaama Spordiklubi juht. „Tegelikult tulime sellel korral kaitsma oma firmade üldarvestuse teist kohta. Teadsime, et Swedbank on meist väga palju ees, aga samas SEB ja Elisa Spordiklubi ei ole meist väga kaugel. Panime kogu panuse selle peale, aga seeläbi suutsime Kuldpalli võita,“ rõõmustas meeskonna saavutuste üle.\n„Meil on ikka super meeskond! Meil oli Kuldpallil väljas kokku 46 inimest. Suvespartakiaad on tavaliselt olnud üks suurima osalusega üritusi, aga seekord Kuldpallil ületasime selle. Meile tõi edu eelkõige saalihoki tulemus. Me olime kahe päeva vältel väga stabiilsed, olles pidevalt teised-kolmandad-neljandad ja see andis meile üldvõidu. Aga mis seal salata, järgmisel aastal tahaks kokkuvõttes hooaja võita. Ma tean, et meie põhikonkurendid teevad tööd ja on väga tublid. Meie ülesanne on mõelda, kuidas olla veel paremad. See ei ole lihtne, aga teeme tööd selle nimel,“ andis ülevaate ka järgmise hooaja plaanidest.\nEelmisel aastal üldvõidu võtnud Elisa Spordiklubi jäi sel korral teiseks. Elisa Spordiklubi juht Jaanika Parts ütles pärast autasustamist: „Meil oli sellel korral Kuldpallil väljas ligikaudu 50 osalejat ning meie trumpalaks oli tennis nagu eelmisel aastal. Inimestele meeldib väga käia Firmaspordi üritustel ja see toobki jälle tagasi. Järgmisel aastal jätkame kindlasti samas vaimus nagu siiani.“\nKolmanda koha saavutas aastaid Kuldpallil edukas olnud Vanglateenistus, kelle esindajatel oli põhjust autasustamisel olla poodiumil peaaegu kõikidel alade, kuid siiski jäi natukene puudu, et jõuda kõige kõrgemale astmele.\nOrkla Eesti AS tiimijuht Kaire Kattai, kes ühtlasi pälvis ka sportlikuma firmajuhi tiitli naiste seas, ütles pärast autasustamist: „Sellel korral Kuldpallil oli kõige suuremaks võiduks osavõtt. Üllatusalaks oli meie jaoks veepall, terve pikk päev oli selja taga ja palju sporti tehtud, kuid me tulime ning saavutasime neljanda koha.“\nKaire on kindlasti oma tiimile heaks eeskujuks: „Ise tegelen peamiselt küll sulgpalliga, aga teen alati erinevatel sarjadele kõiki alasid, kus on vaja osaleda. Teeme meiegi selle nimel tööd, et järgmisel aastal oleks veel suurem esindatus.“\nEesti sportlikuma ettevõtte tiitli pälvis Swedbank, kes on kogu aasta jooksul käinud kõikidel üritustel väljas suure meeskonnaga. Osalemise aktiivsust kinnitab ka fakt, et kolm parimat rahvasportlast naiste arvustuses, keda laupäeval tunnustati, on Swedbanki esindajad.\nParima rahvasportlase tiitli naiste seast pälvis Hannula-Katrin Pandis, kes Kuldpallil ise ei osalenud, kuid elas meeskonnale kaasa interneti vahendusel tulemusi jälgides. „Isiklikult mulle meeldivad kõige rohkem vastupidavusalad ning tegelen muidu peamiselt jooksmisega. Kuid Firmaspordi üritustel meeldivad mulle just alad, millega muidu tavapäraselt ei tegele. Eelmisel aastal alustasin talispartakiaadilt, aga sellel aastal tegin kogu programmi kaasa ja väga edukalt. See annab palju motivatsiooni ka järgmisel aastal jätkamiseks,“\nParim rahvasportlane meeste seast oli Jano Järvelaid Elisa Spordiklubist, kes tõi välja, et Kuldpallil läks väga hästi ning aastas korra saab alati mängitud kindlasti saalihokit. „Siis kui reeglid saab meelde tuletatud ja mäng hakkab mängu ilmet võtma, saab võistlus juba läbi. Esimest korda tegin kaasa ka veepallil. Sellepärast ongi tore, et saab osaleda aladel, mida varem ei ole proovinud. See oli super kogemus ja veel kolmas koht ka. Minu meelest oleks väga lahe, kui mõnel Firmaspordi üritusel saaks proovida ka jahilaskmist.“\n„Sport ja võistlused, mis siin on, ei olegi minu jaoks enam nii olulised. See on minu jaoks justkui tavaline tegevus. Kõik need inimesed ja meeleolu, mida aastast-aastasse kogen ning suhtlus ja sõbrad. Saad ägedate inimestega kokku ja naudid nädalavahetust. Minu enda jaoks sellel hooajal on võistlustel käimine parim treening ja see ongi minu hetkelise hea vormi saladus, kuid see kindlasti ei sobi kõikidele,“ rääkis Jano oma edusaladusest.\n„Suur rõõm on näha ja kogeda firmasportlaste ühtekuuluvustunnet. Kõik meeskonnad elavad üksteisele kaasa, kuigi võistlusel ollakse konkurendid. See toetus ja võrgustik on kindlasti iga ettevõtte jaoks, kes siin on, hindamatu. Teeme ka korraldajatena tööd selle nimel, et võistluskavas oleks alad, mis inimestele meeldivad ja kindlasti võtame enda 2020. aasta eesmärgiks üritustel osalejate arvu suurendada. Koostöös ettevõtetega saame läbi sarja inimesi tuua spordile lähemale,“ ütles Firmaspordi tegevjuht Taavi Kruut.\nKuldpalli tulemustega saab tutvuda SIIN.\nPeagi on leitavad ka kõik pildigaleriid Firmaspordi kodulehelt.\nJärgmisel aasta saab Eesti Firmaspordi Liit 15. aastaseks ning programmist leiab mitmeid üllatusi ning jätkuvalt rohkelt sporti ja meelelahutust. Kohtume uuel hooajal!


Kaspar Treier täitis lapsepõlveunistuse, kuid nüüd algavad tõsised väljakutsed - Tänane leht\n8. juuli 2020, 9:36\nKaspar Treier (palliga) saab end proovile panna Euroopa tipptasemel. FOTO: Volker Danzer/Imago/hmb-media/ScanPix\nEesti korvpallisõprade hinges pulbitseb ootusärevus, sest tuleval hooajal mängib Euroopa tippsarjades mitu meie koondislast. Vana Maailma tugevaimaks peetavas Hispaania liigas madistavad Siim-Sander Vene (Fuenlabrada), Janari Jõesaar (Manresa) ja tõenäoliselt Sander Raieste (Baskonia). Ilmselt pikima õlekõrre tõmbas veidi üllatuslikult Itaaliast Kaspar Treier.\nTõsi, Saapamaa kõrgliiga jääb hispaanlastele grammi võrra alla, ent Euroopa paremate hulka kuulutakse sellest hoolimata. 20-aastane Teier liitub Itaalia eliiti kuuluva, 2015. aasta tšempioni Sassari Dinamoga. Lisaks kodustele meistrivõistlustele lüüakse kaasa tasemelt üha kõrgemas FIBA Meistrite liigas.\n«Emotsioonid on väga ülevad. Olen sellest juba väikesest saati unistanud. Ühest küljest tunnen suurt rõõmu, samas tean, et väljakutse on kindlasti raske,» ütles Eesti rahvusmeeskonna ääremängija Postimehele.


