Eelmises Eesti Kiriku numbris alustas peatoimetaja Sirje Semm sissevaatega meie koguduste, praostkondade jm väljaannete tutvustusse. Siinkohal jätkan konkreetsete lehtede tutvustust ja ära on toodud need, mis ilmuvad vähemalt paar korda aastas. Loodan, et tegelikkuses on väljaandeid enam, aga nende koguduste inimesed on võtnud vaevaks meie küsitlusele vastata. Mari Paenurm mari.paenurm@eelk.ee Juuru Mihkli Koguduse ...\nek 25.05.2005 Loe edasi\nTänumeeles eesti naisele mõeldes\nKeilas, Harjumaa suurimas keskaegses kirikus võtab suviseid rändureid vastu lõunaseina akna alla seatud altar, mille ees süüdata oma palveküünal eesti naise mälestuseks. Keila kirikus seisab eesti naisele pühendatud altar. Pildil peapiiskop Andres Põder (paremal) ja õpetaja Jaan Jaani. Pühapäevasel jumalateenistusel, kus teenisid ...\nSirje Semm 25.05.2005 Loe edasi\nKui minu tunnid keskkoolis lõppesid (1987. aastal), polnud arvuti veel koolidesse jõudnud. Minu aastakäik oli viimane, kes ei saanud ühtegi tundi arvutiõpetust. Aasta nooremate arvutiõpe ei käinud küll Windows XP Professional keskkonnas, kuid neil oli vähemalt arvuti nimega Juku. Ma mäletan, et kui tulin (nõukogude) sõjaväest tagasi ja pidin vaid paar aastat noorematega koos ülikoolis ...\nJälle on kõrgkoolides lõputööde kaitsmise aeg. Jälle on üks õppeaasta lõpule jõudnud. Seepärast on sobilik mõelda kiriku ülikooli, Usuteaduse Instituudi peale. Milline on ta koht ja roll? Tänapäeval on UI kindel ja üpris nähtav element Eesti kõrgharidusmaastikul. Kui ma veerand sajandit tagasi instituuti astusin, oli olukord muidugi teistsugune. Ametlikest ...\nKiriku õiguskorraldus korraldub sügiseks\nVeiko Vihuri soovib, et kirikuseadustik veel sellel sügisel enne uue kirikukogu koosseisu kokkuastumist vastu võetaks. Menetluses olev kirikuseadustiku eelnõu lähtub EELK põhikirjast ja järgib selle struktuuri. Kirikukogu soovib veel enne, kui ametisse asub uus EELK XXVII kirikukogu koosseis, kirikuseadustiku vastu võtta. Peapiiskop kutsub selleks kokku erakorralise ...\nTe uurite pühi kirju, sest te arvate nendest saavat igavese elu - ja just need on, mis tunnistavad minust. Aga te ei taha tulla minu juurde, et saada elu. Mina ei vaja austust inimestelt, kuid ma tunnen teid: teie sees ei ole armastust Jumala vastu. Mina olen tulnud oma Isa nimel, ja ometi ei võta te mind vastu. Kui mõni teine tuleb iseenese nimel, siis tolle te võtate vastu. Kuidas te võite uskuda, kui te ootate austust üksteiselt ...\nÕnnista, oo Jumal, seda maad, mis on mu jalge all. Õnnista, oo Jumal, seda rada, millel ma astun. Õnnista, oo Jumal, seda asja, mida ma ihkan, Sina igavesest igavesem, õnnista Sa minu puhkust. Õnnista seda, mis köidab mu meelt, õnnista seda, mis soojendab mu südant, õnnista seda, mis toidab mu lootust, oo Sina, kuningate Kuningas, õnnista minu silmavalgust! Keldi palve\nEesti Kiriku 2005. a 24. numbrist saate veel lugeda\n1. lk Avo Üprus. Teenistusele järgnes pöörane lastetsirkus 2. lk Kristel Neitsov. Kümme naisteoloogi kaitses lõputööd Tõnu Veldre. Anseküla kogudusel on viljakas kevad Kristel Neitsov. Põhjamaade kantorite pidu 3. lk Marju Raabe. Kunsti- ja arhitektuurinõukogu töömailt Tooni Leedjärv. Milline muusika sobib kirikusse? Heldi Randver. Meremeeste mälestuseks 4.lk Randar Tasmuth, ...\nKunstnikud ja sõnakuulutajad Tarkuse allikal\nMida lähemale jõuab kirikupäev, seda enam tõmbab otsi kokku pidu ettevalmistav toimkond, et anda sõna pidulistele endile: lauljatele, mängijatele, lastele-noortele, misjonikonverentsile tulijaile - kõigile neile, kes on otsustanud nädalavahetuse 10.-12. juunini Tartus veeta. Et pidu hästi korda läheks, on igale poole tarvis häid vabatahtlikke abilisi. Küllap on end üles andnud ka need pered, kes ...\nKristel Neitsov-Mauer 25.05.2005 Loe edasi\nEELK sai endale viis uut diakonit\n10. mail toimunud diakoniameti eksami sooritasid kõik viis kandidaati. Eksamikomisjoni kuulusid peapiiskop Andres Põder, piiskop Einar Soone, assessorid Joel Luhamets ja Tiit Salumäe, praost Gustav Piir, õp Ove Sander ja Raul Mardi. Diakonite rida täiendavad nüüdsest viis uut nime: Eve Kruus, Aivo Prük, Kalle Rebane, Meelis Rosma, Rutt Süvari. Praeguseks on teada, et Eve Kruus ordineeritakse 5. juunil Tallinna ...\nKonsistooriumi otsusega on kinnitatud kirikukogu liikmeiks Viljandi praostkonnast õp Ants Tooming, Hovard Nurme ja Toivo Vilumaa; Tallinna praostkonnast õp Arne Hiob, Heiki Arike ja Vello Vallaste; Tartu praostkonnast Priit Kama, Priit Humal ja õp Urmas Petti; Lääne praostkonnast Madis Kütt, abipraost Leevi Reinaru ja õp Illimar Toomet; Lääne-Harju praostkonnast Janika Aigro, õp Mihkel Kukk ja õp ...\nKiriku ja riigi vastastikusest sallivusest\nJohn Locke kirjutas 1685. aastal «Kirja sallivusest», milles ta kirjeldas sallivuse piire kiriku ja riigi vahel. Kirik võib olla õigustatult sallimatu (alates manitsustest ja lõpetades kirikust väljaheitmisega) vaid oma liikmete suhtes. Riigipoolne sallimatus on õigustatud ainult poliitilistel ja mitteusulistel põhjustel. Näiteks siis, kui kirik teeb midagi sellist, mida seadused ei luba teha ühelgi ...\nek 18.05.2005 Loe edasi\nKuidas kaitsta end jehoovatunnistajate eest?\nEesti Kiriku lugeja Harjumaalt helistas toimetusse murega, et jehoovatunnistajad käivad perest peresse ja kuulutavad valeõpetust, ning palus probleemist kirjutada. Olen tõsimeeli mitmelt sõbralt küsinud, mis võiks olla pakilisim usuline küsimus, mis puudutaks ühtviisi end kristlaseks või mittekristlaseks pidavaid inimesi. Olen pakkunud vastuseks küsimust, kuidas kaitsta end pealetükkivate ...\nVirumaa lapsed käisid külas piibliperedel\n14. mail peeti Narvas laste- päeva, mille korraldajateks olid Viru praostkond ning Laste- ja Noorsootöö Ühendus. Viru praostkonna pühapäevakooli lapsed teevad Noa juures seintel rippuvatele paberirullidele templi jäljendeid. Idee korraldada taoline üritus just Viru praostkonnas ja Narvas pärineb ühenduse kaastööliselt Heikki Pietilält ning ...\nMari Paenurm 18.05.2005 Loe edasi\nKiriku Varahaldus teenib kogudusi\nOn sobiv aeg kirjutada Kiriku Varahalduse osaühingu eesmärkidest ja tegemistest, sest kindlasti on meie kirikus neid, kes on vähe sellest kuulnud. Ettevõte on tegutsenud veidi üle aasta ning on tasapisi jõudu kogunud. Stardipositsioon ei olnud kiita, algkapitali ainult 160 000 krooni (analoogsetel äriettevõtetel vähemalt 2-3 miljonit) ning eri arvamused varahalduse loomise vajadusse. Usun, et täna ei pea ...


Ei suuda taluda elukaaslase venda | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nEi suuda taluda elukaaslase venda 22.11.13 / Psühhiaatria\nMul on selline probleem, et ma ei suuda kuidagi taluda oma elukaaslase 13aastast venda. Ma ei kannata, kui ta tuleb meile koju, heal juhul kümme minutit suudan temaga samas ruumis olla, aga mitte rohkem. Kui tean, et ta tuleb meile, tunnen end kuidagi piiratult ei saa üldse vabalt olla. Kõige hullem ongi siis, kui tuleb minu koju, kui ta on oma kodus, pole asi nii hull. Ma ei tea kohe üldse millest see müüb tingitud olla. Aga loodan et äkki oskate aidata.\nKui on mingi konkreetne käitumise iseärasus (mida annab kõrvaldada ja pole ka teiste poolt aktsepteeritav), siis seda abikaasale öelda ja ta reguleerib seda võimalusel.\nAeg paneb asja paika.\nTööl-koolis ka kõik ei meeldi, aga ühiskonnas peab parajal määral ka hea näitleja olema.\nSiit näitekunsti rõõm ja ebameeldivustunne jääb varju.\nHead näitemänguelamust soovides,\nKõik algas siiski lapsepõlvest. Ema kasvatas mind ja venda isata, elasime kõik koos vanavanemate ...\nElame olevikus, kogu elu ongi olevik. Minevik ja tulevik peavad meie elu toetama, olevikule abi pakkuma. Nii negatiivne kui ka positiivne on tagasiside, elu korrigeerimise rooliratas. Rooliratta peale ...\nTeine- agresiivne, süüdistav, vägivaldne nii füüsiliselt ...\nMees vajab ravi. Teie tõstke latt norm-kõrgusele, s.o. vindiseid enda kõrvale-juurde ei lase. Järeldus - Kolm-neli kuud elada lahus, et siis (kui ta hoolsalt end ravinud on ja karske püsinud, meelt parandanud, ...\nkui lähen närvi...\nKas on mul võimalus saada mingisugust ravi kui ma oma enda lapse kisa peale närvi lähen ja olen kodustega närviline...õnneks mitte niihullusti, et kellelegi liiga teeks füüsiliselt, kuid karjun liialt ...\nTegelege Lastega, laulge-mängige ...\närevushäire või sotsiaalhäire ja punastamine\nOlen noor naine ja vajan psühhiaatri nõu, kuna ei suuda enam täisväärtulislikku elu elada. Probleem on selles, et ma ei suuda taluda mingit tähelepanu enda suhtes. Pidevalt tekib inimestega suheldes tunne, ...\nNeid häireid esineb tänapäeval parasjagu palju - koolisüsteem ei õpeta ...


August 2017 – Lifecruisers\nMeie peame oma suvepuhkust aga väljas on juba üsna sügisene . Lükkasime oma puhkuse edasi lootes et selleks ajaks on maja nii valmis et saame tegeleda sisustamisega aga hetkel on seis suht lootusetu . Kõik võtab kaugelt rohkem aega kui arvasime . Siiski on positiivseid uudiseid – majja on viidud üle 700m elektrijuhtmeid ja ca…\nJuba kolmas aasta järjest peame me augusti teisel nädalavahetusel tüdrukutega vähipidu . Seekord siis Elbikul . Meil on igal aastal olnud mingi lahe ilmastikunähtus mis on teinud peo eriti põnevaks – esimesel aastal virmalised , eelmisel perseiitide sadu . Nüüd oligi stress kas suudame midagi nii meeldejäävat pakkuda aga õnneks ei vedanud ilm meid alt…\nSellel nädalal kolisime Hiiult suuremaid asju. Voodi kätte saamiseks tuli kasutada üsna ekstreemseid viise Täällä viikolla muutetiin Hiiulta tänne isompia huonekaluja . Sänky oli niin iso että ei mahtunut rappusista alas niin rttä sen saatiin pois aika ekstriimilla tavalla Pidime võtma selle nädalavahetuse vabalt ja käima ainult pulmas aga juba reede õhtul olime Elbikul ….\nSel laupäeval pidasid Tiina & Niko pulmapeo sõpradele . See oli juba kolmas pidu ja neljas tulemas kuu lõpus . Pulmakutse ütles Lets rock our wedding ja just selline see pidu oligi – palju muusikat , lõbusaid inimesi , rocki peo juurde kuuluvaid tegevusi , teisest küljest seal oli ka traditsioonilisi pulmamänge ja sööki- jooki…


Täna mälestatakse 72 aasta möödumist märtsiküüditamisest « Hiiu Leht\n25.märts, 2021 Uudised\nTäna möödub 72 aastat märtsiküüditamisest. Hiiumaa represseeritute ja vabadusvõitlejate juhatus, Helve-Esta Sillamaa, Vilma Tikerpuu, Mart Reino, asetavad täna, 25. märtsil kell 12 pärja Lehtma sadamas asuvale küüditatute mälestusmärgi juurde. Lehtma sadamast algas küüditatud hiidlaste teekond, algul laevadega Paldiskisse ja sealt rongiga koos saarlastega Siberisse.\nVilma Tikerpuu ütles, et tavapärast kogunemist Lehtmas koroonapiirangute tõttu ei korraldata. Selle asemel võiks õhtul kodus süüdata küünla küüditatute mälestuseks. “Küünlaid saab viia ka Kärdla kiriku juures oleva mälestusmärgi juurde, aga hajutatult,” lisas Tikerpuu. 25. märtsil kell 12 helisevad mälestuspäeva puhul kirikute kellad.\nTäna kell 16 süütavad president Kersti Kaljulaid ja justiitsminister Maris Lauri Maarjamäel kommunismiohvrite memoriaalis küünla ning asetavad pärja kogu Eesti rahva nimel, et mälestada neid üle 20 000 inimese, kelle Nõukogude võim 1949. aastal 25.-28. märtsini Siberisse küüditas. Kaitseminister Kalle Laanet asetab pärja memoriaali Eesti kaadriohvitseride mälestusseina juurde kell 15.50.\nTäna, 25. märtsi õhtul süüdatakse Eesti kommunismiohvrite memoriaali „koduaia“ teedel küünlad. Kogu Eesti rahva eest süütavad küünlaid Eesti Mälu instituudi, Eesti Noorteühenduste liidu, Eesti Üliõpilaskondadel liidu, Eesti Õpilasesinduste liidu, Vabamu, Eesti Inimõiguste instituudi ja justiitsministeeriumi esindajad.\nEesti Mälu instituudi algatusel värvub üks kommunistliku terrori sümboleid, Patarei vangla, alates kell 19 õhtul mere poolt punaseks ning selle müüridele ilmuvad arvud 1949 ja >20 000. Mälestuspäeva puhul korraldas Eesti Mälu Instituut noortele ka kirjavõistluse “Kiri küüditatule”, mille tulemustega saab juba tutvuda.\nKüüditatute lugude jäädvustamiseks jätkab okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu 2020. aastal alguse saanud kogumisaktsiooni, mille eesmärgiks on koguda Siberisse küüditatute mälestusi ning mälestustega seotud esemete fotosid. Kogutud materjali lisatakse Vabamu veebipõhisele virtuaalnäitusele “Ajalugu asjades”.\nJustiitsminister Maris Lauri teeb mälestuspäeva puhul sotsiaalmeedias videopöördumise. Sotsiaalvõrgustike kasutajatel palutakse 25. märtsi õhtul postitada oma koduaknal küünla süütamisest pildid ning lisada postitusele märksõna #Mäletame. Märksõna võimaldab liita kõik sellised pildid ühte voogu ja inimesi sümboolselt ühendada.