Kõiges selles on ka palju positiivset! | a mida henry teeb?\nInimesel on kombeks keskenduda negatiivsele, sest negatiivne on see väike (või suur) tõrvatilk meepotis, mis ei lase elu täielikult nautida. Ka hetkel, kus on maailm täis teadmatust ja ootust, on oluline leida miski, mis oleks see, mis muudab meie väljavaated lootusrikkamaks, sest muidu me põleme läbi, oleme kurjad ja pessimistlikud. Näiteks teie lemmikblogijal on täna nädala pärast sünnipäev! Kas pole see mitte tore asi, mida oodata, et sel päeval tunda rõõmu, et kunagi sündis midagi nii suurepärast! Ei, ma ei räägi Mallukast! Hillar Kohvist ka ei räägi! Minul on sünnipäev 30ndal noh! Ja isegi, kui ma ei ole su lemmikblogija, oled sa täna siin ja loed, mida mina täna teen. Täna otsustasin ma tuua välja plusse, mis selle üldise karantiiniga meie perele kaasnevad. Loomulikult on ka palju negatiivset nagu sissetulekute vähenemine (jumal tänatud möödunud aasta Kogumispäevikule, millega ma endale väikese puhvri tekitasin paariks kuuks), hirm enda ja lähedaste tervise pärast, selgusetus tuleviku ees, kuid see on kõigil. Pahasid asju on lihtne loetleda, selle asemel keskendun ma sellele, mis on tänases olukorras meile positiivne. Ma panen siia ka teemakohase laulu, mille võite taustaks panna.\nKokkamine. Ma pole ammu nii sagedasti süüa teinud. Ma olen viimase kahe nädala jooksul teinud näiteks kartulit kaheksal erineval moel. Kuna me ei teadnud, kas karantiin kestab kaua või mitte, siis ostsin endale seisma ka 50 kilo kartulit ja 50 kilo on põhimõtteliselt ühe pere talvevaru… ma arvan. Me polnud varem üldse suured kartulisööjad ja nüüd annan ma sellele täiega hagu. Ma püüan leida erinevaid viise, kuidas 50 kilo Laurat eripäraselt toiduks teha. Ei saa ju ometi raisku lasta. Kuid samas pean tõdema, et kaks nädalat on möödas ja mul on kartulist tänaseks nii siiber ees. Lapsed juba küsivad hommikul hirmuga, kas issi teeb täna jälle süüa, või võime midagi tellida? Esileedi ei räägi minuga ammu enam õhtusöögi ajal ja tal käib see kartul suus ringi keskmiselt kolm minutit, kuni ta selle alla suudab neelata. Naudib vist. Oh, homme võiks ahjukartulit teha!\nMa saan oma naise ja lastega olla 24/7 koos! Esimene asi, mida ma hommikul näen ja kuulen, see kestab terve päeva ja õhtul viimane asi, mida ma näen ja kuulen. Millal veel saan ma oma perega nii tihedalt koos olla ja mõtteid vahetada?…. fank! mul hakkas just silmast verd jooksma. Rõhu lõi vist nii üles, sest ma mõtlesin korraks, et kell on üks öösel ja mul on jäänud veel seitse tundi, kuni mu armastav pere mind taas ümbritseb… Ei, tore on. Ma armastan neid kõik väga väga ja homme läheme näiteks ratastega sõitma… mis toimub?! Nüüd hakkas silm tõmblema ja vasak käsi läks tuimaks…Ah, pole viga. Igal juhul vaesed mehed, kes peavad nüüd nädalaid ja kuid perest eemal olema, sest Soome pani piiri kinni ja õhtul, kui tööpäev läbi, lähevad nad enda vaiksesse elamisse, võib olla mängivad majakaaslastega pokkerit, või mängivad telekamänge, peavad üksi oma jahedate linade vahele ronima, vaatama enne magamajäämist täiskasvanute filme… Oh, minu kaastunne. Aga küll see jama läbi saab!\nTrenn! Lõpuks ometi saan ma trennile pühenduda. Jah, jõusaalid on kinni, aga me ei vajagi selleks jõusaali. Instagram ja facebook on täis pilte ja videolõike, kes kõik kodus trenni teevad. Varem nad jagasid enda treeninguid jõusaalidest ja tänu neile võime me kõik näha et vahet ei ole, kus sa oled- sa võid trenni teha igal pool. Toas, aias, metsas, sest raskuseks on meil keharaskus ja vajab see vaid entusiasmi ning pealehakkamist. Panin ka eile dressid selga, tossud jalga, läksin terrassile, võtsin telefoni, kus üks kuulsus tegi live ülekannet treeningust ja nautisin tema hüüdeid “You are doing awesome!”, “Push some more!”, “You can do it!”. Mulle meeldib kui inimesed minusse usuvad. Kahjuks ma ise küll trenni ei teinud, sest mul ei olnud pulsikella käe peal ja sa ei tee esimest korda ometi trenni üle saja aasta ja seda ilma pulsikellata. Keegi ei usuks mind, kui ma pulsikella treeningtulemusi storysse ei paneks. Aga treenituid inimesi on ilus vaadata ja eriti kui nad hüüavad läbi telefoni, et nad usuvad minusse.\nRaamatu kirjutamine. Kui seni on see käinud üle kivide ja kändude, siis kuna maailm on ajutiselt seisma pandud, siis on mul nüüd võimalus kasutada seda aegluubis liikuvat aega, et teha raamatu kirjutamisel suuri edusamme. Ainus, mis natukene takistab, on see, et tegelt ma peaks trenni tegema, sest on inimesi, kes minusse usuvad. Isegi, kui ma ei tee, siis ma peaks tegema. Ja ma peaks tegelikult lastega tegelema ja Esileedile tähelepanu pöörama ning isegi kui ma seda ei tee, siis ma peaks seda tegema. Pealegi on mul töölaud täis Lego klotse, mis mul tuleb lastele kokku panna. Nii palju tegemist… mida ma peaks tegema ja see surub süümekatele ja süümekad ei ole eriti kasulik produktiivsusele. Aga hea uudis on see, et see raamat tuleb ja see tuleb selline, mis mulle ka endale meeldiks. Võib olla just see, mis vaja selles keerulises ja stressirikkas maailmas- naerda Henry üle ja küsida kõva häälega, kas ta mõtles neid lugusid välja, või ta on tõesti nii debiilik? Nii nagu siinne blogi – ma ei mõtle sündmusi välja, vaid ma räägin neid omas võtmes. Nii ka raamatus – kõik toimus ja ma lihtsalt natuke pehmendan või võimendan neid, et see emotsioon, mida ma tol hetkel tundsin, kindlasti edasi kanduks.\nRaamat, trenn kokkamine ja kvaliteetaeg perega (seda kirjutades lõi terve vasaku kehapoole tuimaks! Veider), on see, mis kõik on selle karantiini juures positiivset. See võib tunduda igavikuna, aga tegelikult kunagi tagasi vaadates saame aru, kui ruttu see läbi sai. Oluline on mitte yolotada viirust levitades (isegi kui sa tunned ennast tervena, võid sa olla levitaja), kasutada kainet mõistust ja leida parim karantiini juures, mis leida on.\nMis on teil karantiini juures positiivset? Äkki teadmine, et vetsupaberit ei vaja enne 2026. aastat? Äkki said kapid sorteeritud? Saad kuulata kui usin su naaber on, kes varem puuris ainult nädalavahetustel ja nüüd võimalust täiega ära kasutab? Leia vähemalt üks positiivne asi ja kommenteeri! Kui ei leia, siis kaevu sügavamale ja leia ikka. Äkki teeb ka sinu päeva naaaatukenegi paremaks. Ja kui te näete siin blogis värvilisi pilte, siis võite neid huvi korral alati lähemalt uurida 🙂\n“Kõiges selles on ka palju positiivset!” on saanud 21 vastust\nPositiivne on see, et hommikul ei ole kuhugi kiiret, ei ole tõmblemist. Enne pidin riidesse saama 3se ja siis pea 1se ja siis need mõlemad võtma, autosse toppima, lasteaias nad uuest välja võtma. 3se jätsin aeda, et siis ühene jälle autosse panna, kodus autost võtta ja toast riidest lahti . Seda küike siis kellaajsliselt. Mees sel ajal juba ammu tööl, tema läheb 6 kodust välja.\nMees käib endiselt tööl aga meie kodus toimetame rahulikult ja ilma hommikuse tõmblemiseta.\nPositiivset pole! meie ettevõte veel töötab ja igal tööpäeva hommikul viin lapsed 8 aeda ja kl 18 saabume koju. Okok, Meie naudime seeeest nädalavahetusi 2x rohkem, kui teised hetkel 🙂\nJa vähemalt kevad on käes ja ilmad ok, et transpordivahendiks on meil ka juba mõned päevad hoopis jalgratas 🙂 seeee on ju ülimõnus, nautige oma tänast sõitu 100ga 🙂 ja tänasest saab hopatv-ga teha iga päev mõned minutid fb-s trenni ja see tagab super hea tunde nagu ikka 🙂 kuna hopal on need mõnusalt lühikesed, siis viitsib seda igayks teha 🙂 mina kohe alustan! Tule vaata ka üle 🙂\nPositiivne on see, et hommikul tõesti võtad rahulikult ja kiiret ei ole kuskile. Jood kohvi ja hakkad vaikselt tööga pihta. Samuti oleme leidnud nüüd selle võimaluse ja võtnud aega ja käinud rohkem looduses koos lastega(eraldatud kohtades ) ja leidsime, et sellest võikski saada meie uus traditsioon, et vähemalt kuus korra võtame reaalselt selle aja ja läheme lastega kuskile ja avastame uusi kohti. Pealegi ilmad on superilusad olnud, enamasti 🙂\nNaudin hommikukohvi istudes majatrepil sooja teki sees ja tervitades esimesi päiksekiiri, eemal linnamürast ja kärast. Kuulan looduse hääli, enne kui pean koduõppel oleva lapsega tegelema( see enam tore pole).\nPositiivne on see, et saab perega kodus olla, koristada, kokata, remonti teha. Mõnus\nAaa ja positiivne on veel see ka, et keegi ei kutsu külla, saab rahulikult olla\nHei. Ma tunnen end sama positiivselt ja kui aus olla, mõistes kuidas sa seda kõike naudid siis isegi positiivsemalt. Ma ei olegi üksi oma tõmbleva silma ja tundetu vasaku poolega. Tõesti, aitäh sulle! Äkki täna ma ei poetagi pisarat, ah kurat lugesin kommentaare kuidas kõik oma hommiku kohvi naudivad….\nHommikul ei pea tööle kiirustama, naudin kodukontorit!! Kodus saab päris palju koristustööd tehtud, ilma kiirustata :)Ja nädalavahetused on vabad 😛 Sellist imet pole juba päris pikka aega olnud, et märtsi kuus saab nädalavahetusel kodus olla – tavaliselt on iga nädalavahetus võistlused. Ning kuna ma elan üksi, seltsiks kaks koera – saan ma vabadust täiel rinnal nautida!\npeaasi, et palgapäev meelde ei tuleks….\nKuna töötan hambaravis ja esmaabi on patsientidele vaja osutada, siis kahjuks positiivset ma midagi ei näe selles olukorras, Paljud on haiged ja üle 2 arsti vastu ei võta, et rahvas registratuuris ei koguneks. Maskid, mida kandma peame, ei lase normaalselt hingata, kaitseprillid lähevad koguaeg uduseks. Kõik on stressis ja sissetulek langes drastiliselt. Võibolla positiivne on see, et olen ise terve veel?\nPositiivne on see, et ma ei pea otsima vabandusi, miks ma ei saa kuhugi minna . Ma pole kunagi olnud eriline väljas käija, nüüd ma saan rahus olla kodus, ilma et peaks mõtlema, mida ma seekord ütlen oma kodus, oma aias on kõige parem\nPositiivne on see, et koju sai varutud natuke rohkem toitu, planeerime rohkem toidukordi ette, et iga päev ei peaks poes käima. Kindlasti see, et mõlemal säilib esialgu palk ning saab kodust tööd teha. Rohkem on aega õues jalutada (näiteks lõunapausil), koristada, uusi retsepte katsetada, naabrimehe puurimist kuulata 😀 ja kuna ise teen ka hetkel magistrit, siis saan keskenduda koolitöödele tunduvalt rohkem.\nPositiivne on see, et mees on kodukontoris. Ma üksi ilmselt läheks siin hulluks 2 väikestega, kui kuskil käia ei saa.\nNv-d on vaid pereaeg. Keegi ei kutsu külla ega tule ise ka, st et ka segadusele saab loovalt läbi sõrmede vaadata ja lihtsalt nautida “puhkust”.\nMulle väga meeldib hästi ära sisustada nädalavahetusel, kui olen nädala sees lastega kodune. Siis mehe jaoks on positiivne, et lõpuks ometi kodused nädalavahetused\n…. Ja ilmad on ka head ja saab 1-2x päevas rattaga juba sõita. See meeldib kõigile!\n+meil on omahoov (supper karantiinis) ja nüüd on ka näha, miks on hea, et pole 1 laps-muidu oleks ikka igav ma arvan üksikul lapsel.\nMõnus on kui mees ka saab nautida laste kisa. Vaadata kuidas temalgi silm tõmblema hakkab ja närv lühemaks ja lühemaks jääb. Seda, et jagatud elu on ikka ilusam kui üksi sahmerdamine põnnidega. Mõnus kohe 🙂\nPositiivne on see, et ei pea hommikul lapsi lasteaeda sundima (koostööd alati vähemalt üks ei tee). Positiivne asi number 2, et poes tuleb väiksem arve, sest võtan ruttu ära need asjad, mis nimekirjas ja kohe kassasse. Sellega kaasneb ka tervislikumalt toitumine, kui maiustusi ja snäkke kodus pole. 😀\nMu elamine püsib korras. Ma juba terve hommik mõtlen, et kui kriisiolukord läbi on siis peaks lastele kuidagi mulje jätma, et see kestab. Hoiavad ka ehk siis toad korras.\nSain võimaluse taas astuda 9. klassi. Keemia ja füüsika teadmiste kohale jäi minul igatahes üks suur auk. Õnneks olid need mu mehe lemmikained koolis ja tuleb välja, et ta on ka ülikannatlik koduõpetja. Ma isegi hakkasin mõtlema, et peaks äkki midagi uut õppima minema.\nPositiivne on see, et õpid ennast ûmbritsevaid inimesi tundma. Nende róôme j muresid. Lôpuks jôuavad ka kôige negatiivsemad avastuseni- igas päevas on killuke päikest!!!\nMinu jaoks polegi palju muutunud, kuna ma olen viimased 7 aastat kodust töötanud ja samamoodi mu mees, seega pereelu on täpselt samasugune :D. Positiivne on see, et see kodus püsimine on loodusele hästi mõjunud, näiteks veneetsia “tänavad” said kõigest nädalaga puhta vee, saastet on igal pool vähenenud ja inimesed on aru saanud, et ikkagi on võimalik paljudel kodus olles tööd teha ja pole alati vaja kuskile kontorisse minna. See on ka tegelikult positiivne, et kuna olude sunnil on nüüd tööd vähem, siis on rohkem aega puhkamiseks. Ja meil on aed ka, seega värsket õhku saab küllaga ka isolatsioonis olles.\nAITÄH, ET TE JAGASITE. NII TORE ON NÄHA, ET NII PALJUD TEIST LEIAVAD NEID KILLUKESI POSITIIVSUST, SEST KUI KAOKS ÄRA LOOTUS JA VÕIME NÄHA HEAD, SIIS OLEMEGI MUSTAS MASENDUSES.\nPositiivne on see et inimesed hakkavad rohkem hindama tööd, mida teevad õpetajad, kassapidajad, õde ja arstid. Positiivne on ka see et kliimamuutusi on võimalik petada oma elu über korraldades. Mitte keegi ei saa enam väita, et see võimatu oleks tehaseid sulgeda, vähem tarbida jms


Kuidas OnOff ja Euronics sõpradeks said | AM.ee\n10. november 2009 - 23:51 Autor: AM\nSelleks saatuslikuks talveks ennustati eriti käredat pakast. Mõned ei ennustanud ka, aga OnOff kartis ikkagi seda hullemat. Kui siis novembri alguses maa esimest korda valge lumevaiba alla mattus ning suverehvidega autod kraavi lendasid, sai talle selgeks, et niiviisi tema elu jätkuda ei saa. Ta taarus taas Lõunakeskuse uste juurde ning astus kohutava sammu sellesse kõigi ihade ja unistuste täitumise mekasse.\nOnOff tõmbas ennast tasahilju ukse kõrvale kössi ja vaatas arglikult ringi. Ai, seal kaugel juba see Klick passiski, silmad punased peas. Otse ees aga kõrgus ähvardavalt Photopointi punane plagu. Seda postkommunistlikku ähvarduste kaskaadi ei suutnud OnOffi õrnahingeline Skandinaavia süda taluda ning ta pani jooksu. Aga mitte uksest välja - nagu mõistus ütles, vaid hirmust segasena otse edasi.\nNiiviisi ta jooksis kuni jaks lõppes. OnOff kükitas lõõtsutades seina äärde. Jaks tuli tagasi aga tähekesed ei kadunud - See oli hoopis Euronics, kes tema kohale kummardus ja tema vermeid kalleima tavotiga võidis.\nSee Euronics paistis hoopis teisest mastist tüüp olevat, kui need kohutavad punase ilmega Maarjamaa kauplused. Selline sinine ja rafineeritud. Euronics rääkis aga, et Klick on oma uuest make-up`ist hoolimata päris sõbralik tüüp ja Photopointi polevat ka mõtet karta ning kutsus vaest hüljatut kohe päris enda kõrvale elama. OnOffile meeldis Euronicsi pakkumine.\nNiiviisi said Euronicsist ja OnOffist lahutamatud semud. Päevast päeva on nad Lõunakeskuses koos ning ei lahku teineteisest hetkekski. Ka Klicki ja Euronicsiga sai OnOff kiiresti sõbraks. Neljane punt hängib Lõunakeskuses koos vähemalt senikaua, kuni järgmine majanduslangus väljamaalasi taas ridu koondama sunnib.