Kodu: Kuidas Murda Uues Stihli Kettsaagis - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Murda Uues Stihli Kettsaagis\nKui just ostsite uue stihli kettsaju, on hea mõte see murda enne selle kasutamist mistahes lõikekavadega. Kasutades seda kohe, eriti väga raske või tihe puidu lõikamiseks, võib kett rikkuda. Kuigi stihli ketid on eelpingestatud, töötab uus kettsaag lühikese katkestusperioodi abil...\nKui just ostsite uue Stihli kettsaju, on hea mõte see murda enne selle kasutamist mistahes lõikekavadega. Kasutades seda kohe, eriti väga raske või tihe puidu lõikamiseks, võib kett rikkuda. Kuigi Stihli ketid on eelpingestatud, töötab uus kettsaag läbi lühikese katkestuse perioodi, mis aitab sileda väikeste puuduste eest ja võimaldab kettul korralikult nakkuda, vastavalt Stihli väljaandele "Sharp Advice for Chainsaw Owners".\nSuurendage õli voolu, kui teie uus Stihl kettsaagi automaatne õli on reguleeritav. Kui teie mudelil on reguleeritav õli, leidke sae alumise külje väike kruvi, mis asub ikooni all, mis näitab pilu lõikamishamba kohal. Õlivoolu suurendamiseks pöörake kruvi päripäeva lameda pealekruviga.\nKäivitage oma Stihl kettsaagi mootor ja laske sellel töötada väikese kiirusega, ilma et midagi umbes kolme minuti jooksul oleks lõikunud.\nKeti kettsaagi mootor välja. Oodake, kuni ahel peatub täieliku liikumisega.\nLõdvendage lõikamisriba külge kinnitatud mutrid. Lõikeriist on osa, millel kett komplektib. Pange mutrid kokku nii, et riba nina võib mõnevõrra üles ja alla liikuda. Tõmmake riba nina üles ja pinguta kettsaagri külgmise keti reguleerimiskruvi, kuni võite keti vabalt käsitsi tõmmata.\nKontrollige keti pinget, tõstke kett baari keskelt, kettaseadme ajamiühendused peaksid jääma riba soonde. Kui nad seda ei tee, siis pingutage juhtplaadi kinnitusmutreid, hoides samal ajal sae nina.\nKontrollige ahela pinget viimati enne sae mootori uuesti käivitamist. Tehke seda keti tõstmisega ja vaadake, kas ajamid on paigutatud riba soontes, mida nad peaksid tegema. Vajadusel pingutage juhtplaadi kinnitusmutrid uuesti ja kontrollige keti pinget uuesti.\nVaata, kellaaeg või taimer\nEsimesel kolmel kütusepaagi täidis hoidke oma kettsaagist täiesti gaasipedaalil käima. See aitab vältida rasket töökoormust, kui sae on oma sisselogimisperioodi vältel.\nTeie Stihli kettsaagise mootor saavutab oma maksimaalse võimsuse pärast tanki tankimist viis kuni 15 korda.\nKettsaju käitlemisel kandke korralikult riietust isegi selle sisselülitamise perioodil. Nõuetele vastav riietus sisaldab pikkade varrukatega särki, pikkaid pükse, suletugali kingi, kaitseprille ja raskeid töökindaid.


Tea kõike, nii et saate teha kõike: kuidas 6sense häirib ABM-i tööstust Martech Zone\nTea kõike, nii et saate teha kõike: kuidas 6sense häirib ABM-tööstust\nKolmapäev, mai 8 2019 Esmaspäev, mai 6 2019 Douglas Karr\nB2B ost on muutunud - tänapäeva ostjad on anonüümsed, killustatud ja vastupidavad. B2B müügi- ja turundustegevused muutuvad üha vähem tõhusaks, kuna tulusid teenivad meeskonnad võitlevad niigi ülerahvastatud ja üha lärmakamas keskkonnas klientide tähelepanu ja väljavaadete üha väheneva tähelepanu eest. Täna konkureerimiseks ja võitmiseks peavad B2B tulumeeskonnad oma lähenemisviisi ümber kujundama, et need sobiksid tänapäevaste B2B ostjate nõudmised.\nTänases B2B ostude maastikus on ostjad:\nanonüümne - Tegelikult identifitseerib end ainult 10 protsenti veebisaidi külastajatest.\nKillustatud - keskmiselt, 9.6 inimesed on seotud tüüpilise B2B ostuotsusega;\nVastupidav - 70 protsenti enne müüjaga suhtlemist on lõpule jõudnud\nSee tähendab, et ostjad kontrollivad teekonda. See võib sageli tekitada pettumust tulumeeskondade jaoks, kes ei suuda oma ideaalsete klientidega õigel ajal õige sõnumiga ühendust võtta. Tõde on; see pole inimeste, tööeetika ega isegi protsessi probleem - see on andmete probleem.\nSelle probleemi lahendamise võti on tehisintellekti ja Big Data kasutamine, et anda tulumeeskondadele täielikum pilt ostja teekonnast, pakkudes ülevaadet nii teadaolevatest kui ka anonüümsetest tegevustest. Selleks on vaja loobuda niširakenduste kokkuhoiust ja investeerida terviklikule platvormile, mis suudaks hõivata ja analüüsida vajalikke andmeid, et lahendada tänapäeva ostjate ostu viis (anonüümsed, killustatud, vastupidavad).\nMeil oli rakendus Fit Modeling, Intent Detection rakendus ja muidugi oli meil displeireklaam. Läbi 6sense suutsime koondada kõik need üheks platvormiks, mis toimib eri tükkides, nii et meil on täielikum pilt toimuvast.\nNick Ezzo, nõudluse genereerimise asepresident, Sage Intacct\nVõistlevad ja võidavad 6sense'iga\n6sense oli mõeldud kaasaegsetele kontopõhistele müügi- ja turundusmeeskondadele, pakkudes neile võimalust paljastada anonüümseid ostukäitumisi, seada prioriteediks turu kontodel põhinev aeg ja eelarve ning ületada resistentsed ostjad, täites ulatuslikult isikupärastatud mitmekanalilisi sidemeid.\nVõimalus koguda, ühendada ja kasutada klientide teadmisi on ABM-i edu võti. Paljud ABM-tehnoloogiat otsivad inimesed küsivad kõigepealt, mida toode või platvorm suudab teha; milline on terviklik funktsioonide komplekt. Nad peaksid küsima, kuidas kliendiinfo andmeid kasutatakse nende võimete lubamiseks ja toiteks. Ja kuigi me usume, et 6sense pakub lõpuks kõige ulatuslikumat funktsiooni, mis on seatud müügi ja turunduse alla, peab sihtasutus olema rajatud tehisintellektil põhinevale kliendiandmele või ükski kelladest ja viledest ei tähenda midagi. Sellepärast algab meie märksõna Tea kõike - meie missioon on panna tehisintellekti ja suurandmete jõud iga müügi- ja turundusspetsialisti taha, sest kui me seda teeme, usume, et nad saavad midagi teha (peaaegu peaaegu).\nLatane Conanti turundusdirektor 6sense'is\nABM-i eeldus on sihtimise, ajastamise ja isikupärastamise dramaatiline parandamine. Selleks on vaja täielikku pilti teie kliendi ostuteekonnast, sealhulgas anonüümsest tegevusest, mis on nüüd suurem osa B2B ostuteekonnast. 6sense nimetab seda sinu Tume lehter.\n6sense'i kliendid kasutavad platvormi, et oma ABM-i jõupingutusi tõhusalt laiendada, viies ellu hulgaliselt juhtumeid nii turunduses kui ka müügis.\nTõend on jaotises Tulemused klientidele\n6sense'i kliendid saavad kasu tehisintellekti abil toimuvast kontopõhisest korraldamisest, mille tegelikud tulemused on näiteks 40% + suuremad võimalused, suurem keskmine tehingu suurus, kiiremad müügitsüklid ja suuremad võidutasemed. Üks selline klient on PGi, ülemaailmne liider koostöös. PGi pidi teadma\nKuidas eristada ennast segasel, konkurentsitihedal turul\nKuidas koondada oma tegevuspõhine juhtimine olulistele kontodele\nKuidas tagada turunduse ja müügi tihe ühtlustamine\nKasutades 6sense'i, suutsid nad keskenduda jõupingutustele "turul" olevatele kontodele ja pakkuda müügile reaalajas ülevaadet, et tagada õige taktika ja sõnum jõudis väljavaadeteni müügitsükli alguses. Selle tulemuseks oli a 68i protsendi suurenemine kontaktisoleku ajal on võiduprotsent 77% ja tehingu keskmine suurus 9x suurem.\n6sense'i kliendid saavad oma sõnumside suunata ka selle põhjal, mida ostjad tegelikult huvitavad ja aktiivselt uurivad. Mediafly, Evolved Selling ™ müügi võimaldamise platvormi juht soovis parandada oma veebisaidile tulevate kontode kvaliteeti ja kogust. Nad tahtsid teada:\nMillised kontod nende veebisaidile anonüümselt tulid ja millised otsisid nende lahendust, kuid ei külastanud nende veebisaiti - avastage ka nende tume lehter\nMillised teemad turu põhikontodest hoolivad kavatsussignaalide põhjal\nKuidas sihtida nende ABM-reklaamiprogramme, et jõuda kõige paremini nende pimedas lehtris olevatele kontodele\nMilliseid isikuid oma ABM-i displeireklaamide abil sihtida\nAvastades nende tumeda lehtri ja mõistes ostukäitumisel põhinevaid kavatsussignaale, suutis Mediafly sihtida oma ABM-i displeireklaame õigetele kontodele ja isikutele, mille tulemuseks oli kohandatud kampaaniates 10x suurem klikkimise määr ja 10x ja sissetulevate võimaluste suurenemine.\nTurundus- ja müügiorganisatsioonid, kes soovivad kasutada lähenemisviisi ABM-i edukaks kasutuselevõtmiseks ja laiendamiseks, peaksid kaaluma 6sense'i kontopõhist orkestreerimisplatvormi, mida toetab tehisintellekt, selle asemel, et kokku panna kavatsuste andmed, kolmanda osapoole andmed, ABM-i reklaamireklaam ja analüüs. Tehisintellekti juhitud teadmised tagavad, et 3sense platvorm edastab õigele inimesele õigel ajal õige sõnumi ja pakub nähtavust kogu ostja teekonnale - eriti tegevusele, mis toimub anonüümselt ja millest paljud B6B müügi- ja turundusmeeskonnad puudust tunnevad.\nEi usu? Alustage kohe oma tumedat lehtrit!\nSildid: abmkontopõhine turundusb2bettevõtetevahelinetume lehter\nJifflenow: kuidas see koosoleku automatiseerimise platvorm mõjutab sündmuse ROI-d\nKuidas parandada e-kaubanduse kliendikogemust


Ajalehe Eesti Kirik peatoimetaja vahetub - e-Kirik\nTänasest on ajalehe Eesti Kirik peatoimetaja kohusetäitja Liina Raudvassar. Senine peatoimetaja Sirje Semm on soovinud jääda väljateenitud pensionile. Kirikulehe toimetuse teeneka juhi Sirje Semmi tegemisi meenutab hea sõnaga piiskop Tiit Salumäe.\nVäljaanne Eesti Kirik tähistab tänavu 98. ilmumisaastat. Kodumaal on leht ilmunud üle 30 aasta viie peatoimetaja juhtimisel.\nAjalehe “Eesti Kirik” senine peatoimetaja Sirje Semm (Foto: ajalehe “Eesti Kirik” Facebooki leht)\n“Nii nagu pika ajalooga kirikuleht ise, on ka Eesti Kiriku senine peatoimetaja Sirje Semm omaette nähtus meie ajakirjandusmaastikul – ainus inimene, kes on olnud Eestis ühe ajalehe peatoimetaja nii pikka aega. Ametis on ta 17. jaanuarist 1996 – seega veerand sajandit,” toob piiskop Tiit Salumäe esile.\nAastakümneid kiriku meediatööd koordineerinud inimesena mäletab ta hästi ka kirikulehe asjaliku ja tegusa juhi tööle asumist. „Vajasime inimest kirikulehe peatoimetajaks ja silma jäi Võru praostkonna lehe toimetaja Sirje Semm. Ei olnud vaja väga kaua arutada – Sirje mõistis, et nüüd on tema aeg ja tema võimalus võtta vastutus kirikulehe eest,“ kirjeldab ta.\n„Maailm on selle veerandsajandiga vägagi palju muutunud aga Eesti Kirik on täitnud oma ülesannet,“ tunnustab piiskop Salumäe ja lisab tagasivaate lehe ja peatoimetaja tegemistele senise läbi Sirje Semmi enda meenutuste, mis on avaldatud kiriku nädalalehe kodumaal taasilmumise 30. aastapäevaks voldikus „Aeg läbi hetkede“.\n3. detsembril 2017 kirjutas ta Eesti Kirikus: „Selleks, et elada praeguses maailmas mõtestatud elu ja järgida Jumala tahet, on meile antud Jumala sõna, kust leiame juhiseid oma eluteele. Eluteele annab meile ka igapühapäevane jutlus oma suuna. Jumala Vaim kõnetab meid oma sõna kaudu ka uuel kirikuaastal ja aitab mõista seda, mis on meie eluteel oluline.\nTänapäevases maailmas kõnetab Jumal meid aga ka kaasaegsete meediavahendite kaudu, millest üks on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku ajaleht Eesti Kirik. Avaldame ajalehes jutlusi ja mõtisklusi, et inimene saaks elu üle järele mõelda. Neile, kes kirikusse ei pääse, on sageli ajaleht Eesti Kirik üks võimalus lugeda Jumala sõna ja saada kirikuelust osa oma kodus. Nii on teretulnud see, kui kirikulehte viiakse ka hooldekodudesse, haiglatesse, koolidesse, raamatukogudesse. Iga koguduseliige saab siin anda oma panuse. Ka koguduses võib üheskoos lugeda ajalehte Eesti Kirik ja arutada seal ilmunu üle. Ajaleht oma mitmekülgsuses annab selleks igale lugejale palju võimalusi.“\n2007. aasta aruandest loeme: „Võidakse küsida, kas on olemas kristlik ajakirjandus kui žanr. Minu vastus on, et eksisteerib ainult kahesugust ajakirjandust, head ja halba. Kristlikku lehte saab teha ainult heade ajakirjanduslike põhimõtete kohaselt. Hea lehe tegemine taotleb tõepärasust ja ausust. Kristlik leht, meie oludes Eesti Kirik, on seda taotlenud. — Mõistmine ja mitte hukkamõistmine ehitab üles osadust. Kirikulehe ülesanne on olla avatud ja ülesehitav. Maailmas, kus me elame, on palju vihkamist. Kristlased on kutsutud olema Jumala armastuse saadikud.“\nAjalehel on olnud väga erinevaid aegu, aga möödunud aasta pani peatoimetaja proovile – kuidas edasi. Peatoimetaja kokkuvõte 2020. aasta eriolukorra ajast: „Lehe ilmumise korraldamine eriolukorra kehtestamisel tundus ületamatu. Millest ja kuidas lehte kokku panna, kui igaüks püsis isolatsioonis? Aga me saime hakkama, ükski lehenumber ei jäänud ilmumata ja trükki ei läinud mitte vanad materjalid ja tõlkelood, ikka aktuaalsed lood. Zoomi keskkonna abil pidasime nädalakoosolekuid, tegime intervjuusid, helistasime ja suhtlesime. Uued tehnilised lahendused õpetasid vanu asju uutmoodi tegema. Vaatamata sellele, et meie arvutipark on vanem kui viis aastat ning kui septembris küljendaja arvuti ja printer üles ütlesid, hilines küll lehe trükk ühe päeva, kuid sai siiski tehtud. Kultuuriministeeriumi kaudu perioodiliste väljaannete toetuseks saadud 900 eurot olid toeks uue arvuti ja printeri ostmiseks. Ära ei jäänud ka Eesti Kiriku lugejate suvereisid, mida juba paarkümmend aastat oleme korraldanud. Reis Lätti oli siis lubatud ja need, kes julgesid, sõitsid Kuramaale, üks grupp Tartust ja teine Tallinnast.\nKirikud on möödunud aastal palju kõneainet pakkunud. Kevadel alustasid tehniliselt võimekamad neist – kui inimeste kogunemine kirikuis oli keelatud – videojumalateenistusi.