Viimased blogid - Kalapüügijutud - Page 4 - Results from #15\n2019 suur ahvenapüügi video koos üllatustega\nHeiki leidis üks päev meresopi, kus ahvenat oli niipalju sees, et kümnest viskest üheksal oli ahven otsas. Järgmisel päeval kutsus ta Mihkli ka endaga kaasa, et seltsis oleks segasem - seda ka oli ;) Ilmateade lubas hoovihma. Püügikoht oli pooleteist tunnise autosõidu kaugusel ja järgmine päev oli tööpäev. Püügiaega oli limiteeritud. Vesi oli märg ja kivid olid libedad. Need raskused kalamehi ei heidutanud. Kohale jõudes oli olukord eelisest päevast hoopis erinev. Kala oli vähe ja väiksed. Heiki lubas peale 21:00 suuremat võttu. Seekord pidas tema jutt vett ja hämarusega hakkas ka juhtuma. Milline oli saak ja milliseid üllatusi veel välja püüti näeb juba videost.Kui teile meeldib see video, siis visake ikka LIKE ja tellige meie kanalit: link. Head vaatamist!\nEsmaspäev, 06. mai 2019\nMihkli esimene Belly Boat test\nLõpuks Mihkel võttis ennast kokku ja pakkis oma äsja soetatud Bellyboati autosse ja läks esimesele ringile. Esimene video koosneb põhiliselt paadi tutvustusest ja esimesest elamusest.Kui teile meeldib see video, siis visake ikka LIKE ja tellige meie kanalit: link. Head vaatamist!\nLugu kalamehest, kes peale tööpäeva võttis suuna kalavetele, et püüda ahvenat ja koha. Püügipäev ei alganud ega lõpenud nii kuidas plaanitud oli. Kas see on hea või halb, seda näeb videost... NB! video sisaldab kasulikku informatsiooni Soomes kalastamise ja lubade kohta.Kui teile meeldib see video, siis visake ikka LIKE ja tellige meie kanalit: link. Head vaatamist!\nVideoblogi: Kalapüük kõva tuulega!\nMiks on alati nii, et töönädala sees on ilusad päikselised ilmad ja nädalavahetusel, kui tekib võimalus minna kalale, muutub see drastiliselt? Aga on selline legendaarne ütlus, et pole halba ilma, on vaid halvad riided. Nii ka seekord korralikud Westin W6 seljas ja soojad kummikud jalas. Ainuke miinus siis kõvast tuulest tingitud hääl video taustal. Vabandame!Kui teile meeldib see video, siis visake ikka LIKE ja tellige meie kanalit: link. Head vaatamist!\nLaupäev, 09. veebruar 2019\nRekord sägad tõmbavad selja paigast!\nMihkli seiklus Tais viis teda kalastama BoSang nimelisse kalakasvatusse. Kaladeks suured sägad.Kui teile meeldib see video, siis visake ikka LIKE ja tellige meie kanalit: link. Head vaatamist!


Petunia on imeline lill, mis on mõeldud aia lillepeenarde ja rõdude kaunistamiseks. Lõuna-Ameerika tehas on Venemaal täiesti „juurdunud” ja on olnud paljude aastate jooksul algajate ja kogenud lillekasvatajate seas populaarne. Petuniat kasvatatakse peamiselt seemikute abil, et õitsemist kiirendada. Kahjuks võib aga mõnikord tekkida petuniate seemikute kasvatamisel probleeme. Kõige tavalisem ebameeldivus on lehtede kollasus. Aga miks petunia seemik kollaseks, millised võiksid olla põhjused ja kuidas olukorda parandada? Vastus nendele ja mõnele muule küsimusele on esitatud allpool olevas artiklis.\nPõhjused, miks petunia seemikud kollaseks muutuvad\nMis kollane, habras lehed on seemikud petunias, peaksite mõtlema, kas taimede juured kannatavad liigse niiskuse all. Nii on kõige tavalisem kollasuse põhjus juuremädanik. Petunia juured, mis on pidevalt keskkonnas, kus on suur õhuniiskus, kogevad hapniku nälga, lõpetavad pinnase arendamise ja neelavad toitaineid. Selle anomaalia tulemusena muutuvad petuunide lehed kollaseks ja lõpuks kukuvad.\nÜlemäärase niiskuse kogunemise põhjuseks võib olla äravoolu puudumine või taimede sageli kastmine. Parandage olukord ja salvestage petuniad sel juhul võimalik. Selleks tuleb konteineri põhjas seemikudega teha äravooluavad ja eemaldada kollased lehed taimedest. Tugeva lagunemisega tuleb petunia ümber istutada värskesse, hästi kuivendatud pinnasesse, enne kui juured tuleb seentevastase ravimiga ravida.\nSee on oluline! Petunia seemnete külvamisel tuleks seemikud seemnega täita savi või väikeste punaste tellistest tükkidega.\nPetuniase kasvatavate seemikute puhul on vaja kasutada toitainetega küllastunud mulda. Sa võid seda osta või süüa ise, segades aiaga pinnase turbaga ja liivaga. Ka seemikute kasvatamise protsessis tuleb toita petuniat. Vastasel juhul, kui seemikud kasvavad, võib olla kasulikke mikroelemente. Eriti petuna puhul on olulised ained nagu raud, väävel, tsink ja magneesium:\nRaua puudumise tõttu muutub petunialehed kollaseks, kuid lehtede veenide roheline värv jääb. Sellised sümptomid viitavad kloroosi tekkimisele. Mulla rauda kogust on võimalik täiendada Cytitis'e, Ferrovit'i preparaatide abil.\nPetunia kollane lehtplaat, millel on keeratud kuivad servad, näitab magneesiumi puudumist. Seda mikroelementi võib täiendada magneesiumsulfaadiga.\nTsingi puudumine avaldub infolehe väikeste kollaste plaatide kujul. Aja jooksul katab kollasus kogu lehtplaadi, mis viib selle surmani. Seemnete töötlemiseks sel juhul on soovitatav kasutada tsinksulfaati.\nJuhul kui petunia seemikute kollased lehed omandavad lõpuks punase tooni, tasub rääkida väävli ebapiisavast kogusest pinnases. Puuduva mikroelementi saab lisada mullaga pihustades riivitud väävlit.\nKui on märke mikroelementide puudumisest, võite kasutada ka keerulisi väetisi. Need sisaldavad kõiki vajalikke mineraale ja muutuvad tervisliku toitumise allikaks ning seemikute suuremaks kasvuks. Väetamiseks taimede puhul on soovitatav vaheldumisi juurte ja lehtede toitmine.\nSee on oluline! Toitainetega seotud puudujääke kogevad tõenäolisemalt pottides kasvavad täiskasvanud petuunid.\nPutukad võivad olla veel üks põhjus petunia kollaste lehtede ilmumisele. Vaatamata sellele, et seemikud on ruumis, võivad nad parasiitida:\nSpider lesta Sellel väikesel putukal on punane värv ja “eelistab” elutingimustele, millel on kõrge mulla niiskus ja madal õhuniiskus, mis on üsna tüüpiline petuniase seemikute jaoks. Spider lesta on kohandatud vastavalt kohalikele tingimustele ja avatud pinnale. Selle taimekahjustaja olemasolu näitab lehtede takerduv võrguvõrk, nende kollane värvus ja seemikute aeglane kasv. Sa võid võidelda, kui lehed töödeldakse seebiveega. Ka võitluses kahjurite vastu kasutada pulbristatud väävlit ja spetsiaalseid kemikaale, mida saab kodus turvaliselt kasutada.\nLehetäi on teine kahjur, mis on kõigile aednikele ja lillekasvatajatele tuntud. Need väikesed putukad asuvad lehe allosas ja on sageli silmale nähtamatud, kuni ilmnevad tõsised probleemid taimedega. Lehetäide söövad lehtede mahla, põhjustades nende kollaseks muutumist ja kõverdumist, seejärel kuivavad. Taimede lehetäide vastu on üsna raske võidelda ja tõenäoliselt on suurte nakatumisalade jaoks taimi hävitada lihtsam kui neid töödelda. Eriti tugevad lillekasvatajad soovitavad siiski kasutada seebiveest ja nikotiinsulfaadist valmistatud lahust (1 g ainet 1 liitris seebilahuses). Saadud tööriist peaks pihustama seemikud ja mähkima see plastikkotti ühe päeva jooksul. Pärast määratud töötlemisaega pestakse seemikud puhta veega.\nWhitefly on sageli klaasitud rõdude, loggiate ja kasvuhoonete külaline. See putukas on väike, kerge liblikas. Reeglina lõpeb ta petuniaga libisemine valge pigmendi laigudega ja lehedelt kollaseks. Varsti sellised lehed lokkuvad ja langevad, taime sureb. Lisaks otsesele kahjule taimedele võib valkjas olla seenhaiguste allikas, mis vaidleb. Võitluses kahjurite vastu kasutada ainult spetsiaalseid ravimeid.\nPetuniase seemikute kasvatamisel tasub meeles pidada, et kahjuriga on haiguse algstaadiumis palju lihtsam toime tulla. Kahjurite kahjuliku mõju vältimiseks taimedele hilinenud avastamine või nende puudumine viib petuniate otsese surmani. Koduste kahjuritõrjemeetodite kohta saate rohkem teavet kodus: nende videod:\nPõhjus, miks petuniate lehestik on muutunud kollaseks, võib olla seenhaigus - jahukaste. See haigus mõjutab harva kaitstud tingimustes kasvavaid taimi, kuid selle allikaks võib olla töötlemata pinnas, selle seenhaiguse spooride sisu. Sageli on eosed unerežiimis ja need aktiveeritakse äkiliste temperatuuri ja niiskuse muutustega. Lämmastikku sisaldava sööda liigne sissetoomine võib põhjustada ka selle haiguse arengut.\nPulbriline hallitus avaldub tiheda valge ladestusena, mis katab petuunide lehed. Sellise kokkupuute tagajärjel kaotavad seemikud elastsuse, muutuvad uniseks. Õitsemise loori all olevad lehed muutuvad kollaseks ja seejärel pruuniks.\nTe saate haiguse seemneid ravida "Fitosporin", "Topaz" abil. Enne nende ainete töötlemist tuleb seemikute kahjustatud osad eemaldada ja võimaluse korral põletada. Täiskasvanud petriidid, mis on nakatunud jahukaste, siirdatakse uude pinnasesse ja saastunud potti.\nSee on oluline! Seenhaigusi on võimalik vältida isegi enne petunia seemnete külvamist seemikute jaoks, kasvatades selleks ettenähtud mahutit ja mulda.\nKõigi ülalnimetatud probleemide vältimiseks peate hoolikalt jälgima petuunide seemikuid. Taimede jootmise puhul on parem kasutada pehmet, settitud vett. Seda võib pehmendada ka väikese koguse sidrunimahla lisamisega. Korrapäraselt (1 kord 2 nädala jooksul) tuleb noori petuuniaid toita keeruliste väetistega, mis võimaldavad seemikud harmooniliselt areneda. Kahjurite avastamisel tuleks nende hävitamiseks võtta meetmeid nii kiiresti kui võimalik, vastasel juhul saavad seemikud nende jaoks toidu ja heaolu allikaks. Niisiis, ainult tähelepanelik, hooliv omanik saab tasu oma töö eest, mis on terved, petuunide tugevad seemikud, mis kaunistavad lillepeenrad ja potid heledate, ilusate lilledega.\nPetunia seemikud muutuvad kollaseks: mida teha © 2017 - Detsember 2021


Buduaar - Grete Klein: müün oma hinnalise lõpukleidi Buduaari turul maha! Fotod\nJuba sel nädalavahetusel, 21.-22. märtsil leiab taaskord aset Buduaari turg, mis toimub Eesti Näituste messikeskuse C-hallis. Kohale on oodata palju staare, kelle asjade hulgast leiab palju põnevaid pärleid. Buduaar uuris näitleja ametit pidava Grete Kleini käest, mida huvitavat ta sel korral Buduaari turule müüki toob.\nGrete on Buduaari turule alati väga palju huvitavaid esemeid müüki toonud ja erandiks pole ka tänavune turg! "Nagu ka eelmisel aastal, võib minu letist leida väga erinevaid asju - igapäevaseid pluuse-pükse ja kindlasti ka pidulikumat kaupa, lisaks veel kingi, ehteid ja käekotte," loetleb Grete, mida kõike tema letist leida võib.\nLisaks otsustas Grete, et käes on aeg maha müüa oma hinnaline keskkooli lõpukleit! "Suure tõenäosusega toon ma, tõsi küll raske südamega, müüki oma 12. klassi lõpukleidi. Tegemist on 100% siidist valmistatud kleidiga, mis on ostetud ühest Eesti butiigist ja mis maksis sel ajal umbes 4000 krooni ringis. Seda kleiti sai mõni aasta tagasi näha ka "Julge kanda kleiti" näitusel. Kuna peagi on saabumas lõpetamised, siis loodan, et kleit leiab endale uue, õnneliku omaniku," räägib Grete.\nJa muidugi plaanib Grete ka ise turul ringi vaadata. "Olen varasematel aastatel Buduaari turult väga lahedaid ja huvitavaid asju leidnud. Kuna ma olen totaalne kleidihull, siis loodangi sealt endale ehk mõne erilise kleidi soetada."\nVaata allpool pilte kaubast, mida Grete sel korral müüki toob!\nIlmaneiu Grete Klein sai oma peikalt hinnalise kingituse! Loe lähemalt! \nCameron Diaz oma friikartuleid ei jaga\nUUS VIDEO! Peaosas kaunis Gerli Rosenfeld, teostus ja laul Mart Sander\nMinimissi ema: laps peab tahtma konkursil osaleda! Pildid\nKuidas mäletab Electra naistepäeva oma lapsepõlvest?\nKate Middleton ja prints William puhkavad lapseta\nSuur galerii! Puhtad maitsed gurmeekoolis Villa Marys


Kommentaarid - Peugeot’ äri tabas mullu valus tagasilöök - Chrysler - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Chrysler » Peugeot’ äri tabas mullu valus tagasilöök » Kommentaarid\njuvo\t• 18 jaanuar 2020 11:13\tEbasobiv kommentaar\nAutode müügi langus on kõikjal maailmas, isegi Hiinas, kusjuures kallimad brendid kasvatasid müüki. Ilmselt see pole ühe autotootja probleem, oleks vaja kirjutada tendensist autotõõstuses\nshoföör\t• 21 jaanuar 2020 16:21\tEbasobiv kommentaar\nmina küll ei julgeks pesukotti osta, need prantsuse autod ei ole just kõige töökindlamad\nvaldur üks\t• 23 jaanuar 2020 7:18\tEbasobiv kommentaar\nAga kui prantslase saad poole odavamalt? Remondi jaoks jääb ka raha alles. Ostad ära ja veendud et ei sobi. Saad targemaks ehk selgub et head ja odavat korraga ei ole olemas.


Mitmesuguseid sõnumeid muusikailmast. Aprill 2018. – Rada7.ee\n* Mahe – aeglane, rahustav ja romantiline (R&B ja raadiorock).\n* Vähenõudlik – lihtne ja akustiline (kantri, folk ja singer/songwriter).\n* Keeruline – dünaamiline ja tehniline (klassikaline, maailma- ja jazzmuusika).\n* Intensiivne – vali ja agressiivne (rock, metal, punk).\n* Kaasaegne – elektrooniline ja reibas (rap, edm, latiino- ja europop).\nVice jagab Spotify toetusel tarkust, miks ometi on mõnedel muusikapaladel võime mõjuda nostalgiliselt – tuleb välja, inimene on niimoodi ehitatud.\n* Ettevõtlikumad võivad seda tehnikat ka teise inimese peal katsetada – mängi ämmale igal võimalusel Eesti hümni ja seejärel lõhu selle saatel "kogemata" tema lemmikserviis.\nTänavu 12. aprillil jagati viimast korda Saksamaa (maailma kolmas muusikaturg) olulisemat popmuusikauhinda ECHO, sest parima hiphopi/urban auhinna noppinud Kollegah and Farid Bang on oma räppides kasutanud ebakorrektseid väljendeid. Näiteks juhiti tähelepanu, et heas toitumuses ja sportliku inimese füüsis on arenenum kui see oli Auschwitzi vangidel. Juhtumisi sattus tänavune ECHO auhinnatseremoonia otsapidi Yom HaShoah’ga samale kuupäevale, see on Iisraelis tähistatav Holokaustipäev. Ja juhtumisi on Kollegah and Farid Bang moslemid.\nSellised arengud ei meeldinud ECHO auhinna toetajatele, mistõttu nüüd on korraldajatel vesi ahjus. Furoori tekitanud lugu "O815" ilmus albumi luksversiooniga kaasa tulnud EP’l ja ECHO auhindu jagatakse müüginumbrite alusel, kriitikute hinnangul Kollegah and Farid Bang suurem asi duo ei ole.\nNagu sageli, tuleb parimat huumorit ministeeriumitest ja muusikutelt. Saksamaa välisminister leidis, et antisemiitlikud provokatsioonid ei vääri auhinda – äärmiselt asjatundlik seisukoht läbimüügipõhise auhinna puhul. Mitmed varasemad auhinnasaajad on oma auhinnad isegi tagastanud, kuigi pole selgitatud, kas tegudele ajendas asjaolu, et Kollegah and Farid Bang olid 2017. aastal Saksamaa müüduim hiphopartist või seetõttu, mis alustel ECHO auhindu jagatakse.\nLapsimed pole ainuke, millega Coachella korraldajad kimbus on, naaberosariigis Oregonis toimuva festivali Soul’d Out korraldjad kutsusid nad kohtusse aru andma, miks Coachella’l kinnitatud artistid peavad pidama kinni viie osariigi raadiuses olevast viiekuulisest esinemiskeelust. Ega see ometi pisut ülepingutatud ole?\nCD Baby blogi vahendab õpetussõnu, kuidas publik paremini kätte saada – tuleb mängida pigem lühemalt kui pikemalt.\nNPR vahendab, kuidas aprilli alguses avalikku raha kaasama asunud Spotify tulevik ei ole sugugi kindel. Reklaamivahendamine ei too piisavalt tulu, aga mittemaksvatest kasutajatest ei saa samuti loobuda. Samal ajal on konkurentidel väga sügavad taskud. Kõige huvitavam on vast asjaolu, et ligi kolmandik kuulamisvalikutest Spotify’s on tehtud algoritmide poolt. Võrdlus raadioga pädeb seda enam – ka seal ei tea, mis lugu järgmisena kõlama hakkab.\nBandCamp tutvustab maailma kõige tempokamat muusikažanrit – kui speedcore on kiirem kui 1000 bmp, on see juba extratone. Pidi olema nii kiire, et paljud ei saagi kätte.