\nMöödunud aasta muutis palju meie harjumustes. Mõni muutus võib teha valu, mitte ainult füüsiliselt. Mõni muutus vajab harjumist. Mask näo ees. Varjab meie ilmet, jättes vabaks vaid silmad. Hinge peegli.“\nPiiskop Salumäe meenutab ka peapiiskop Urmas Viilma sõnavõttu kirikulehe 30. aastapäeva jumalateenistusel 21. oktoobril: „Ajaleht Eesti Kirik on suurepärane eeskuju sellisest ustavusest ja rohke vilja kandmisest viimase 30 aasta kestel. Samas, alati tuleb jälgida, millal lopsakate lehtede vahel hakkab vilju nappima, et siis midagi ette võtta. Panna väetist, lõigata tagasi või teha putukatõrjet. Andku Jumal tarkust aednikule, kes seda tööd Eesti Kirikus kui Issanda viinamäel teeb – töölisi palgates, oksi lõigates, uusi taimi istutades, et vanu välja vahetada. Viinamäe Isand tahab näha rohket vilja kandvaid viinapuid, mida ei saavuta muul viisil kui ustavusega. Seda ustavust on Eesti Kirikus jagunud. Soovin, et seda jätkuks ka järgnevateks aastakümneteks, sest siis järgneb ka vääriline ja rikkalik tasu ühe teenari näol.“\n„SA Eesti Kirik ja EELK Konsistoorium on olukorraga kursis ja me soovime, et stabiilne töö kirikulehes võiks jätkuda. Avaldan tänu tehtud töö eest ja soovin jätkuvat koostööd!“ ütleb piiskop Tiit Salumäe.\nSirje Semmi pikaaegset ja pühendunud tööd tunnustati 2020. aastal EELK teeneteristi II järgu ordeniga.\nFotomeenutus ajalehe “Eesti Kirik tänujumalateenistusest Tartu Ülikooli-Jaani kirikus 16.10.2020. Fotol esiplaanil ajalehe “Eesti Kirik” senine tegevtoimetaja, nüüdne peatoimetaja kohusetäitja Liina Raudvassar (fotol esiplaanil). Tema selja taga istub ajalehe Eesti Kiriku sihtasutuse nõukogu juht Jüri Ehasalu ja paremal Sirje Semm. (Foto: Regina Hansen)\nVeebisaade “Taevas tuleb appi!” 13.08.2020\nTeemaviited: Eesti Kirik, Sirje Semm\n“Luuka 10” koolitusel saab osaleda turvareegleid järgides\nTallinna Kaarli koguduses algas veebipõhine leerikool\nPildigalerii tänase usupuhastuspüha ordinatsioonimissalt\n← 3. pühapäev enne paastuaega (septuagesima 2021)\nSaku Toomase koguduse õpetajaks sai Magne Mølster →


★★★ Trükitud, isiksusega täidetud toolid: ideed ja inspiratsioon ★★★\nAccent toolid võivad olla teie absoluutselt parim sõber. Nad saavad täita fuajeed, nad saavad riietuda ruumi ja need on äärmiselt mitmekülgsed. Kuid mis on veelgi parem, kui tegemist on akendega toolid, on nende isiksus. Kaasaegsed servad, kummalised tekstuurid ja loomulikult prindid ja mustrid! Me armastame suurt eeskuju, millel on suurepärane muster, ja täna me anname teile 10 inspireerivat ideed, kui leiate täiuslikumaid, trükitud ja isiksusega täidetud toolid.\n1. Chevron Slipper tool.\nKoju kontoris või oma magamistoas sobib see nooruslik toit õigesti sisse. Vesivärvid on piisavalt pehmed, et ruumi ei jätaks, kuid muster hüppab piisavalt huvi ja kunsti väärtust.\n2. Liliana tugitool.\nSelle tooli traditsiooniline meeldivus muudab selle populaarseks. Kuid trükk annab sellele huvi ja isiksuse, et monokromaatne valik lihtsalt ei oleks. Kasutage seda oma koduõppes või elutoas!\n3. Stein World Arm esimees.\nMust ja valge on klassikalised ja mustvalgeid prindib isegi klassiruumi. Kasutage seda vormitud (ja mustrilist) tooli söögitoas kui segu ja sobivat tükki või kasutage seda kodus kontoris iga päev just teie jaoks!\n4. Aberdeeni õppetool.\nSellel toolil pole ühtki, vaid kahte uskumatut väljaprinti. Veenduge, et näitaksite selle tüki ruumis, kus saab palju liiklust, elutuba, söögituba või isegi külalisruumis, kus teie lähedased saavad nautida.\n5. Crosby tugitool.\nSee on suurepärane prindi kellelegi, kes ei ole valmis liiga liiga julgeks või ülevaliseks. See sobib hästi teiste värvide või isegi teiste trükistega. Kuid see lõi siiski tekstuurilise, disaini väärt stiili, mida täpselt peaks aktsentide juhatus tegema!\n6. Zebra juhataja.\nKes ei meeldi suurepärase loomaprintiga? Seda tüüpi printide kasutamine on suurepärane valik neile, kes armastavad värve ja stiile. See konkreetne toolid võib sõna otseses mõttes segu igas toas, mis peab olema, alates kontorist kuni söögituppa.\n7. Lillede esimees.\nFunky ja eklektiline, me armastame värviparte, mis aitasid seda suuremat printida luua. See võib olla keskne koht neutraalsele ruumile või veel üks suurepärane täiendus sobimatule ruumile.\n8. Ikat Slipperi õppetool.\nMe armastame seda tooli eklektika, kuid kaunilt. Kasutage seda elutoas või isegi fuajees tervitatavaks, mugavaks ja disainitud vääriliseks.\n9. Addysoni õppetool.\nSelles tükis olevad lilled annavad sellele funky ja noorusliku isiksuse, kuid värvid annavad sellele lõõgastava stiili. Kasutage seda toolit kaetud terrassil või hommikukohvikus, kus on vaja lisatäiteid.\n10. Linoni Taylori juhatus.\nSelle tooli hõrgutav ja delikaatne olemus on täiuslik kommenteerimine vanalikus või fuajees duo. See on nagu üks tema eelkäijatest, piisavalt peeneks, et segada, kuid piisavalt huvitav, et tekitada erinevust.


LIIM CASCO TEXTILLIM 40ML - Viimistlusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\nLIIM CASCO TEXTILLIM 40ML\n• Mitmeotstarbeline liim tekstiilide liimimiseks.\n• Liimi võib kasutada nii märg- kui kontaktliimimiseks.\n• Pärast kuivamist jätab liim valge veekindla liimikile\nTavahind epoes 3,92€\nCasco Textillim on mitmeotstarbeline liim tekstiilide liimimiseks. Sobib tugevate kangaste, näiteks teksariide, tööriiete, telkide jm liimimiseks. Sobib ka puuvillase, villase, linase riide, polüestri, akrüüli/villa, polüestri/puuvilla, naha jms liimimiseks. Liimi võib kasutada nii märg- kui kontaktliimimiseks. Pärast kuivamist jätab liim valge veekindla liimikile, mis talub pesemist temperatuurini 60°C.\nTootja tootekood 72960-72955\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/liim-casco-textillim-40ml-536457 4296666 LIIM CASCO TEXTILLIM 40ML https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/3/536457_E2.jpg 3.02 3.92 EUR InStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Liimid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Liimid/Liimid • Mitmeotstarbeline liim tekstiilide liimimiseks. • Liimi võib kasutada nii märg- kui kontaktliimimiseks. • Pärast kuivamist jätab liim valge veekindla liimikile • 14-päevane tagastusõigus Casco Textillim on mitmeotstarbeline liim tekstiilide liimimiseks. Sobib tugevate kangaste, näiteks teksariide, tööriiete, telkide jm liimimiseks. Sobib ka puuvillase, villase, linase riide, polüestri, akrüüli/villa, polüestri/puuvilla, naha jms liimimiseks. Liimi võib kasutada nii märg- kui kontaktliimimiseks. Pärast kuivamist jätab liim valge veekindla liimikile, mis talub pesemist temperatuurini 60°C. add-to-cart 1 tk 30% 3,02\nLIIM CASCO TEXTILLIM 40ML on lisatud ostukorvi


Uudisteveerg Kronoloogiliselt, postitusaja järgi reastatud uudiste koondamiseks kasuta "sündikaadi" tüüpi koondlehte. Uue uudise jaoks klõpsa "Loo uus uudis" dialoogi. Miks ei tohi rasv sattuda kanalisatsiooni e mis juhtub rasvaga torustikes Poster VillageWaters projektiga avardame võimalusi ja soodustame nii tavainimeste, kui spetsialistide, kaasamist Läänemere reostuse probleemide lahendamisesse Uudisteveerg\nVillageWaters korraldab seminari teemal "Sustainable Solutions for Small-Scale Wastewater Treatment". Üritus on mõeldud kõigile, kes tunnevad huvi reovee puhastusvõimaluste vastu hajaasustuspiirkondad..\nKoolitus ''Läänemere tulevikule mõeldes'' kohalikele sihtrühmadele\n31. oktoobril korraldati VillageWaters projekti raames kohalikele sihtrühmadele koolitus "Läänemere tulevikule mõeldes" Tallinna Tehnikaülikoolis (Tallinn, Eesti).\nEesti Vee-ettevõtete Liit kutsub huvilisi 15. septembril 2018 toimuvale Avatud reovepuhastite päevale.\nProjekti CENTRAL BALTIC HEAWATER avaüritus 10.-11. aprillil 2018 Tallinnas\nINTERREG Kesk-Läänemere programmi projekt „HEAWATER – Läänemere valgalal paiknevate väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu“ (2018-2021)\nAvatud uste päev Ülemiste veepuhastusjaamas\nTallinna Vesi ootab 24. märtsil taas kõiki huvilisi tutvuma Ülemiste veepuhastusjaamaga. Avatud uste päeval saab oma silmaga näha, kuidas jõuab kodudesse puhas joogivesi. Üritus on kõigile huvilistele..\nProjekti CENTRAL BALTIC WATERCHAIN lõpp-seminar 23. mail 2018 Tallinnas\nSeminar kestab terve päeva ning toimub Original Sokos Hotel Viru hotellis (Viru väljak 4, Tallinn).\nProjekti VillageWaters töötuba 14. märtsil 2018 Riias (Läti)\nVillageWaters korraldab pilootide võrdlusuuringu Läti ülikoolis (University of Latvia).\nBalti vee-ettevõtjate järgmise aasta konverents\n19. detsembril, pärast pingelist väitlust jõudsid Leedu-, Läti- ja Eesti vee-ettevõtete liitude esindajad kokkuleppele, et järgmine Balti vee-ettevõtjate konverents toimub Palangas (Leedu) 23.-25. mai..\nKui palju vett Eesti elanikel kulub?\nKas olete kunagi proovinud kokku arvutada kui palju vett Teil kulub?\nTallinna Vesi ootab 9. septembril kõiki huvilisi tutvuma Ülemiste veepuhastusjaamaga. Avatud uste päeval saab oma silmaga näha, kuidas jõuab kodudesse puhas joogivesi. Üritus on kõigile huvilistele ta..\nMiks ei tohi rasv sattuda kanalisatsiooni\ne mis juhtub rasvaga torustikes\nVillageWaters projektiga avardame võimalusi ja soodustame nii tavainimeste, kui spetsialistide, kaasamist Läänemere reostuse probleemide lahendamisesse.\nReovee-alane seminar Tallinnas 24 jaanuaril 2019 VillageWaters korraldab seminari teemal "Sustainable Solutions for Small-Scale Wastewater Treatment"


Tänane kuupäev 08 Dets, 2021 22:57\nPostitatud: 09 Aug, 2021 11:21\nSaksamaal on surugaasi maaalused hoidlad nagu Lätis. selle erinevusega, et kasutatud on vanu kaevandusi. Tegelikult on Saksamaa üks paremini varustatud gaasiga riike - sinna jõuab nii Venemaa, Põhjamere kui Vahemere (Liibüa) gaas. Küsimus on hinnas! LNG on kallim kui Vene gaas (depends...) Venemaa k...\nEnamus alateema konfliktide taga on energia - Iraan, Küpros, Süüria, Kaukaasia jne. NS2 tellija on energianäljas Saksamaa ja kui niipalju valmis ehitatud siis kasutab kõiki hoobasi töö lõpule viimiseks. Euroopa enda aladel veel Põhjameres natuke on ja süsi on nüüd väga paha..., tuumaenergia on ka pa...\nPostitatud: 04 Aug, 2021 10:06\nVähem on räägitud Iraani sõjalaeva (kaater) uputamisest Iisraeli poolt või õigemini "tundmatud" jõud. Arvatavasti oli droonirünnak samuti "tundmatute" jõudude kättemaks mis viib järgmise aluse ründamisele.\nPostitatud: 02 Aug, 2021 9:04\nLAV on üldse erandlik - enamus selle rahvast - ka neegrid on kõik sisserännaud/kolonistid. Algne põlisrahvas on tänaseks LAV aladel hävitatud, neid on veidi alles naaberiigis namiibias. Valgete osakaal oli riigi loomise ajal väga suur aga nad ise soodustasid massilist neegrite migratsiooni naaberrii...\nOT Geneetiliselt on asi veelgi segasem - piirkonna alusrahvastikus on korduvalt palju teisi rahvaid juurde korralikult segatud - vilisteid (ei olnud alusrahvas vaid võõramaalased, algul andsid juutidele nossu ja pärast said ise korralikult) hetiite-egiptlasi, pärslasi, kreeklasi, roomlasi, araablasi...\nPostitatud: 01 Aug, 2021 9:00\nSee oli küll Zimbwabes aga sama asi pea igas Saharast allpoololevas riigis. Dokumentalistid filmisid ühes getos kuidas vett võetakse. Parasjagu üks tegi om a häda otse allikasse ja teine võttis vett sealt allikast, mis siis ohtralt inimese junne täis. Nimelt oli allika kõrval kanalisatsioonitoru kat...\nLAV on valgetel üsna korralikud omakaitseüksused ning valged teenivad eelkõige sõjaväes ja politseis. seega mingi ebaseaduslik märatsev must mass võetakse ruttu rajalt maha. Teine teema on kui valitsus võtaks Zimbwabe stiilis seaduseid vastu. Seni on valitsusel mõistust olnud kuid välistatud see sii...\nJuba mässavad: https://www.delfi.ee/artikkel/94121177/video-leedu-migrandilaagris-toimus-taas-mass-kohale-toodud-toit-visati-ule-tara Leedukad ei saa korra tagamisega hakkama! Samas, eks ise teavad kui kõht tühi on. Piiritara ehitusega probleeme - lubatud 500 km asemel suudeti 1,5 km okastraati maha...\n3. leht 18-st [ Otsing leidis 264 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6 ... 18 Järgmine


CV Keskus tööpakkumine Vanemkondiiter, Tallinn\nTööpakkumise number #179817\nVanemkondiitri ülesanneteks on kondiitri- ja pagaritoodete valmistamine vastavalt laekunud tellimustele; toodangu kvaliteedi eest vastutamine; tellimuste teostamine; osakonna töögraafikute koostamine ja erinevate töökorralduslike küsimuste lahendamine.\nCV palume saata koos palgasooviga märgusõnaga "vanemkondiiter".\nMeriton Hotels Group on hotellikett, kuhu kuuluvad Meriton Grand Hotel Tallinn, Meriton Old Town Hotel ja Villa Mary. 1. mail 2009 avas uksed 301-toaline Meriton Conference & Spa Hotel (301 numbrituba, baar, kohvik ja 2 restorani, Wellness spaa, vee- ja saunakeskus, sprodiklubi, 700-kohaline konverentsikeskus). Meriton Hotels pakub mitmesuguseid toitlustusvõimalusi. Otsime oma meeskonda professionaalseid, töökaid, positiivseid ja teotahtelisi inimesi. Kui oled valmis looma klientidele ja kolleegidele positiivseid elamusi, siis võta ühendust ja/või saada CV Meriton Hotels personaliosakonda. Otsime juulis avatavasse Angerja tootmisüksusesse vanemkondiitrit.