Juhiloamajandus – Tikri Päevaraamat\nautokool, norra Add comments\n5 Responses to “Juhiloamajandus”\n18. December 2012 at 21:57\nlibedakoolitust 2a peale lubade saamist saab Eestis ka suvel teha. mina tegin.\n18. December 2012 at 22:44\nTegelikult tuleb meelde, et seal, kus ma käisin libedasõitu tegemas (algajate oma oli keset suve väljas, kus lihtsalt masinad veega sõiduraja üle ujutasid), mainis õpetaja ka, et osad lähevad pimedasõitu, neil on seal Aides vist mingi… Simulaator vms. Aga no kuulge, ma ei viitsi seda küll ekstra teha, maksab ju… Kui just VAJA pole. Ja kui mind lubade ära võtmine ei ähvarda ja lubade vahetus tuleb tõenäoliselt Norras, siis ma pigem ei vaevuks :P\n18. December 2012 at 23:58\nNo ntks siin USAs on nii, et vahetavad kyll eesti omad 2ra. Ei tohi kasutada v2lismaa lube yle 3 kuu. St resident peab omama kohalikud load. Vahetasin ka Eestis igaks juhuks 2ra kui aeg t2is sai ja olin just seal, sest ma ei tea, kas Eestile piisab iga kell USa lubade n2itamisest v6i peab k6ik algusest peale hakkama. See sind muidugi ei aita aga nii sama teadmiseks. T2htis on lihtsalt teada, kas Eesti lubade v2ljastamisel piisab v2lisriigi lubade etten2itamisest. Kui ja, siis pole ju m6tet praegu Eestis seda teemat puudutada.\n19. December 2012 at 10:16\nPead ei anna, kuid uuest aastast tuleb jälle mingi liiklusseaduse muudatus ja nii palju kui ma suutsin sealt leida, siis tuleb EU load 2 aastat peale Eestisse kolimist välja vahetada http://www.mnt.ee/index.php?id=18130&highlight=uus,liiklusseadus (kui rohkem kui 10 aastat kehtivad)\nJa uuri seda Norra lubade 70 aastast kehtivust.. mul on UK load, arvasin kah, et 50 aastat hooleta :D tegelikult on aga nii, et nad kehtivad mul kuni 2015 ja siis pean nad ära vahetama. Avastasin selle alles nüüd hiljuti juhuslikult oma lube uurides..\nOma juhilubadega oli mul nüüd viimane kord ju juhus Vene piiril Eesti poole peal.. Küsivad lube (ma juba vist 4 korda nii käinud, et keegi pole nende vastu mingit huvi tundnud) ja siis noormees ütleb, et oota.. läks kusagile ära ja ma pidin ootama nii 20 minutit.. Tema siis kontrollis, et kas on ehtsad.. MA küll ei kujuta ette, kuidas, sest Eesti Vabariigi süsteemis ei ole mu neid lube ju kusagil kirjas. Tuli tagasi ja ütles, et on küll ehtsad.. ja hakkas smalltalki ajama (väikese koha rõõmud, kõik tunnevad kõiki :D ) Mul tuli juba küll igal juhul jänes püksi, sest mine tea, mis need seaduseandjad välja mõtlevad, sest kui ma 4 aastat tagasi Eestisse tulin, siis uurisin, et kaua ma võin enda lubadega sõita ja ütles, et seni kuni kehtivad.\nEks muidugi selleks ajaks, kui mu UK load kehtivuse kaotavad, olen ma seal tagasi juba :P\nIgasugustest astmetest ja asjadest ei oska ma kahjuks kaasa rääkida, endal pole seda vaja olnud :)\n20. December 2012 at 23:52\nMuide, see pimedasõidu simulaator on täitsa kipa, tunni ajaga teed kõik läbi ja saad arvestuse kirja. Aga eks siis paista, kui sul see aeg käes, kas on vaja või mitte…\nTänased jõuluüllatused Kui vahel mõnda paberit loeks ka…


Soojustagastusega vetilatsiooniseadme asukoht - Ehitusfoorum\nSoojustagastusega vetilatsiooniseadme asukoht\nLugemata postitus Postitas Ventseade » 28 Mär 2018, 07:11\nKas on oluline energiakulu ( elektrikulu) vahe kui seade ise jääb kas sooja või külma ruumi ? Maja 150m2. Ilmselt tuleb Komfovent seade.\nLugemata postitus Postitas aero » 28 Mär 2018, 08:57\nMõistlik oleks müüjaga konsulteerida. Tootjast-brändist palju olulisem on nt see kas plaat või rootor. Jne.\nLugemata postitus Postitas Ventseade » 28 Mär 2018, 12:24\nHommikul üks plaan, lõunaks juba näed uus Systemair ka variant, veel otsustanud ei ole, Ehitusmessil saab otsus tehtud ilmselt. Aga suures plaanis peaks keegi oskama vastata, tootjad ütlevad, et vahet pole kas külmas või soojas ruumis, sest seade ise soojustatud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 28 Mär 2018, 12:57\nVentseade kirjutas: ↑\n28 Mär 2018, 12:24\nno päris nii ei ole, plaatsoojusahetiga seadmed eeldavad , et sa hoiad neid +15 temperatuuriga ruumis . systemairi rootorvahetiga seadet võid panna külma ruumi\nLugemata postitus Postitas meelis11 » 28 Mär 2018, 14:06\nMul tekib küsimus, et kas kondentsi ära juhtimisel ei teki oht selle külmumiseks? See siis vist plaatsoojusvahetite (HRV mitte ERV) mure, rootoril vist mitte.\nEhk võimalusel paneks ikka soojustatud ruumi\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 28 Mär 2018, 14:39\nKust selline küsimus üldse, muidugi jäätub vesi ära, kui ta viibib alla nulli piisavalt kaua. Agregaadist endast ta väljub juba jäätumise piiril, kui väljas miinus. Ventagregaadi enda all on väikene haisulukk, seal olev vesi läheb 1.na jäässe. Äraviiv toru võib mitte minna, kui nõrgub kuivaks. Samas ventagregaadist ei eraldu vett, kui toas ei aurutata, st absoluutne õhuniiskus toas on nii madal, et soojusvahetist väljuva õhu temperatuur ei lähe alla kastepunkti. See eeldab talvel toas relatiivset 20-40 %. Vesi ventagregaati tuleb toast, mitte õuest!\nLugemata postitus Postitas Külaline » 28 Mär 2018, 18:18\nMul on tavaliselt 30-40%. Kui sauna kütan ja leili viskan, saan ventagregaadist mitu liitrit vett.\nLugemata postitus Postitas c1m » 30 Mär 2018, 16:09\nPlaanisin ise samamoodi Komfovendi rootoriga seadme pööningule panna, millel on 50mm soojustusega kest ümber. Komfovent ise ütles, et eks parem oleks, kui miinusesse ei langeks, aga paigaldajad jälle räägivad, et on pandud küll. Igatahes, kui külma, siis kindlasti rootoriga seade. Ei ole kondensveega probleemi, seadme kohapealt ma ei julge seda väita. Ehk kellelgi rohkem kogemust?\nTegelikult olen ma ise ka veel kahe vahel, kas plaat või rootor. Aga plaatsoojusvaheti suuremas soojustagastuses olen veidi juba kahtlema hakanud Eesti kliima puhul. Just selle pärast, et külmade ilmadega vajab eelkütet, et plaat jäässe ei läheks, vajadusel ka järelkütet.\nLugemata postitus Postitas vaheti » 30 Mär 2018, 22:28\nLugemata postitus Postitas Külaline » 30 Mär 2018, 22:51\nmis siis komfovendtil viga on, siit foorumistki lugedes on tagasiside pigem positiivne ning endalgi üks peamine kandidaat just selle kaubamärgi toode.\nLugemata postitus Postitas c1m » 30 Mär 2018, 23:00\nTasub vast Ehitusmess ära oodata, seal uus Eestis toodetud plaatsoojusvahetiga Airobot ka esindatud ja muid seadmeid ka võimalus veidi parema hinnaga saada. Aga mis sel Komfovendil viga, huvitaks ka?