(Microsoft Word - Menetluslikud probleemid menetluskulude v\_344ljam\_365istmisel tsiviilkohtumenetluses - Copy) - PDF Free Download\nDownload "(Microsoft Word - Menetluslikud probleemid menetluskulude v\_344ljam\_365istmisel tsiviilkohtumenetluses - Copy)"\n1 TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Eraõiguse õppetool BAKALAUREUSETÖÖ MENETLUSLIKUD PROBLEEMID MENETLUSKULUDE VÄLJAMÕISTMISEL TSIVIILKOHTUMENETLUSES Annelii Reinvart Juhendaja mag. iur. Kai Härmand Kaasjuhendaja dr. iur. Mari Ann Simovart Tallinn 2013\n2 SISUKORD SISSEJUHATUS MÕISTLIK MENETLUSAEG JA MENETLUSAEGA MÕJUTAVAD TEGURID KOHTUNIKUABIDE POOLT MENETLUSE LÄBIVIIMISEL Õigus kohtulikule arutamisele mõistliku aja jooksul Mõistliku menetlusaja hindamise kriteeriumid EIK praktika põhjal Menetluse algus ja lõpp Menetluse läbiviimisel kohtunikuabide poolt venimist tekitavad viivitused Menetlusdokumentide kättetoimetamisel venimist põhjustavad viivitused Menetlusdokumentide edastamine Ametlike Teadaannete kaudu KOHTUNIKUABIDE POOLT KAALUTLUSÕIGUSE KASUTAMINE MENETLUSE LÄBIVIIMISEL Kohtunikuabide ülesanded ja pädevus Diskretsioon ehk kaalutlusõigus Kaalutlusõiguse piirid TsMS 175 alusel Kaalutlusõiguse kasutamine kohtunikuabide poolt vaadeldavates lahendites Õigusabikulude põhjendatuse ja vajalikkuse hindamine Kohtuasja keerukuse hindamine kohtunikuabide poolt KOKKUVÕTE SUMMARY KASUTATUD KIRJANDUS KASUTATUD ÕIGUSAKTID KASUTATUD KOHTUPRAKTIKA\n3 SISSEJUHATUS Kohtusse pöördumise õigus tähendab ka õigust tõhusale menetlusele. Õigus õigusemõistmisele mõistliku aja jooksul on osa õiglasest kohtupidamisest ja omane demokraatlikule õigusriigile. See põhimõte ei ole mitte ainult rahvusvaheliselt tunnustatud, vaid on ka sisseviidud paljude riikide konstitutsiooni. 1 Tõhusaks saab menetlust pidada, aga eelkõige siis, kui menetlus on kiire, efektiivne ja toimub mõistliku aja jooksul. Menetluse kiirus on oluline näitaja, mis määrab suhtumise kohtuvõimu. 2 Menetluse venimine tekitab usaldamatust kohtusüsteemi vastu jõustunud uue Tsiviilkohtumenetluse seadustiku 3 (edaspidi TsMS) rakendamisega viidi tsiviilmenetluses menetluskulude kindlaksmääramiseks sisse eraldi menetlus. Seaduse kohaselt saab menetlust läbi viia ka kohtunikuabi. Reformi eesmärgiks oli rakendada süsteem, mille kohaselt arvutatakse menetluskulud eraldi täpselt välja menetlusosalise taotluse alusel, esimese astme kohtu menetluses, peale eelnevalt jõustunud menetluskulude põhimõttelise jagunemise määranud lahendi jõustumist. TsMS eelnõu seletuskirja kohaselt oli aastal jõustunud TsMS eesmärkideks muuta menetlus efektiivsemaks, ökonoomsemaks ja menetlusosalise seisukohalt läbipaistvamaks, et suurendada sellega kodanikkonna usaldust kehtiva õiguskorra ja õigusmõistmise süsteemi suhtes. 4 Menetluse läbiviimise õiguse said ka kohtunikuabid, selle sisseviidud muudatusega sooviti vähendada kohtunike töökoormust. Tegelikkuses on menetluskulude eraldimenetlus kujunenud pooltele lisaks asja lahendamisele, veel eraldi kulukaks lisamenetluseks, mille kulude hüvitamist TsMS kohaselt ei saa taotleda. Tuginedes Justiitsministeeriumi analüüsile oli 2012 aastal jõustunud menetluskulude kindlaksmääramise otsuseid Keskmiselt kestis 2012 aastal menetluskulude kindlaksmääramise menetlus päeva. Samas pikim menetlus oli 1976 päeva. Välja on toodud ka, et 48 menetlust kestis kauem kui 700 päeva. 5 Kehtiva TsMS kohaselt on tsiviilkohtumenetluse ülesanne tagada, et kohus lahendaks tsiviilasja õigesti, mõistliku aja jooksul ja võimalikult väikeste kuludega. Mõistliku aega on 1 A. Sarapuu. Õigus õigusemõistmisele mõistliku aja jooksul tsiviil- ja halduskohtumenetluses Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika käsitluses. Magistritöö. Tartu: TÜ Õigusteadusond 2012, lk 8. 2 M. Eerik. Eesti kohtumenetluste ühtlustamise võimalikkusest. Doktoriväitekiri. Akadeemia Nord: 2008, lk Tsiviilkohtumenetluse seadustik. RT I 2005, 26, 197; RT I, , 5. 4 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse eelnõu seletuskiri. - Arvutivõrgus: ( ) 5 Uku-Mats Peedosk. Menetluskulude väljamõistmise esmane ülevaade_ Justiitsministeeriumi töö materjal. 3\n4 oma lahendites määratlenud Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi EIK, kasutatakse ka väljendit Strasbourgi kohus 6 ) arutades kohtuasju mis on esitatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitsekonventsiooni 7 (edaspidi EIÕK) artikkel 6 alusel Seoses Eesti kuulumisega Euroopa Liitu kuuluvad kohaldamisele ka Euroopa Liidu põhimõtted aastal jõustunud seadust on tänaseks korduvalt muudetud, olulisemad muudatused, mis on seotud menetluskulude menetluse ja lepingulise esindaja kulude hüvitamisega on jõustunud Eelnõu 8 kohaselt põhjendati muudatuste vajalikkust rakendusajal ilmnenud probleemide kõrvaldamisega ja eelkõige kohtute töö tõhustamiseks jõustunus muudatusseaduse eelnõu 9 kohaselt muudatustes keskenduti eelkõige kohtutoimingute lõivustamise süsteemi lihtsustamisele ning menetlusseadustike normidele ja lünkadele, eesmärgiga muuta menetlust tõhusamaks ja ökonoomsemaks, kuid jätkuvalt on statistika kohaselt menetluskulude menetluse kestus pikk. Käesoleva töö eesmärgiks on seatud uurida kohtunikuabide poolt läbiviidava menetluskulude menetluse venimise põhjuseid ja tuua välja miks jääb sageli nende poolt läbiviidav menetlus venimine ning kuidas kohtunikuabid on kasutanud neile menetlejatena TsMS 175 lg-st 1 tulenevat kaalutlusõigust. Menetluse pikkust mõjutavate teguritena on käesolevas töös uuritud: 1. kohtunikuabide poolt menetluse läbiviimisel erinevatele toimingutele kuluvat aega ja sellest tulenevat venimust; 2. dokumentide kättetoimetamist. Kahtlemata mõjutab menetluse kestust ka kohtute töökoormus, kuid seda asjaolu ei ole antud töös uuritud. Töö ettevalmistamisel on kasutatud materjali kogumise meetodina kohtupraktika empiirilist analüüsi koos teoreetilises kirjanduses kajastatavate lahendusmudelitega. Töö kirjutamisel oli suur rõhk kohtulahenditel. Kasutatud kohtulahendid on kohtunikuabide poolt tehtud 6 E. Rohtmets. Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika Riigikohtu lahendites. Kohtupraktika analüüs. Tartu: riigikohus, õigusteabe osakond 2012, viide 15. Arvutivõrgus: ( ). 7 Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon. RT II 2010,14, XI Riigikogu Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja sellega seotud seaduste muutmise seaduse eelnõu 194 SE seletuskiri, lk 2. Arvutivõrgus: ( ). 9 XII Riigikogu. Riigilõivuseaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 206 SE seletuskiri, lk 1. Arvutivõrgus: ( ). 4\n5 menetluskulude kindlaksmääramise määrused, väljaandmiskuupäevaga , lahendid on valitud Riigi Teatajast ja lahendite valikul on kasutatud sisu otsingus märksõna menetluskulude kindlaksmääramine. Töö ettevalmistamise käigus on tutvutud ka kohtutoimikutega, et mõista paremini menetluse läbiviimist kohtunikuabide poolt. Toimikutega tutvumiseks olid valitud kohtuasjad, kus oli määruses näha menetluse käigus menetluskulude kindlaksmääramise avalduse esitamise ja avalduse edastamise vahel pikk periood, eesmärk oli uurida kas sel perioodil toimus toimiku kohaselt menetluses tegevus või oli tekkinud tegevusetuse periood. Töö koosneb kahest peatükist. Esimeses peatükis on uuritud menetlusaega ja seda mõjutavaid tegureid. On püütud anda ülevaadet, mida mõistetakse mõistliku menetlusaja all ja kust võib leida mõistliku menetlusajamääratluse ning mille alusel toimub menetlusaja hindamine mõistlikuks või mittemõistlikuks. Teine peatükk uurib kaalutlusõiguse kasutamist kohtunikuabide poolt menetluse läbiviimisel. Töö käigus on analüüsitud kuidas ja mille alusel hindavad kohtunikuabid menetluse keerukust ning kuidas kasutavad menetluse läbiviijad TsMS 175 lg 1 alusel neile antud kaalutlusõigust õigusabikulude väljamõistmisel. 5\n6 1. MÕISTLIK MENETLUSAEG JA MENETLUSAEGA MÕJUTAVAD TEGURID KOHTUNIKUABIDE POOLT MENETLUSE LÄBIVIIMISEL 1.1. Õigus kohtulikule arutamisele mõistliku aja jooksul Mõistliku aja nõude eesmärk tsiviilmenetluses on, et kohtuotsusega lõpetada ebakindel olukord, milles isik viibib tema vastu esitatud tsiviilvaidluse tõttu. See põhimõte peab tagama isiku huvide ja õiguskindluse kaitse. Õigusemõistmine peab toimuma viivitusteta, et oleks kindlustatud õigussüsteemi efektiivsus ning usaldusväärsus. 10 Eesti kohtusüsteemis ei ole määratletud ühtset nn mõistliku menetlusaja standardit, kuid erineval juhul on menetlusseadustikes kohtumenetluse ajalist kestust käsitletud. TsMS kohaselt tsiviilmenetluses tuleb asi lahendada õigesti, mõistliku aja jooksul ja võimalikult väikeste kuludega. 11 Riigikohtu tsiviilkolleegium on oma lahendis rõhutanud, et asja lahendamisel tuleb võrdväärselt tagada kõigi TsMS -s 2 nimetatud tsiviilkohtumenetluse ülesannete täitmine, st asi tuleb lahendada nii õigesti, mõistliku aja jooksul kui ka võimalikult väikeste kuludega. Kohtul tuleb ka kohustusi menetluse korraldamisel lugeda võrdväärseteks ja piirjuhtumitel kaaluda, milline kohustus väärib n-ö esmajärjekorras täitmist. 12 Mõistlik kohtumenetluse pikkus ei ole ainult üksikisiku huvides, vaid on oluline kogu ühiskonna jaoks. Tsiviilkohtumenetlus ei vasta ühiskonna ootustele kui menetlus kestab ebamõistlikult pikka aega, 13 ka jääb kohtusse pöördumise õigus suuresti teoreetiliseks ja illusoorseks kui kohtuotsust ei tehta mõistliku aja jooksul, kuna kohtusse pöördumise õigust kasutatakse just kohtuotsuse saamise eesmärgil. 14 Samuti mõjutab liiga pikka aega lahendamata vaidlus tsiviilkäivet ja majandust laiemalt. 15 TsMS-s menetlusetoimingute tegemiseks ettenähtud aeg on enamasti sisustatud mõistliku aja kaudu ja konkreetsed tähtajad on vaid üksikutel juhtudel U. Lõhmus (koostaja). Inimõigused ja nende kaitse Euroopas. Tartu: Iuridicum 203, lk 165. Arvutivõrgus: ( ). 11 K. Luha. Kohtustatistika aasta 2011 läbi keskmise menetlusaja prisma. Kohtute aastaraamat Tartu: Riigikohus. 2012, lk 7. Arvutivõrgus: ( ). 12 RKTKm , p Eerik, lk F. Edel. The length of civil and criminal proceedings in the case law of the European Court of Human Rights. 2nd ed. Strasbourg: Council of Europe Publishing 2007, lk 6. Arvutivõrgus: FF9A510096AF/0/DG2ENHRFILES pdf ( ) 15 R. Maruste. Konstitutsionalism ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse. Juura. Tallinn: 2004, lk M. Vutt, M. Lillsaar. Menetluskulude kindlaksmääramise ja väljamõistmise praktika probleeme tsiviilkohru menetluses. Kohtupraktikaanalüüs Taru: Riigikohus õigusteabe osakond 2009, lk 10. Arvutivõrgus: ( ). 6\n7 Mõistliku aja määratluse asendamisel fikseeritud tähtaegadega võib miinuseks olla: 1. et kohtud ei suuda töökoormuse tõttu neid järgida ja seeläbi tähtajad kaotavad kohtunikku distsiplineeriva toime; 2. ka ei ole kohtuasja arutamise kiirus omaette väärtus. 17 Tähtaegade sätestamine oleks avalikkusele raskesti täidetavate lubaduste andmine, mille mittetäitmisega kaasneks usaldamatus ja pahameel. 18 Mõistliku menetlusaja hindamisel on olulised kaks põhiküsimust: 1. millist perioodi tuleb lugeda menetluse kestuseks, st vahemik mis hetkest menetlus algab ja millal loetakse menetlus lõppenuks; 2. kas antud periood on mõistliku pikkusega. Eesti Vabariigi Põhiseadus 19 ei sisalda selget nõuet kohtuasja arutamiseks mõistliku aja jooksul, küll aga on see tuletatav -st 13 ja 14. Isiku õigus nõuda õigusemõistmist mõistliku aja jooksul on sätestatud EIÕK. Õigus õigusemõistmisele mõistliku aja jooksul on EIÕK kirjas alates 1950 aastast, kui 12 Euroopa Nõukogu liikmesriiki sellele alla kirjutasid. EIÕK ratifitseerimisega on riigid võtnud endale kohustuse tagada kõigile nende jurisdiktsiooni all olevatele isikutele EIÕK sätestatud õigused ja vabadused. Nende õiguste ja vabaduste kaitse süsteem on ülesehitatud subsidiaarsuspõhimõttel. Selle põhimõtte kohaselt on riigi tasandil inimõiguste tagamisel ja kaitsmisel põhiroll valitsustel, kohtutel ja parlamendil. 20 Selle põhimõtte järgimine on oluline kaeba seisukohast, kuna EIK arutab kaebusi lähtudes nende prioriteetsusest, mis on paika pandud 9. novembri 2010 avalikustatud prioriteetidest, 21 millega on jagatud kaebused seitsmesse kategooriasse. Artikkel 6 alusel lahendatavad kaebused liigituvad alles neljanda ja viienda kategooria alla. Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on demokraatlikus ühiskonnas üks olulisemaid õigusi, mis tagab ka teiste inimõiguste reaalse kaitse. EIÕK-s on need, üldisest õigusest tulenevad 17 Lõhmus, lk Smolej, Mirka. Johnsen, Jon T. Time Management of Justice Systems: a Northern Europe Study. European Commission for the Efficiency of Justice. Strasbourg, 6-8. December 2006, p 18. Available: ( ). 19 Põhiseadus. RT I 1992, 26, 349; RT I, , M. Kuurberg. Tõhusad õiguskaitsevahendid ebamõistlikult pika menetluse heastamiseks Eestis. Juridica, 2012, 9, lk The Court s Priority Policy. Arvutivõrgus: BDD3-A5B34123FFAE/0/2010 Priority_policy Public_communication.pdf ( ). 7\n8 õiglase kohtuliku arutamise põhimõtted kirjas artiklis EIÕK artikkel 6 lõike 1 kohaselt on igaühel oma tsiviilõiguste ja kohustuste või temale esitatud kriminaalsüüdistuse üle otsustamise korral õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud õigusemõistmise volitustega institutsioonis. EIÕK täitmise kontrollimiseks loodi EIK kelle poole on võimalik pöörduda alles peale siseriiklike õiguskaitsevahendite ammendumist. EIK on oma lahendites rõhutanud, et riigi ülesanne on luua oma õigussüsteem selliselt, et oleks tagatud artikli 6 nõuetest kinnipidamine kohtute poolt. EIK ei ole üldjuhul aktsepteerinud valitsuste argumente asjade menetlemise venimisel, kui põhjendusena nimetatakse kohtute suurt töökoormust, kuna riigil on kohustus võtta kasutusele abinõud, et tagada nõuetekohane menetluse läbiviimine. Kohtumenetluse kestust on EIK praktika põhjal käsitlenud Euroopa Nõukogu juures loodud kohtumenetluse efektiivsuse jälgimise komisjon (European Commission of the Efficiency of Justice, edaspidi CEPEJ ) oma raportis. 23 Mõistliku menetlusajaga põhimõtte eesmärk on lõpetada menetlus, milles pooled viibivad poolte jaoks mõistliku aja jooksul. See põhimõte kaitseb nii hagejat kui ka kostjat tsiviilkohtumenetlus, kuna lõpetab ebakindla olukorra, milles menetluse jooksul pooled viibivad Mõistliku menetlusaja hindamise kriteeriumid EIK praktika põhjal Õigus asja arutamisele mõistliku aja jooksul on inimõiguste kohtu praktikas kõige enam tähelepanu pälvinud õigus. 24 Raporti kohaselt on EIK loonud kriteeriumid mille alusel saab hinnata menetluse aja kestust ja anda hinnangu kas menetlus aeg on olnud mõistlik või mitte. Hindamisel arvestatavaid kriteeriume on neli 25 : 22 Lõhmus, lk F. Calvez. Length of court proceedings in the member states of the Council of Europe based on the case law of the European Court of human Rights. Adopted by the European Commission of the Efficiency of Justice at its 8th plenary meeting. Strasbourg: Council of Europe, Arvutivõrgus: ( ). 24 Lõhmus, lk Calvez, lk\n9 Asja keerukus keerulisemate asjade puhul võib menetlus kujuneda pikemaks, kuid rõhutab, et isegi keerulise asja menetlusele kuluv aeg ei saa olla väga pikk. Asja keerukuse hindamisel arvestatakse kohtuasja iseloomustavaid fakte ( mahukus, toimikute arv), mõned vaidlused on keerulised juba vaidluse eseme tõttu. Mõnel juhul võib keerukus tuleneda suurest tunnistajate arvust, keerukatest ekspertiisidest, jm põhjustest. 26 Menetlusosaliste käitumine kuigi menetlusosalised on vastutavad menetluse käigu eest ei vabasta see kohtuvõimu kohustusest tagada asja kiire arutamine. Kui viivitus on tekkinud eraõigusliku poole tõttu, ei ole riik otseselt vastutav, kuid võib tekkida küsimus kas kohus on astunud õigeid samme menetluse kiirendamiseks või kas kohus on näiteks ülemääraselt või ilma põhjuseta pikendand aja limiiti ja seeläbi võimaldanud mõistliku aja ületamist. 27 Võimude (riigi) käitumine riigil on kohustus organiseerida oma kohtusüsteem nii, et see suudaks tsiviil- ja kriminaalasjade üle otsustada mõistliku aja jooksul. EIK ei ole lugenud aktsepteeritavaks riikide põhjendusi, kus vabandatakse menetluse venimist protseduuriliste või muude puudustega oma kohtusüsteemis. 28 Kaebaja jaoks kaalul olevad hüved selle kriteeriumiga juhib EIK tähelepanu kohtuasjaga seotud erilistele huvidele ja ootab kohtult erilist hoolt asja menetlemisel. Need asjad võib jagada omakorda kaheks 29 : 1. Asjad mis nõuavad erilist hoolt asjad, mis puudutavad isiku õigusliku seisundit (nt teovõime, eestkoste, hooldus), perekonnaseis (nt abielulahutus) ja sugulus (nt isaduse tuvastamine); liiklusõnnetuste ja vägivalla ohvritele kahjutasu maksmist; isikute erialast tegevust, eriti kui need puudutavad töövaidlusi ja palgavaidlusi, pensionivaidlusi või suuri raalisi nõudeid ja sotsiaalseid küsimusi. 2. Erakorralist hoolt nõudvad asjad asjad, mis puudutavad vanemaõiguste piiramist ja ravimatuid haigusi põdevaid isikuid. 30 Raportis toodud otsuste ja seisukohtade põhjal saab teha järelduse, et nn tavalistes tsiviilasjades võib peaaegu alati pidada mõistlikuks menetlusaega, mis ei ületa kahte aastat. 26 Lõhmus lk A. Grotian. (Tõlk. S. Soomets). Euroopa inimõiguste konventsiooni artikkel 6. Õigus asja õiglasele arutamisele, p 82. Human rights files, No. 13. Council of Europe Press, 1993, p 80. Arvutivõrgus: ( ). 28 Grotian, p Sarapuu, lk 22, Sarapuu, lk 23. 9\n10 Sageli on küsimus selles, kui kaua kestis menetlus esimeses kohtuastmes, kuna enamasti tuleb viivitust ette just esimeses astmes. Samas, mainitud kaks aastat ei ole kehtiv kõigi asjade puhul. Nt nn eesõigusasjade puhul võib olla juba ebamõistlikult pikk, aga keerulisemate asjade puhul võib mõistlik menetlusaeg osutuda olulisemalt pikemaks. 31 EIK on öelnud ka, et teatud viivitused mingis kohtuastmes on talutavad, siis kui kohtuasja kogukestus on mõistlik Menetluse algus ja lõpp Menetlusaja algust tsiviilasjades saab hakata lugema asja kohtule arutamiseks andmisest, st kui esitatakse hagi kohtusse. Alates sellest ajast mõjutab asja kohtu tegevus. Tsiviilmenetluses algab menetlus reeglina hagi esitamisega esimeseastme kohtule. Tsiviilmenetlus lõpeb ajast, kui on ammendunud korralise kohtukaebe võimalused. 33 EIK pikendas Hornsby vs. Kreeka 34 kohtuasjas mõistliku aja hindamisel arvesse võetavat perioodi. Antud kohtuasjas EIK rõhutas, et mõeldamatu oleks, kui EIÕK artikkel 6 loetleb üksikasjalikult protsessiosaliste ettenähtud protsessuaalsed tagatised, milleks on õiglane, avalik ja kiire menetlus, ilma kohtuotsuse täitmise tagamiseta. Kinnitas, et mis tahes kohtuotsuse täitmist tuleb artikli 6 kohaldamisel pidada protsessi lahutamatuks osaks. Mõistliku aja arvestamisel arvesse võetav periood sisaldab kogu menetluse kestust, kaasa arvatud kõiki edasikaebamise menetlusi. 35 Menetluse osaks loetakse ka sisulisele menetlusele järgnev kohtukulude kindlaksmääramine, isegi kui see on eraldi seisev, tuleb teda pidada tegeliku vaidluse jätkuks ja kohaldub artikli 6 lg 1 mõistliku aja jooksul arutamise nõue. 36 Seega kuulub menetlusaja hulka ka kohtunikuabide poolt TsMS 174 alusel läbiviidav menetluskulude kindlaksmääramise menetlus. 31 Luha, lk EIK , 13791/06, Gromzig vs Saksamaa. 33 Lõhmus, lk EIK , 18357/91, Hornsby vs. Kreeka 35 EIK , 9616/81, Erkner ja Hofauer v Austria, , p EIK , 22410/93, Robins v Ühendkuningriigid, p\n11 1.4. Menetluse läbiviimisel kohtunikuabide poolt venimist tekitavad viivitused Ühe tegurina menetluse venimisel on nimetatud menetluse üleandmist kohtunikuabidele. 37 Neile menetluse üle andmine on vabastanud kohtunikud menetluskulude menetlusest, kuid menetlusosalise jaoks on kujunenud olukord halvemaks, kuna eelnevale asja arutamisele lisaks on rakendatud menetlusest kujunenud pooltele eraldi lisamenetlus. Tihti tähendab see kulude hüvitamist taotlevale poolele pikka protsessi, mille käigus kantud kulude hüvitamist seadus paraku ette ei näe. Kirjeldatud eraldi menetluse põhjendatust ja vajalikkust on analüüsinud erinevad autorid ja leidnud, et hetkel toimiv kord vajab reformi. 38 Justiitsministeeriumi 2013 andmeanalüüsi järgi on koostatud valimi kohaselt kohtunike poolt läbiviidud menetluse pikkus keskmiselt 135 päeva, kuid samal perioodil kohtunikuabide poolt läbiviidud menetluse pikkus on keskmiselt 326 päeva. 39 Käesolevas töös on püütud kohtunikuabi poolt menetluse läbiviimisel tekkivaid viivitusi menetluskulude avalduse ja poolte vastuste edastamisel teistele menetlusosalistele, eristada dokumentide menetlusosalistele kättetoimetamisest (mis TsMS 306 lg 1 kohaselt on dokumendi üleandmine saajale selliselt, et saajal oleks võimalik dokumendiga oma õiguse teostamiseks ja kaitsmiseks õigeaegselt tutvuda). Vaadeldud on dokumentide edastamisel aega avalduse esitamisest, kuni menetluskulude edastamise määruse tegemiseni. Lisaks on uuritud, kui ruttu peale menetlusosaliste poolt vastamist on kohtunikuabi teinud määruse menetluskulude kindlaksmääramise kohta. Vaadeldav periood algab eelnevalt jaotuse määranud otsuse jõustumisest ja lõpeb määruse tegemisega, st periood, kui menetlust juhib kohtunikuabi. Menetluskulude kindlaksmääramiseks eraldi toimuv menetlus TsMS 174 alusel on kahe etapiline. Esimese osa moodustab menetluskulude jaotuse määramine 173 alusel. Töö koostamisel kasutatud lahendite puhul on sageli pooled menetluskulude kindlaksmääramise menetluse käigus esitanud vastuväiteid seoses kulude jaotuse määramisega. Tundub, et pooled ei tea täpselt kulude kindlaksmääramise menetluse eesmärki. Vastuseks viitavad kohtunikuabid määrustes TsMS 178 lg-le 1, mis ütleb, et kulujaotuse kohta tehtud lahendit saab vaidlustada üksnes selle kohtulahendi peale edasi kaevates, millega menetluskulude jaotus kindlaks määrati. 37 V. Kõve. Tsiviilkohtumenetluse kiirendamise võimalused ja nendega seotud ohud. Juridica. 2012,9, lk Kõve, lk 673. A. Pärsimägi. Hagimenetlus. Hagi ja taotluste esitamine. Tallinn: Juura 2010, lk Andmeanalüüs_Merilin_ , lk 2. Justiitsministeeriumi töömaterjal. 11\n12 Teise osa menetlusest moodustab eraldi menetlus, mille käigus tuleb kulude hüvitamist taotleval poolel esitada 30 päeva jooksul TsMS 174 kohaselt vastav avaldus esimeseastme kohtule, koos menetluskulude nimekirjaga, milles on detailselt näidatud kulude koosseis ning kinnitada et kõik kulud on kantud seoses kohtumenetlusega. Menetluskuludelt arvestatava käibemaksu hüvitamiseks tuleb avalduse esitajal kinnitada, et taotleja ei ole käibemaksukohuslane, ega saa muul moel tekkinud kuludelt käibemaksu tagasi arvestada. TsMS 174 lg 8 kohaselt kohtunikabid võivad menetlust läbi viia, see sõltub kohtute töökorraldusest. Sellele on juhtinud maakohtu tähelepanu ka Riigikohus rõhutades, et TsMS 174 lg 8 järgi võib menetluskulude kindlaksmääramise määruse teha kohtunikuabi, see ei tähenda, aga et asja ei võiks lahendada kohtunik, mh asja maakohtus lahendanud kohtunik ja lisaks on rõhutanud, et kohtute tööjaotuse ja töökorralduse küsimus tuleb lahendada nii, et menetluskulude kindlaksmääramise avalduste lahendamine ei veniks seetõttu, et nende lahendamine on antud üksnes või põhiliselt kohtunikuabide teha, kes füüsiliselt seda aga ei jõua. 40 Lisaks füüsilisele mitte jõudmisele on menetluse venimisel toodud põhjusena ka kohtunikuabi sobimatus menetlust läbi viima, kuna erinevalt asja lahendanud kohtunikust ei ole kohtunikuabi eelneva protsessiga seotud ja seetõttu ei oma piisavat teavet, et hinnata õieti väljamõistetavat menetluskulude rahalist suurust. 