\nLugemata postitus Postitas Pplaat » 31 Mär 2018, 17:17\n30 Mär 2018, 16:09\nplaatsoojusvaheti suuremas soojustagastuses olen veidi juba kahtlema hakanud Eesti kliima puhul. Just selle pärast, et külmade ilmadega vajab eelkütet, et plaat jäässe ei läheks, vajadusel ka järelkütet.\nMinu kogemus - ei vaja tegelikult. Mul on seade garaazis kus talvel 10-13 kraadi, eelkütte olen maha keeranud, järelkütet pole. Külmaga töötab min.vōimsusel, pole seni jäässe läinud (4 talve)\nLugemata postitus Postitas c1m » 31 Mär 2018, 17:53\nOkei, selge. Huvitav, kui plaadiga seade panna ruumi, kus temperatuur talvel alla nulli ei lange, küll aga võib kuskil 1-2 kraadi kanti langeda, kas siis on ka okei? Näitena pole Alupex veetorud samas ruumis ära jäätunud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 31 Mär 2018, 17:59\nEi ole okei saladus mida reklaammaterjalides keegi ei räägi , tahab saada ikkagi pea toasooja ruumi (10+) või eelsoojendust ja väga külmal ajal lülita välja. See ei tee muidugi neid seadmeid halbadeks , lihtsalt üks asi millega peab arvestama.\nJärgmine nädal ehitusmess, suurepärane võimalus käia kõikide müüjate juurest läbi ja küsida millisesse seadmeruumi seade sobib. Ise tegin seda eelmine aasta ja küsisin esimese asjana kas sobib külma ruumi paigalduseks. Mul ka keldris , talvel kukub nulli lähedale +3 ja jäi sõelale rootor systemairilt mis sobib ka külmale pööningule.\nTurul oli üürikest aega Air Pohoda seade mis oli piisavalt isoleeritud, et paigaldada ka külmale pööningule vms aga poolakad ostsid selle ära ja muutsid tavaliseks mögaks\nLugemata postitus Postitas Urmas » 31 Mär 2018, 18:20\nEnne kui midagi hakkate kommenteerima kondensvee jäätumisest, võiks ikka küsida teema algatajalt, mida ta üleüldse mõtleb külma ruumi all ja milline saab seal külmas ruumis olema temperatuur. Mõne jaoks on külm ruum +15, mõne jaoks +5 ja mitte kumbaski ei teki kondensvee jäätumist. Soojustatud pööning? Kahtlen. Soojustamata pööningut nimetada ruumiks? No ei tea. Ja seda, et ta monteerib ventseadme 1"-st laudadest tehtud puukuuri, ma ka ei usu.\nLugemata postitus Postitas Ventseade » 31 Mär 2018, 20:40\nJust külma ruumi, seal kindlasti miinuskraadid talvel. Väidetavalt pole vahet kas külmas või soojas ruumis. Küsisin just energiakulu pärast , arvasin kütvat rohkem ja seega ka elektrit kuluks rohkem.\nPaaris teemas on silma jäänud, et mõnedel külmal pööningul ( ka miinuses ju ). Systemair tuleb ikka ilmselt, huvitaks just kasutajate kogemus.\nhttp://www.pvcvent.ee/systemair-save-ko ... 300-vtc300\nLugemata postitus Postitas Külaline » 31 Mär 2018, 21:20\n31 Mär 2018, 20:40\nviimati viidatud plaatsoojusvahetil seade vist külma ruumi ei sobi samuti , see sobib paremini http://www.pvcvent.ee/systemair-save-ko ... vcr300-500\nenergiakulu on neil ikka sama , see mis ventilaatorite ringiajamiseks kulub , tagastatav energia saadakse väljuvast õhust. Kui on eelküttega, siis energiakulu muidugi suurem.\nLugemata postitus Postitas ehitaja15 » 14 Apr 2018, 23:32\nLugemata postitus Postitas xil » 16 Apr 2018, 10:01\nPplaat kirjutas: ↑\n31 Mär 2018, 17:17\nSel juhul võetakse energia jäätumise vältimiseks garaaži kütteallikalt. Kui garaaži otseelektriga ei köeta, siis on see tulus, muidu pole vahet.


EV100 | Roland Tõnisson: Eesti Vabariik 200 - Uued Uudised\nArvamus, Tõrvikurongkäik 2018\nEV100 | Roland Tõnisson: Eesti Vabariik 200\n24.02.2018 24.02.2018 Uued Uudised\nEesti rahvas on saanud olla iseseisvana pikemalt, kui oldi ajavahemikus 1918-1940. Meie iseseisvusest on saanud iseenesestmõistetavus. Ent kas on meil lootust tähistada saja pärast Eesti Vabariigi 200. sünnipäeva, küsib kirjanik Roland Tõnisson („Gosudar“, „Maarjamaa Pentagoni ja Kremli vahel“).\n„Küll suur on minu isamaa ja suur on minu rahvas:\nta üle kõige ilmamaa mul üle kõige armas.“\n„Küll väike on mu isamaa ja väike minu rahvas,\nja siiski üle ilmamaa mul üle kõige armas.“\n„Hm — sõber, — veidi värvilik on sinu arvamine.\nSa oled — veidi närvilik, vast — tohtri juure mine.“\nMõeldes meie omariikluse juubelile tõin mälusopist välja Juhan Liivi „Kahekõne“, kirjutatud ajal, mil Eesti- ja Liivimaa kubermange venestati, levis kadakasakslus ja pajuvenelikkus. Mil poeet õhkas priiuse järgi ja pani oma igatsuse luuleridadesse.\nSellise lootusega priiusele on seotud ka üks isiklik mälestus aastast 1989, mil palavikuliselt avaldati, võimaluse lõppemise kartuses, artikleid teemadel, mis aasta-paar tagasi olid olnud mõeldamatud. Seisin ühe perioodikakioski ees ning vaatasin imestades, mida kõike „riigivastast“ seal leida oli. Minu kõrval seisatasid kaks vene rahvusest neidu. Suurem, umbes aastat 14-15 vana, muutus kioski vitriine vaadates väga ärritunuks ning selgitas oma poole nooremale kaaslannale, kes teda ammulisui kuulas: „Mida need eestlased „põrgivad“! Ma saaks aru, kui neid oleks vähemalt kolmkümmend miljonit, nagu poolakaid! Siis oleks neil õigus midagi nõuda!“\nSuur- ja väikerahvaste psühholoogia on mõnel puhul lausa kardinaalselt erinev. Lihtsalt võttes on meil tegemist massiteadvuse ja indiviidi teadlikkuse vastandumisega ja kuigi võime leida mõlemat nii suurte kui väikeste juures, ei kujune isegi laulupidudel eestlastest sellist biomassi, mis otsiks kedagi, keda maha lüüa või oksa tõmmata. Mõnedel suurrahvastel on see aga siiani veres.\nPunastega võidelnud kindral Denikin pani emigratsioonis kirja oma mälestused, mis avaldati 1920. aastate alguses Nõukogude Venemaalgi. Seal meenutab ta oma suvist puhkust Saksamaal 1914. aasta suvel, mil ta pargis jalutades kuulis puhkpilliorkestrit mängimas. Kontsertpaigale lähemale jõudes märkas ta, et tegemist on õige omapärase üritusega, sest parki oli seatud püsti Moskva Kremli papist kujutis. Pillide vaikides süüdati see pargis patseeriva rahva rõõmuhõisete saatel pidulikult põlema. Denikin otsustas siis oma supelpuhkuse katkestada ja kodumaile naasta. Peagi puhkenud suurrahvaste omavahelisse verevalamisse haarati ka eesti rahvas ning sõja jooksul mobiliseeriti tsaari väkke umbes sada tuhat eesti meest. Siit algas Eesti Kaitseväe sünd, edasised sündmused valmistasid ette pinnase omariikluseks.\nEesti rahvas on saanud olla nüüd iseseisvana pikemalt kui oldi ajavahemikus 1918-1940. Meie iseseisvusest on saanud iseenesestmõistetavus. Pidulikel päevadel võime endale korrata Jakob Hurda öeldut: „Eestlased ei ole mitte kärbsed, kes täna sünnivad ja homme surevad, vaid üks vana ja visa rahva sugu, kes ammu juba maailmas on elanud ja ka pärast meid veel kaua kestma saab.“ Nii võis kirjutada Hurt umbes 130 aastat tagasi, mil eesti rahvas koosnes suuresti noortest inimestest ja perekonnad olid suured. Kuidas muidu oleks võinud tsaaririik nii palju eesti mehi püssi alla panna.