41 Töö koostamisel kasutatud lahendites on menetlusele kulunud aega hinnatud kulude jaotuse määranud lahendi jõustumisest kuni kohtunikuabi poolt tehtud määruseni. Vaadeldud lahendites on kõige lühem menetlus olnud 49 ja kõige pikem menetlus kestis 447 päeva. Menetluse pikkust mõjutab oluliselt kohtu poolt dokumentide edastamise kiirus, st millal on kohtuametnik edastanud kohtule esitatud avalduse koos kulude jaotusega. Mitte alati ei ole dokumentide edastamisel venimise põhjuseks ainult dokumentide kättetoimetamise osa, vaid toimikutest on näha, et osade lahendite puhul on avalduse esitamise ja dokumentide edastamiseks koostatud kohtumääruse vahel pikk vahe, kus ei ole näha mingit tegevust. Tsiviilasjas esitas hageja kahjuhüvitamise nõude kahe kostja vastu. Lahend jõustus osaliselt , millega kohus jättis kostja I menetluskulud hageja kanda. Kostja I esitas kohtule avalduse menetluskulude kandmiseks Kostja esindaja edastas 337 kohaselt menetluskulude avalduse koos lisadega ise teisele poolele. 40 RKTKm , p C. Ginter. Menetluskulude väljamõistmine tsiviilasjas. Kohtute aastaraamat Tartu: Riigikohus. 2012, lk 69. Arvutivõrgus: ( ). 12\n13 Toimikust on näha, et kuni e-kirjani , kus kohtunikuabi küsib hageja esindajalt, kas ta on kätte saanud kostja esindaja edastatud menetluskulude avalduse, ei ole kohtutoimiku kohaselt tehtud ühtegi toimingut. Vastuseks e-kirjale tuli kohtunikuabile tagasi teavitus, et hageja esindaja on puhkusel kuni ning teavitas esindaja, et sai kätte kostja esindaja poolt edastatud menetlusdokumendid teavitas kohtunikuabi esindajat, et avaldusele on võimalik vastata 20 päeva jooksu. Menetluskulude kindlaksmääramise määrus on kohtunikuabi poolt tehtud Käesolev määrus oli kõigist vaadeldud lahenditest pikima menetluskulude kindlaksmääramise menetluse ajaga. 42 Pikk periood, kus tegevust ei toimu on vaadeldavates kohtuasjas olnud toimiku kohaselt tsiviilasjas nr Kostja esindaja on edastanud kostja vastuse avaldusele kohtule ja hagejale on kohtunikuabi e-kirjaga teavitanud hagejat et viimasel on võimalik vastata 20 päeva jooksul. Vastust kirjale ei järgnenud, alles teatas hageja, et on kostja vastuse saanud kätte ja ja kohtu kirja ja ei soovi esitada täiendavaid seisukohti, kuna leiab, et kostja vastus pole andnud põhjust hageja varasemate seisukohtade muutmiseks. Hageja vastus on tulnud kohtunikuabi poolt määratud ajast oluliselt hiljem. Kohtunikuabi on teinud määruse Menetluskulude kindlaksmääramise menetlus kestis kokku 215 päeva. Vaadeldud lahendite puhul on näha, et avaldusi menetluskulude rahaliseks kindlaksmääramiseks on edastatud nii peale menetluskulude jaotuse kindlaksmääranud otsuse jõustumist 30 päeva jooksul kui ka enne kulude kindlaksmääramise otsuse jõustumisest. Alates avalduse laekumisest on mentlust võimalik hakata edasi viima kohtunikuabil. Kui võrrelda lahendeid, kus on menetlusosalistel esindajad, nende lahenditega kus pool esindab ennast ise, siis on näha, et esindajaga menetlustes on dokumentide edastamise kiirem, kui ilma esindajata. Kuid isegi kui avalduse on edastanud esindaja TsMS 337 kohaselt, kus mitut menetlusosalist esindab advokaat, saadab kohtule edastatavad dokumendid ja lisad ise teiste menetlusosaliste advokaatidele ja on sellest ka kohut teavitanud, ei ole see oluliselt kiiremini aidanud menetlust läbi viiva. Seda on näha lahendis , kuna kohtunikuabi poolt on olnud menetluses pikk periood, kus ei ole toimiku kohaselt midagi toimunud. 42 HMK määrus HMK määrus\n14 Leian, et viivitused menetluses on seotud kohtute töö korraldusega. Toimikute kohaselt ei tee kõiki toiminguid kohtunikuabi, vaid nt kirju edastavad ka kohtuametnikud. Arvan, et menetluse pikkust mõjutaks oluliselt parem töö korraldus. Menetluse pikkust mõjutab ka eelnev poolte poolt erinevate arvamuste korduv saatmine, isegi kui kohtunikuabi on öelnud, et saadab dokumendid tutvumiseks ja vastuste ei soovi. Menetlus on kujunenud avaldusele vastamise vastuste jadaks Menetlusdokumentide kättetoimetamisel venimist põhjustavad viivitused Menetluse üheks oluliseks osaks, mille tõttu menetlus võib venima hakata, on kindlasti menetlusstaadium, mille käigus toimub menetlusdokumentide kättetoimetamine. Kättetoimetamise probleemi tunnetavad rohkem just esimeseastme kohtud. Eelkõige on kohus raskustes esmase kättetoimetamisega, mis toimub esimese astme kohtu menetluse alguses 44. Menetluskulude kättetoimetamist reguleerib TsMS 6 osa, mille kohaselt on kättetoimetamine menetlusdokumentide edastamine saajale kindlaid reegleid järgides selliselt, et saajal oleks võimalik oma õiguste teostamiseks ja kaitsmiseks menetlusdokumentidega õigeaegselt tutvuda. Saajaks loeb TsMS 306 lg 1 menetlusosalist või muud isikut kellele dokument on adresseeritud. Lisaks nõuetekohasele edastamisele peab kättetoimetamine olema ka nõuetekohaselt dokumenteeritud. Seda on rõhutanud Riigikohus, juhtides kohtute tähelepanu vajadusele tagada toimikusse lisatavate kättetoimetamist tõendavate dokumentide korrektne täitmine. Vastasel korral on oluliselt raskendatud mh selle asjaolu selgitamine, kas menetlustähtaeg on hakanud kulgema või mitte. 45 Justiitsministeeriumi andmeanalüüsis on vaadatud ka valimis olevate lahendite puhul keskmist avalduse vastaspoolele kättetoimetamisele kulunud aega. Üldine keskmine on kohtunike ja kohtunikuabide puhul 176 päeva. Eraldi vaadates on aga kohtunike puhul olnud kättetoimetamise aeg121 päeva, aga kohtunikuabide puhul 177 päeva. 46 Lahendite põhjal pikima menetluskulude avalduse kättetoimetamise ajaga olid tsiviilasjad ja , kus kulus menetlusdokumentide kättetoimetamiseks teisele poolele 44 Vutt, Lillsaar, lk RKTKm , p Andmeanalüüs, lk 2. 14\n15 üle 200 päeva. Nendel lahenditel oli ka kõige pikem menetlusaeg menetluskulude kindlaksmääramise menetluses, mõlema lahendi puhul üle 400 päeva. Tsiviilasjas number on eelnevalt tehtud tagaseljaotsus, kus lahendati hageja võlanõuet kahe kostja vastu. Kostjatele toimetati lahend kätte TsMS 327 lg 3 kohaselt. Antud sätte kohaselt toimub kättetoimetamine hoiustamisega. Otsus jõustus kui Riigikohus jättis määrusega asja menetlusse võtmata. Määruse kohaselt on avalduse menetluskulude kindlaksmääramiseks esitanud hageja ning avaldus menetluskulude kindlaksmääramiseks koos lisadega on kostjale I edasi andmiseks kätte toimetatud ja kostjale II Kohtunikuabil on kulunud avalduse kättetoimetamiseks kostjale I 230 ja kostjale II 247 päeva. Vastuväiteid või vastust ei ole kostjad kohtule esitanud. Määruse on kohtunikuabi teinud antud asjas alles ja see on jõustunud TsMS 306 lg 5 loetleb menetlusdokumente, mida kohus peab menetlusosalistele kätte toimetama, nendeks on hagiavaldus, kaebus ja nende täiendused, kohtukutsed ka kohtuotsus ja asjas menetlust lõpetav määrus ning muud seaduses nimetatud menetlusdokumendid. Menetluskulude kindlaksmääramise menetluses tuleb menetluskulude avaldus koos lisadega edastada teisele poolele TsMS 176 lg 1 kohaselt kohtu poolt viivitamatult. Enamikes vaadeldud lahendites on menetluskulude avaldus koos kulude nimekirjaga teisele poolele edastatud tähitult väljastusteatega. Tähitud kirjaga edastamine on tavaline dokumentide edastusviis tsiviilasja menetluse alguses, kuna selles etapis ei ole kostjal veel kohtule teadaolevat esindajat. Kui kostjale ei ole võimalik edastada dokumenti tähitud kirjaga, siis valib kohus järgmise edastusviis, mis sageli toob hagejale kaasa lisakulu. Tihti on järgmiseks kättetoimetajaks kohtutäitur, kuid vähese ja fikseeritud tasumäära tõttu ei ole kohtutäiturid eriti motiveeritud. 48 Menetluskulude menetlus on n-ö jätk eelnevale menetlusele, kuid dokumentide edastamine on sageli ka selle menetluse käigus probleemiks. Lihtsam on menetluskulude avaldust edastada teisele poolele, kui teisel poolel on esindaja. Toimikute kohaselt ei ole alati kättetoimetamise taga probleemiks dokumentide mitte vastuvõtmine. Kindlasti on olukordi, kus isikule ei õnnestu kätte anda menetlusdokumente esimesel korral, kuid see ei pea alati tähendama, et isik ei soovinud neid vastu võtta. Toimikutest on näha, et avalduse edastamiseks kostja elukoha kindlakstegemisel on kohus kasutanud erinevaid võimalusi mh rahvastikuregistrit, Maksu ja Tolliameti andmeid, 47 HMK määrus Vutt, Lillsaar, lk\n16 Töötukassa andmeid jne. Selline otsimine paratamatult tekitab aja ja töö kulu, kindlasti oleks kohtutel lihtsam kostjale menetlusdokumente edastada, kui oleks võimalik tugineda rahvastikuregistri kontrollitud ja tegelikkusele vastavatele andmetele, see eeldaks registri tegevuse korrastamist Menetlusdokumentide edastamine Ametlike Teadaannete kaudu Ühe kättetoimetamise viisina on vaadeldud lahendites kasutatud ka kättetoimetamist Ametlike Teadaannete kaudu, kokku 3 korral. Riigikohus on väljendanud seisukohta, et kohtudokumentide avaldamine väljaandes Ametlikud Teadaanded ei ole optimaalne viis anda füüsilisest isikust protsessiosalisele teada temale saadetud dokumentidest 50 ja on leidnud, et ajalehekuulutuse abil võib kutset kätte anda ainult siis, kui kõik teised kätteandmise vahendid ei ole tulemusi andnud, kohtusse kutsumine ja hagiavalduse kostjale kätteantuks lugemine ajalehekuulutuse avaldamisega riivab isiku põhiseaduse 24 lg-s 2 sätestatud põhiõigust olla oma kohtuasja arutamise juures. See seab kõrgendatud nõuded kohtusse kutsumisele ja hagiavalduse kätteantuks lugemisele. Avaliku kättetoimetamisega on takistatud ka Põhiseaduse 24 lg-s 5 sätestatud kaebeõiguse tähtaegne teostamine, kuna isik ei pruugi tema koht tehtud lahendist teada. 51 Kohtudokumentide avaldamine Ametlikes Teadaannetes ei ole optimaalne viis anda teada füüsilisest isikust menetlusosalisele temale saadetud dokumentidest ja kohus peab tegema lisatoiminguid, et leida andmeid kostja elukoha kohta. 52 Avalikul kättetoimetamisel dokumenti reaalselt isikule kätte ei toimetata, vaid see toimub interneti vahendusel, kus avaldatakse väljavõtte dokumendist. Ametlikes Teadaannetes avaldamist reguleerib Riigi Teataja seadus. 53 Kasutatud lahenditest on kolmes tsiviilasjas toimunud menetlusdokumentide kättetoimetamine Ametlike Teadaannete kaudu. Kõigil neile on menetluskulude kindlaksmääramisele eelnenud jaotuse kindlaksmääratud tagaseljaotsusega. Kommunaalteenuste võlgnevuse sissenõudmisel tsiviilasjas oli algselt nõue suunatud teise kostja vastu, kuid, siis suunati nõue korteriomaniku vastu, keda aga ei suudetud 49 Kõve, lk RKTKm , p RKTKo , p RKTKm , p Riigi Teataja seadus. RT I 2010, 19,\n17 leida. Kohus saatis hagiavaldusel olnud aadressil kirja ja teavitas kostjat, et kuna talle pole lahendit võimalik tähitud kirjaga kätte toimetada põhjusel, et kohtul puuduvad andmed aadressi kohta, siis on kohus otsuse hoiustanud Tartu mnt aadressil. Kohtunikuabil ei õnnestunud kostjale kätte toimetada ka menetluskulude avaldust ja ta saatis hageja esindajale kirja , et see annaks seisukoha, kas soovitakse avaliku kättetoimetamist on hageja teatanud, et soovib avalikku kättetoimetamist, kuna kostja täpsemat aadressi ei tea. Sellele järgnes tehtud kohtunikuabi määrus menetlusdokumentide avalikuks kättetoimetamiseks ja Ametlikes Teadaannetes avaldamine tehtud määrus kulude kindlaksmääramise kohta on samuti tehtud teatavaks ajalehes avaldamise kaudu. 