\nTänasel päeval võiks Hurt tõdeda, et armas eesti rahvas hakkab juba kärbeste moodi välja nägema. Iibega on meil lood kehvad, aga kui keegi teeb rahvale ettepaneku muuta oma mõtlemist enesekeskse asemel rahva- ja rahvusekeskseks, saab ta kaela sõimuvalingu. Kui keegi räägib vajadusest säästa ka sündimata eestlasi, tembeldatakse ta fašistiks, kes piirab inimese enesemääramise õigust. Visadusest, ehk tahtest kõige kiuste ellu jääda, ei ole palju alles jäänud. Neid, kes ei lähe kaasa ajavaimuga, ehk enesehävitusliku enesekesksusega, vaadatakse kui dinosauruseid, kelle koht on tohtri juures, nagu soovitab suurrahvuslane Liivi luuletuses. Kadakasakslase ja pajuvenelase asemel kohtuks Juhan Liiv tänapäeval parketi- või pigem briketibrüssellasega, kes soovib kõike kokku suruda ühetaoliseseks massiks, mille tükke enda ja oma peremehe soojendamiseks moodsasse rahvaste sulatusahju loopida. Kui tugevalt peab põlgama oma maad ja rahvast, et käivitada praktiliselt tagasipöördumatuid protsesse kellegi võõra meeleheaks? Iseenda kasu silmas pidades?\nNii oleme muutunud iseenda suurimaks vaenlaseks, sest laseme poliitilisel parasiitlusel oma väikesel, piiratud inimressurssidega maal vohada. Lihtne on näidata näpuga kellegi teise peale ja otsida vigu mujalt. Ent oma elu saame õnnelikuks või õnnetuks teha olulisel määral me ise. Ka öelda otsustav „ei“ maa ja rahva alatule represseerimisele on meie eneste võimuses. Elades mitte ainult omaenda kitsastele huvidele ja astudes julgusega välja oma tõekspidamiste eest, teenime me tegelikult lisaks rahvale ka iseennast. Tõeliselt hea egoism on hoolitseda oma rahva eest, sest sealt saab tagasi jäävaid väärtusi nii füüsilisel kui mittemateriaalsel kujul. Kirjanik Tammsaare on seda nimetanud truuduseks oma rahva vastu. Tema mõtisklused avaldati ajakirjas „Eesti Noorus” detsembris 1939. Ajal, mil teatud asjadest ei saanud enam otse rääkida. Nagu ka tänapäeval. Eesti rahva suurmees suri 1. märtsil 1940. Ajakiri avaldas tema mõtted seejärel uuesti. Seekord esikaanel.\nAnton Hansen kirjutas: „Truudus on üks neid inimlikke voorusi, mida ülistavad luuletajad, usukuulutajad, ajaloolased, riigimehed ja moraaliõpetajad. Üteldakse: mis maksab sõprus, mis armastus, kui ta pole truu. Sellepärast tähendab suur sõprus ikka truud armastust.\nIlma truuduseta ei saa olla ei perekonda, ei mingit ühingut, ühiskonda ega riiki, isegi mitte röövjõuku. Nii pea kui kakski kokku heidavad, et ühiselt midagi toimetada, on esimeseks eelduseks, et nad teatud määralgi teineteist usaldavad – et nad oma lubadustele ja kohustele truud on, muidu pole vähimgi koostöö, kooselu võimalik. Eriti tähtis on usaldus ja truudus rahvaste ja riikide elus ajaloo rasketel silmapilkudel.\nÕnnelikud on need maad ja rahvad, kes jäävad iseendale truuks sisemisest veendumusest. Sest truudust võib nõuda ka hirmuga. Pole vaja, arvavad mõned, et inimene oleks truuduse tarvilikkuses veendunud, aitab sellestki, kui ta kardab karistust, mis teda tabab, kui ta murrab truudust. Ometi on sageli nõnda, et truuduse murdmine ei too mingit karistust ei riiklikus, rahvuslikus ega eraelus. Jäetakse oma maa ja rahvas maha, et võita uusi isiklikke hüvesid. Mis on nende karistus? Ehk ainult mahajääjate põlgus, ei midagi muud. Hirmutab see kedagi? Pole sellest kuulda olnud. Sellepärast, kui tahame end tõelikult aidata, peame kasvatama sisemist veendumust, et ainuke meie õige pääsetee on truuduses oma maa, oma rahva, oma keele, oma kultuuri, oma omapära vastu. Kui meil see tõetundmine puudub, siis ei või meid keegi aidata, sest me oleme nagu hunnik liivateri, mida tuulepuhang lennutab, või nagu suits, mis hajub ilmaruumis.”\nMeil ei ole mõtetki rääkida projektist „Eesti 200“, kui riik ei anna eeskuju suhtumisse perekonda ja töötavasse eesti inimesse. Väljaränne on praegu suureks väljakutseks ja suurt osa maalt lahkunuid ei saa enam kunagi tagasi. Ent EKRE nägemus Eesti maa ja rahva tulevikust ja selle kindlustamisest teeb temast ainsa tõsiselt võetava erakonna Eesti poliitmaastikul.\nFotol: Kas sinimustvalge lehvib Eesti tänavatel ka saja aasta pärast?\nRubriik: Arvamus, Tõrvikurongkäik 2018. Teemamärgistused: EV100, Roland Tõnisson.\nEV100 | Henn Põlluaas: Meist endist sõltub, kas jääme oma maa peremeesteks\nEV100 | Siim Pohlak: astudes vastu mugavusele, ehitame üles parema riigi\n#MeToo liikumise algataja Asia Argento osutus ise seksuaalseks ahistajaks\nPeaminister Jüri Ratas – kas räige küünik, naiivitar või lihtsalt demagoog?\nVõimu ihkavad poliitikud ja ideoloogiapolitrukid kiikavad heasüdamliku annetaja rahakoti poole\nÜheslaulmine Tallinna lauluväljakul oli ilus, aga…


Arhitektuur - UUSIM ARENDUS JÜRIS!\nVäljaku tn 5 kinnistu asub Harjumaal Rae vallas Jüri aleviku keskuses. Krunt on kirde-edela suunaline ja suurusega 1655 m². 16 korteriga kolmekorruselisel korterelamul on C-klassi energiamärgis. Parkimiskohad asuvad hoone ees. Korteriomandid antakse ostjale üle sissekolimisvalmiduses.\nHoone on projekteeritud lihtsa kuid läbimõeldud geomeetriaga, mis tagab madalad ekspluatatsioonikulud. Hoonel on lisaks kolmele korrusele ka soklikorrus. Arhitektuurilt on hoone kavandatud piirkonnas välja kujunenud hoonestusviisi aluseks võttes. Nii majaesisel kui -tagusel fassaadil on igale korterile oma rõdu. Projekt näeb ette erinevate plaanilahendustega kortereid, kuid üldiselt öeldes peegeldavad maja parema ja vasaku poole tubadeasetused teineteist. Soklikorrusele on projekteeritud neli korterit, panipaigad kõikidele korteritele ja tehnilised ruumid. 1.-3. korruse korterid on kolme- ja neljatoalised. Hoone 16 korterist on 4 kahetoalised, 6 kolmetoalised ja 6 neljatoalised.


📄 Hoonete konstruktsioonid exami abimees 2 | Ehitus - Hoonete konstruktsioonid - Tallinna Tehnikaülikool\nProjekt on vajalik ehitise püstitamiseks/rekonstrueerimiseks.\nProjektis lahendatakse kõik ehitise ja ehitamisega seotud probleemid, arvestades lahenduse majanduslikkust ja otstarbekust konkreetsetes tingimustes.\nKaasaegsed ehitised võivad olla üsna keerukad ja projekteerimine küllalt töömahukas, siis enamikul juhtudel tegelevad sellega mitme eriala spetsialistid . Ehitiste projekteerimisest võtavad osa osa arhitektid, ehitusinsenerid, sanitaar-ja soojustehnikud, elektrikud , tootmistehnoloogid, eelarvestajad, geodeedid, geoloogid .\nProjekt koosneb seletuskirjast ja joonistest( asendiplaan , vundamentide plaan, korruste plaanid, lõiked, sõlmed, vaated, akende -ja uste spetsifikatsioonid).