54 Tsiviilasjas edastatakse menetluskulude kindlaksmääramise menetluse menetlusdokumendid hageja palvel Ametlike Teadaannete kaudu. Kui enamuse lahendite puhul on näha, et kohus on üritanud pikka aega menetluskulude avaldust kostjale kätte toimetad, siis antud asjas toimetati Ametlike Teadaannete kaudu avaldus menetluskulude kindlaksmääramiseks kostjale 28 päevaga. Tagaseljaotsus jõustus ja palve edastada dokumendid avalikult kostjale on hageja poolt esitatud Kohtunikuabi poolt tehtud määrus kulude kindlaksmääramiseks toimetati kostjale kätte samuti Avalike Teadaannete kaudu. 55 Kolmanda avalikul teatamisel kättetoimetamisega on eelnevalt üritatud ka kättetoimetamist kohtutäituri vahendusel, kuid see on jäänud ilma positiivse lõpplahenduseta ja menetlusdokumendid ning ka nende põhjal tehtud kulude kindlaksmääramise määrus on kättetoimetatud Ametlike Teadaannete kaudu. 56 Kättetoimetamise eesmärk on teavitada menetluse osapoolt menetlusdokumendi sisu kohta. Avalikul kättetoimetamisel ei saa olla kindel, et on täidetud kättetoimetamise eesmärk. 54 HMK määrus HMK määrus HMK määrus\n18 2. KOHTUNIKUABIDE POOLT KAALUTLUSÕIGUSE KASUTAMINE MENETLUSE LÄBIVIIMISEL 2.1. Kohtunikuabide ülesanded ja pädevus Kohtunikuabi on kohtuametnik, kelle õigusliku seisundit, esitatavaid nõudeid, sotsiaalseid tagatisi ning ametikitsendusi, ettevalmistust ja ametissenimetamist reguleerib Kohtute seaduse 14 peatükk. 57 Kohtunikuabi institutsioon loodi 1995 seoses äriseadustiku jõustumisega, millega läks äriregistri pidamine kohtutele. Kohtunikuabi ülesanded ja vastutusvaldkonnad on aja jooksul muutunud ja sõltuvad sellest, millises osakonnas kohtunikuabi ametis on. 58 Neid on ametis kinnistus ja registriosakonnas, kus nad lahendavad isikute avaldusi ja teevad avalduse õiguspärasuse korral kohtu registritesse. Samuti on nad seotud maksekäsuosakonnaga, kus kohtunikuabid viivad läbi maksekäsu kiirmenetlust, mis on lihtsustatud kord rahaliste nõuete maksmapanekuks. Õigusteenistuse osakonnas, nad täidavad tsiviilkohtumenetluse seadustikust tulenevaid ülesandeid. Vaadeldud lahendite puhul olid menetluskulude kindlaksmääramise menetlust läbiviinud kohtunikuabid Harju maakohtu kinnistusosakonna kohtunikuabid. 59 Algselt täitsid kohtunikuabid mitmeid haldusfunktsioone, nüüd tegelevad nad ka õigusemõistmist puudutavate küsimustega tsiviilkohtumenetluses. Kui varem täitsid nad oma ülesandeid kohtuniku järelevalve all, siis tänaseks on aga kohtuniku täielikust kontrollist loobutud ja kohtunikuabid on oma ülesannete täitmisel sõltumatud ning peavad kohtuniku juhiseid järgima vaid seadusest tulenevatel juhtudel ja ulatuses. Õiguskantsler on avaldanud arvamust, et olukorras kus kohtunikuabide määruste peale edasikaebeõigus puudub, on tõusetunud küsimus määruste peale edasikaebeõiguse puudumise põhiseaduspärasusest. Olukord on õiguskantsleri arvates eriti terav just mitte-edasikaevatavate määruste tegemise pädevuse andmisel. Selline määrus mõjutab isiku põhiõigusi lõplikult ning seega võib tuua kaasa pöördumatu kahju. 60 Edasikaevatavad ei ole TsMS 178 lg 2 kohaselt menetluskulude määrused, milles väljamõistetav summa jääb alla 200 euro. 57 Kohtute seadus. RT I 2002, 64, 390; RT I, , Kohtunikuabi amet saab täna 15 aastaseks. Justiitsministri kõne. Arvutivõrgus: ( ). 59 Kohtute kontaktandmed. Arvutivõrgus: ( ). 60 I. Teder. Kõne kohtunikuabi institutsiooni 15. aastapäeva tähistamiseks korraldatud akadeemilisel konverentsil 30. märtsil 2012 Tallinnas. Arvutivõrgus: ( ). 18\n19 2.2. Diskretsioon ehk kaalutlusõigus Kaalutlusõigus ehk diskretsioon on administratsiooni pädevus vabalt hinnata olukorda ja teha sellele vastav otsus. Diskretsiooni määratlus sisaldub Haldusmenetluse seaduse 61 (edaspidi HMS) 4, mille kohaselt kaalutlusõigus (diskretsioon) on haldusorganile seadusega antud volitus kaaluda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel. Kaalutlusõigust tuleb teostada kooskõlas volituse piiride, kaalutlusõiguse eesmärgi ning õiguse üldpõhimõtetega, arvestades olulisi asjaolusid ning kaaludes põhjendatud huve. Seega HMS 4 lg 2 kohaselt: 1. kui on seaduses ette nähtud kaalutlusõiguse alus, siis tuleb kaalutleda otsustamisel; 2. kaalutleda tuleb kooskõlas volituse piiridega; 3. kaalutleda tuleb kooskõlas normi eesmärgi ja õiguse üldpõhimõtetega; 4. kaalutleda tuleb arvestades olulisi asjaolusid ning põhjendatud huve Kaalutlusõiguse piirid TsMS 175 alusel Riigikohus on oma lahendites öelnud, et kui menetlusosaline peab TsMS 175 lg 1 kohaselt, vastavalt menetluskulude jaotust kindlaks määravale kohtulahendile kandma teist menetlusosalist esindanud lepingulise esindaja kulud, mõistab kohus kulud välja põhjendatud ja vajalikus ulatuses. Antud sätte järgi on menetlusosalist esindanud lepingulise esindaja kulude põhjendatuse ja vajalikkuse hindamine kohtu diskretsiooniotsus, millesse kõrgema astme kohus saab sekkuda vaid juhul, kui kohus on ületanud diskretsioonipiire. 62 Töös vaadeldud lahendite puhul on kohtunikuabid lähtunud menetluskulude kindlaksmääramisel seaduse redaktsioonist, mis kehtis kuni Alates jõustus uus redaktsioon. Muudatused viidi seaduse eelnõu 63 kohaselt sisse, kuna sooviti kiirendada menetlust, et kohus jõuaks menetluskulude kindlaksmääramise lahendi teha mõistliku aja jooksul. Varasema redaktsiooni kohaselt TsMS 175 lg 1 järgi kohus mõistis välja eelneva kuludejaotuse alusel menetluskulude kindlaksmääramise menetluses teise poole 61 Haldusmenetluse seadus. RT I 2001, 58, 354; RT I, , RKTKm , p 19; RKTKm , p 10; RKTKm , p XII Riigikogu. Riigilõivuseaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seaduse 206 SE eelnõu seletuskiri. Arvutivõrgus: d57-f404ba313b4a& ( ). 19\n20 õigusabikulud põhjendatud ja vajalikus ulatuses. Kehtiva korra kohaselt mõistab kohus välja kulude jaotuse alusel teise poole lepingulise esindaja kulud, kuid erinevus seisneb selle, et kulude põhjendatust ja vajalikkus tuleb hinnata ainult siis, kui teine pool vaidleb kuludele vastu või menetluskulude kindlaksmääramise avaldus on selgelt põhjendamatu või kui lepingulise esindaja kulude kohta esitatakse vastuväide. Vastasel juhul mõistab menetleja kulud välja jälgides ainult seda, et väljamõistetavad kulud ei oleks 175 lg 4 kohaselt kehtestatud piirmääradest suuremad. Seadusele lisati ka 177 lg-e 4, mille kohaselt võib kohus menetluskulud kindlaks määrata kirjeldava ja põhjendava osata määrusega, kui talle ei esitata ettenähtud tähtajaks vastuväidet teise poole menetluskuludele. Kui vastuväiteid pole esitatud rahuldada menetleja avalduse täielikult. M. Vutt on väljendanud oma 2009 aasta kohtupraktikaanalüüsis arvamust, et menetluskulude kindlaksmääramise määrus ei pea olema üldjuhul põhjendatud arvestades TsMS 478 lg-t 2. St üldiselt võib menetluskulude kindlaksmääramise määrus olla kohtuotsusega võrreldes vähem põhjendatud juhul, kui kulude kandmiseks kohustatud isik ei ole menetluskulude taotlusele vastu vaielnud ja taotlus rahuldatakse. Silmas on peetud põhjendatust vormilises, mitte, aga materiaalses mõtte materiaalses. 64 Menetluskulude määramine on oma olemuselt hagita menetlus, hagita menetluses on TsMS 478 lg 1 kohaselt lahendiks kohtumäärus, mida lg 2 esimese lause kohaselt ei pea põhjendama, kui sellega rahuldatakse avaldus ega kitsendata ühegi menetlusosalise õigusi. V. Kõve on avaldanud arvamust, et põhjendusteta otsuse puhul võib tekkida olukord, et poolel jääb saavutamata taotletud eesmärk õigusrahu ja otsuse aktsepteeritavus, mis võib olla oluline, samas võib jääda põhjendamata otsus puhul ka arusaamatuks pooltele, miks just selline otsus tehti Kaalutlusõiguse kasutamine kohtunikuabide poolt vaadeldavates lahendites Kaalutlusõiguse kasutamine kohtuniku ja kohtunikuabi poolt otsuse tegemisel tähendab, et otsuse langetaja peab otsuse tegemisel arvestama tervet rida erinevaid asjaolusid. Nendeks erinevateks asjaoludeks on nt kohtuasja raskus ja kui ulatuslik on antud asi, kui palju see riivas isikut ja tema lähedasi, kas see isik sai materiaalset kahju. Oluline on arvestada sellega, et iga kohtuasja puhul on arvestatavad asjaolud erinevad. Kaalutlusõiguse rakendamisel 64 Vutt, lk Kõve, lk\n21 lähtuvad kohtunik ja kohtunikuabi seadusest, tõenditest ja oma sisemisest veendumusest. Menetluskulude kindlaksmääramise menetluse läbiviimisel TsMS 175 lg 1 alusel ja otsuse tegemisel kasutab kohtunikuabi kaalutlusõigust. Menetluskulude kindlaksmääramise menetlus on oma olemuselt hagita menetlus. 66 Menetluskulude väljamõistmine toimub põhimõtteliselt samadel alustel kahjuhüvitise väljamõistmisega võlaõigusseaduse 67 (edaspidi VÕS) järgi, mida reguleerib VÕS 128 lg 3. Samas, on seadusandja näinud ette menetluskulude hüvitamiseks eraldi menetluse, mille läbiviimise põhimõtted on reguleeritud TsMS-s ja selle alusel kehtestatud õigusaktides, 68 kuna tsiviilkohtumenetluses kaasatud esindaja kulude puhul on tegu protsessiõigusliku küsimusega ja seetõttu ei saa ka taotleda nende kulude hüvitamist materiaalõigusliku kahjuhüvitisnõudega. 69 Vaadeldud lahendid on perioodist , nende tegemise ajal ei olnud veel jõustunud redaktsioon, mille kohaselt võib teha põhjendava osata määruse. Kasutatud lahenditest on näha, et kohtunikuabid on ka varem teinud määruseid, kus puudub kulude analüüs ja kulud on kindlaksmääratud avalduses näidatud ulatuses, kuna pole esitatud avaldusele vastuväidet. Tsiviilasjas on kohtunikuabi väljamõistnud õigusabikulud määrusega, milles ei ole kulude analüüsi tehtud, kuna kostja pole kuludele vastu vaielnud. Kohtul kulus avalduse edastamiseks kostjale kokku 152 päeva ja kogu menetluskulude menetlus kestis kokku 272 päeva. Üle poole ajast kulus dokumentide edastamiseks. 70 Määruses pole kohtunikuabid analüüsinud kulude põhjendatust ja vajalikkust, ning kuigi edastatud avaldusele pole vastuväiteid esitatud, on menetluse ajakulu olnud 160 päeva, sellest 81 päeva kulus avalduse kättetoimetamisele. 71 On näha, et ilma põhjendava ja selgitava osata määruse tegemine ei ole oluliselt lühendanud menetluse aega, võrreldes teiste kohtunikuabide poolt tehtud määrustega, mis sisaldavad selgitavat ja põhjendavat osa. Avalduse edastamise kohustus tulenevalt TsMS 176 lg 1, mille kohaselt peab kohtunikuabi viivitamatult edastama esitatud avalduse koos kulude nimekirjaga teisele poolele, kuid korduvate vastustele vastamiste edastamise kohustust ei ole. Seaduse kohaselt on kohtunikuabil õigus TsMS 174 lg 5 järgi anda menetlusosalisele tähtaeg hüvitatavate menetluskulude täpsustamiseks või kohustada poolt esitama menetluskulusid tõendavaid 66 RKTKm , p Võlaõigusseadus. RT I 2001,81, 487; RT I, , RKTKm , p P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. Võlaõigusseadus I. Kommenteeritud väljaanne. Juura, Tallinn: 2006, lk 451, p HMK määrus HMK määrus\n22 dokumente. Ka peab menetleja arvestama otsuse tegemisel, et otsuses ei oleks poolele üllatavaid asjaolusid, mida pole varem käsitletud. Seda küsimust on analüüsinud Riigikohus ja öelnud, et TsMS 436 lg 4 esimese lause järgi ei tohi kohus otsust tehes tugineda asjaolule, mida ei ole menetluses arutatud ning TsMS 463 lg 2 järgi kohaldatakse eeltoodut ka kohtumäärusele. Riigikohus lahendas määruskaebust, kus ringkonnakohtul oli tekkinud kahtlus, et kostja on käibemaksukohustuslane (hageja osutas sellele ringkonnakohtule esitatud määruskaebuses) või ta saab muul põhjusel tekkinud kuludelt käibemaksu tagasi arvestada ja sellele tuginedes vähendas maakohtus väljamõistetud menetluskulude suurust. Kolleegium ütles, et kui ringkonnakohtul oli selline kahtlus, siis tulnuks tal anda kostjale TsMS 174 lg 5 kohaselt võimalus esitada oma seisukohad, muuhulgas täiendada kinnitusavaldust ning vajadusel esitada ka tõendid, ühtlasi kolleegium nõustus kostjaga, et ringkonnakohtu määrus on talle üllatuslik, st määrus ei vasta TsMS 436 lg-s 4 sätestatud nõuetele. 72 Mitmete lahendite puhul võib märgata, et kohtunikuabi edastab dokumendid vastuse saamiseks teisele poolele ja palub vastust, kuigi tavaliselt on tal otsuse langetamiseks vajalik info olemas ja menetluskulude avalduse esitaja poolt saadetud vastusest ei tule uut infot, kuna piirdutakse vaid varasemate seisukohtade kordamisega. Selline mitmekordne vastuste küsimine muudab menetluse aja pikemaks ja tundub, et kohtunikuabi ei julge otsustada ning küsib poolte arvamust. Tsiviilasjas esitas hageja hagi vale kostja vastu. Avaldusele esitatud vastuväites ei olnud hageja nõus kostja menetluskulude kandmisega ja põhjendas oma seisukohta asjaoluga, et kostja pidi teadma, et hagi on esitatud vale kostja vastu. Põhjendusena toob ta ka selle, et hageja on ka esitanud kohtule taotluse kostja asendamist, enne kostja kohtule vastamise tähtaega, millega loetakse hagiavaldus senise kostja vastu tagasivõetuks. Seega puudus hageja arvates kostjal vajadus hagiavalduse sisuliseks analüüsiks. Kostja kohustus vastata hagile tulenes TsMS 394 lg-st mis ütleb, kostjal on kohustus kohtule esitada hagile kirjalik vastus, lg 2 p-de 1, 3 kohaselt tuleb kostja vastuses lisaks hagi menetlusse võtmist puudutavatele seisukohtadele teatada ka kõik oma taotlused ja väited. Seega oli hagi sisuline analüüs vajalik. Sellele sättele tugines ka kostja hageja vastuväidetele vastates. Seega ei saanud kohtunikuabi vastused lisainfot, korrati vaid teadaolevaid asjaolusid. 72 RKTKm , p HMK määrus\n23 Töö kirjutamisel kasutatud lahendite puhul võib välja tuua, et kohtunikuabide poolt menetluskulude väljamõistmisel TsMS 175 lg 1 alusel on lahendites menetluskulude menetluse käigus kontrollinud: 1. Kas menetlusosalisel oli esindaja välja saab mõista ainult neid õigusabikulusid, mis on kantud seoses lepingulise esindusega, menetluse käigus tehakse kindlaks, kas toimiku kohaselt oli tegemist lepingulise esindusega või poolel seaduslik esindaja. 2. Kas taotlusele lisatud menetluskulude nimekirjas olevad toimingud kajastuvad ka asja toimikus, kulude väljamõistmisel arvestavad kohtunikuabid reeglina ainult neid tegevusi, mille toimumist saab kinnitada kohtutoimiku kohaselt. 3. Kas taotlusele lisatud menetluskulude nimekirjas olevate toimingute tegemine on omistatav toimikukohaselt esindajale või tegi neid menetlusosaline ise. 4. Kas väljamõistetavate kulud on vastavuses TsMS 175 lg 4 alusel kehtestatud piirmääradega. Need on asjaolud, mille toimumist kohtunikuabil on võimalik toimiku alusel lihtsalt kontrollides, nende puhul pole kohtunikuabil vaja analüüsida. Need on pigem vormilised küsimused, sisulist pool nad ei hinda. St nad ei hinda kui vajalikud nad on, vaid tuvastab nende toimumise toimiku kohaselt. Lepingulise esindaja kulude ehk õigusabikulude põhjendatuse ja vajalikkuse hindamine TsMS 175 lg 1 alusel on menetleja diskretsiooniotsus, mille teostamisel tuleb arvestada mh kohtuvaidluse asjaoludega, eelkõige asja keerukuse ja mahukusega Õigusabikulude põhjendatuse ja vajalikkuse hindamine Õigusabikulud tuleb tsiviilkohtumenetluses hüvitada üksnes juhul, kui tegemist on ühtlasi mõne seaduses sätestatud hüvitamisele kuuluva kuluga, eelkõige lepingulise esindaja kuludega. 75 TsMS kohaselt jagunevad menetluskulud kohtu- ja kohtuvälisteks kuludeks. Õigusabikulud on seaduse kohaselt kohtuvälised kulud, kohus mõistab välja ainult põhjendatud ja vajalikud õigusabikulud. Põhjendatud kuludeks on tsiviilasja raames kantud menetlusosaliste esindajate ja nõustajate kulud, mis on seotud konkreetse tsiviilasjaga, st hagiavalduse koostamise ja edasise 74 RKTKm , p RKTKm , p


Kaljo Simsoni (1929 – 2017)\nKaljo Simson. 1960ndad, 2016\nKaljo Simson sündis Kuressaares Emilie Louise Simsoni ja tuntud Saaremaa maadleja Aleksander Sanniku peres. 1930. aastal sündis Kaljole õde Evi-Marte. Isa pere juurde ei jäänud. Ema koos lastega asus sõja puhkedes elama Pärnusse. Peale ema surma 1942. aastal lapsendas Kaljo ja Evi koolijuhataja Leppoja perekond. 1944. aastal emigreerusid nad Rootsi. Oma kasuvanematega Kaljo ei kohanenud. Ta lahkus Rootsist, lasi lapsendamise tühistada ning võttis endale tagasi ema perekonnanime Simson. Õde Evi jäi elama kasuvanemate juurde Rootsi.\n1949. aastal 19-aastasena ette võetud rännak Rootsist Eestisse lõppes Leningradi oblastis, kus nooruk spioneerimises kahtlustatuna kinni võeti ja määrati karistuseks 10 aastat vangistust. Need aastad veetis Kaljo Simson Kasasthani steppides GULAGi Jekibastuzi ja Steplagi sunnitöölaagris. Parimatel noorusaastatel kogetud raskused jätsid jälje kogu eluks.\nPeale laagrist vabanemist 1956. aastal asus Kaljo Simson elama Pärnusse, kus töötas ehitusel ning lõpetas keskkooli. 1963. aastal astus Simson Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda, 1966. aastal asus aga ümber Tallinna ERKI-sse, mille ta 1970. aastal arhitektina lõpetas.\nJuba lapsepõlves ilmutas Kaljo Simson osavust joonistamises ja esines koolide näitustel nii Eestis kui Rootsis. Arreteerimise käigus 1949. aastal hävitati kunstniku sõnul 500 joonistust, akvarelli ja õlimaali. Laagris tegutses ta kunstnikuna täites tellimustöid. Sellest ajast on säilinud postkaardikavandeid, visandeid ja portreejoonistusi. Inimnäo ja looduse kujutamise vastu kujuneski kunstnikul sügavam huvi, mis jätkus hiljem läbi kogu loomeperioodi.\nÕli papil. 100 x 132 cm 1980ndad\nKaljo Simson. Tehislindude vabrikus.\nÕli papil. 100 x 131 cm 1977\nArhitektuuriüliõpilasena teostusid ka esimesed autoriväljapanekud. 1967-1972. aastatel näitas Kaljo Simson mitmel korral oma töid ühisnimetaja “Inimene ja loodus’’ all. Kaljo tööd eristusid tugevalt tolleaegsest keskmisest kunstisuunast ja tekitasid vastuolusid kunstiüldsusega. Väidetavalt võeti 1972. aastal kinos “Kosmos" toimunud näitus peale esimest nädalat Kunstnike Liidu poolt maha.\nHarva õnnestus Kaljo Simsonil oma loomingut Kunstnike Liidu poolt korraldatud kunstinäitustel avalikkusele eksponeerida, küll aga esitas ta oma töid kõigile vabariiklikele kevad- ja sügisnäitustele. Simson esines Soomes toimunud ülevaatenäitustel “Eesti kunst. Eestiläisen taiteen myyntinäyttely’’ (1977) ja ARS ESTONICA 88 (1988). 1990. aastal avaldati ajakirja Eesti Naine 1/1991 esikaane siseküljel foto Kaljo Simsoni tööst “Kahtlustused’’. 1998. aastal oli Kaljo Simsoni looming 11 maaliga esindatud Pärnus Chaplini kunstikeskuses toimunud näitusel “Inimesed ja kaelkirjakud” koos Mark Kostabi, Navitrolla ja Van der Blutiga.\nKaljo Simson. Probleem. Õli papil. 100 x 131 cm 1980ndad\nParalleelselt kunstiloomele on astrofüüsika, keemia jm. teadused leidnud praktilist rakendamist tema katsetes, leiutistes ja uurimistöödes. Simsoni nimel on mitu patenti. Tema leiutatud joonistussüsi, nn. simsoniit, leidis tema enda portreeloomingus laialdast kasutamist, pälvides heakskiitu ka Kunstiinstituudi õppejõudude ja üliõpilaste poolt. Samas leidis tänuväärseid kasutajaid ka Simsoni leiutatud pehme kustutuskumm.\n1971. aastal abiellus Kaljo Simson kunstiajaloo üliõpilase Sirje Tohveriga. Peres kasvas kaks last Hüllo-Kristjan (s 1971) ja Helen (s 1973). Abielu lahutati 1975. aastal. 1992. aastal tutvus kunstnik väliseestlase Tiiu Holldéniga. Ühine looduse- ja kunstihuvi viis neid ühe katuse alla Tallinnas ning hiljem Rootsis, Västerviki linnas. 2003. aastal otsustas ta püsivalt Rootsi elama asuda.\nKuni 2014. aastani jätkas Simson ka kunstiloominguga, tegutsedes suvekuudel portreteerijana Västerviki suvitusrajoonis. Sellest perioodist pärineb ka hulk väiksemamõõdulisi loodusmotiive ühistelt reisidelt ja väljasõitudelt Tiiuga.\nKaljo Simsoni tütar Helen Kooviste algatas 2014. aastal Eesti Rahvuskultuuri Fondi toel kunstniku loomingulise pärandi süstematiseerimise ja ületoomise Eestisse, külastas Kaljo Simsonit Rootsis 2015. ja 2016. aasta suvel. 2016. aasta suvel naasis ka Kaljo Simson halvenenud tervise tõttu Eestisse, kus tema elutee lõppes.Tütar Helen jätkab Kaljo Simsoni loomepärandi avalikustamist.\n(teksti lühendanud A.K.)\nKALJO SIMSON OMA LOOMINGUST:\nÕige kunst on ainukene terve kunst, kus tegelevad julgelt kõik maailma olendid ja asjad – minugi kunstiteosed on sellised.\nKunsti, nagu teadusegi kriteeriumiks on oskuste täiuslikkus. Kunst on töö, talendi treeninguga saavutatud oskus näitamiseks valitud teema, sisu edasiandmisel.\nNägu on pühadus.\nMaria-Reene, vaimne mentor:\nAutori sisemises maailmas on palju solvumist ja nurgelisi jooni. Iseloomu isekust on näha ja mingil määral justkui tahab kiusata maailma, et vaadake millised te olete... Naise pehmed vormid toovad temas välja altruismi maailma suhtes ja hetkeks seisatavad temas solvumise ja mingil määral kättemaksu maailmale.\nKaljo Simson. Tiivasirutus ookeanil. Õli papil. 100 x 132 cm 1980ndad


Kokkuvõte 2019. aasta märtsi tegevustest | Eesti Ujumisliit\nKokkuvõte tegevustest ning toimunud üritustest 2019. aasta märtsis:\n9.-10. märtsini toimusid Aura keskuses Eesti Karikavõistlused. Eesti Karikavõistlused võitis Spordiklubi Garant 651 punktiga, edestades teiseks tulnud Audentese Spordiklubi vaid seitsme punktiga. Loe pikemalt SIIT.\nEesti Karikavõistlustel tegi oma esimese starteri debüüdi FINA kohtunikuna Eric Roots. Loe pikemalt SIIT.\n13. märtsil toimus Eesti Ujumisliidu Treenerite kogu juhatuse koosolek. Protokolli leiab SIIT.\n14.- 21. märtsini toimusid Araabia Ühendemiraatides Eriolümpia suvised Maailmamängud, mis olid Eesti ujujate jaoks edukad. Loe pikemalt SIIT.\n17. märtsil võitis Kregor Zirk Serbia Openil esikoha 200 m vabaltujumises ja pronksi 50 m liblikujumises. Loe pikemalt SIIT.\n20. märtsil toimus Eesti Ujumisliidu juhatuse koosolek. Protokolli leiab SIIT.\n23. märtsil toimunud Eesti Ujumisliidu üldkoosolekul valiti alaliidu uueks presidendiks Simon Renno. Loe pikemalt SIIT.\n22.-23. märtsini Tartus toimunud Baltimaade meistrivõistlustel kogusid eestlased teiste Balti riikide arvestuses kõige enam punkte nii noorte-, juunioride-kui ka absoluutarvestuses. Loe pikemalt SIIT.\n30.-31. märtsini toimus Auras Tartu Ujumisklubi korraldatud rahvusvaheline võistlus Madwave Challenge. Võistlejaid oli nii Lätist, Soomest, Venemaalt kui ka loomulikult Eestist. Loe lähemalt SIIT.\nEesti Ujumisliidul valmis EUL85 logo. 1934. aastal moodustati Eesti Veespordi Liit, millest kasvas välja Eesti Ujumisliit. Sellel aastal tähistab Eesti Ujumisliit 85. sünnipäeva, mille auks on tehtud ka spetsiaalne logo. Loe pikemalt SIIT.\n10. apr. 2019 in Uudised\t0 kommentaari