C.1 Arvutite komponendid ja arhitektuur | EUCIP: IT kutsehariduse õppematerjalid\nC.1 Arvutite komponendid ja arhitektuur\nC.1.1 Arvuti riistvarakomponendid\nC.1.1.2 Arvutisüsteemi põhikomponentidevahelised seosed\nC.1.1.3 Peamised perifeeriaseadmed ja nende funktsionaalsus\nC.1.1.4 Perifeeriaseadmete parameetrid\nC.1.2 Arvuti arhitektuur\nC.1.2.1 Arvuti arhitektuuriskeem\nC.1.2.2 Tugikiibistiku mõiste ja erinevate siinitüüpide otstarve\nC.1.2.3 Mälu hierarhia\nC.1.2.4 Arvutisüsteemide erinevused sõltuvalt kasutusotstarbest\nC.1.3.1 Protsessori arhitektuur\nC.1.3.2 Protsessorite jagunemine käsustiku alusel RISC ja CISC arhitektuurideks\nC.1.3.3 Käsukonveierid, käsutaseme paralleelsus, dünaamiline ajastamine ja spekulatiivne käivitamine\nC.1.3.4 Kaasprotsessori mõiste\nC.1.3.5 Protsessorite tehnoloogiad ja parameetrid\n# C.1 Arvutite komponendid ja arhitektuur\nSelle teema materjale läbi töötades saad teadmised arvuti riistvarakomponentidest, arvutite arhitektuurist ja protsessori tööpõhimõtetest.\n# C.1.1 Arvuti riistvarakomponendid\nMääratlema arvutisüsteemi põhilised komponendid ja kirjeldada nende koostööd\nTooma välja lihtsa arvutisüsteemi peamised perifeeriaseadmed ja nende parameetrid\nEristama põhilisi mälutehnoloogiaid.\n# C.1.1.1 Arvutisüsteemi põhikomponendid\nMääratleda arvutisüsteemi, põhilised osad: protsessor muutmälu, püsimälu ja kirjeldad nende tööpõhimõtet.\nPersonaalarvuti Personal Computer / PC edaspidi arvuti on arvutusseade, mis koosneb erinevaid funktsioone täitvatest elektroonikaplokkidest, mis koos funktsioneerides teostavad mingit kasutaja poolt määratud ülesannet.\nArvuti on ehituselt modulaarne ja see tähendab, et arvuti erinevaid funktsionaalseid plokke või mooduleid saab vastavalt soovitud kasutusotstarbele erinevalt kombineerida ning nii muuta arvuti funktsionaalsust või jõudlusparameetreid. Näiteks kontoriarvuti jaoks ei ole reeglina vaja võimsa protsessoriga, eriti suure muutmäluga ja graafikatööks mõeldud spetsiaalsete omadustega arvutit. Samas on loetletud omadused hädavajalikud graafikadisaineri arvutil. Ainult riistvarakomponentidest ei piisa, et panna arvuti teostama mingit ülesannet.\nRiistvarakomponendid paneb koos funktsioneerima programm ehk käskude jada, mis ütleb arvutile kuidas mingit ülesannet täita. Programm, mille käske arvuti protsessor mõistab, on arvutikeeles ühtede ja nullide jada ja selle abil toimub ka suhtlus erinevate arvutikomponentide vahel.\nIga üksik element selles nullide või ühtede ahelas on väikseim infoühik ehk bitt.\nBittide jada moodustab binaarkoodi ehk kahendkoodi , mis on kogu arvutiteooria aluseks ja mille unepealt tundmine on igale IT spetsialistile oluline kirjaoskus. Konkreetsete sõnumite moodustamiseks on kahendkoodis kasutusel infoühik bait , mis omakorda koosneb kaheksast bitist. Baidi väärtus kümnendkoodis on vahemikus 0 kuni 255 ja igale bitile baidi sees vastab kahendaste nagu näidatud allpooltoodud joonisel:\nJoonis 1‑1. Bitipositsioonidele vastavad kahendastmed\nIgale biti positsioonile vastab kahendaste ja kui vastava positsiooni biti väärtus on üks siis liidetakse sellele vastav kahendaste teistele bittidele ja nii saadakse vastava baidi väärtus kümnendkoodis. Näiteks kahendkoodis baidi 10000001 väärtus kümnendkoodis on 1×27+0×26+0×25+0×24+0×23+0×22+0×21+1×20=129\nArvuti riistvara koosneb funktsionaalsetest plokkidest, millest igal on oma spetsiifiline ülesanne. Iga arvuti keskne koostisosa on protsessor (CPU – Central Processing Unit), mis loeb mälust programmikoodi ja töötleb andmeid.\nPõhitsükkel, mida protsessor järjest täidab on:\nKäsu lugemine mälust (Instruction Fetch)\nKäsu dekodeerimine (Instruction Decode)\nKäsu täitmine (Execute)\nTulemuse salvestus (Store).\nMuutmälu (RAM – Random Access Memory) ehk põhimälu kasutatakse arvutis töötavate rakenduste programmikoodi ja andmete salvestamiseks.\nPüsimälu (ROM – Read Only Memory) on on kasutusel erinevate arvuti riistvarakomponentide püsivara (firmware) programmikoodi ja andmete salvestamiseks. Esmane programm arvuti käivitumisel loetakse protsessorisse spetsiaalsest püsimälust BIOS (Basic Input Output System). BIOS'i otstarve on varustada arvuti käivitumiseks vajaliku programmikoodiga, sisaldab driverid suhtlemiseks riistvarakomponentidega ja infot arvuti riistvarakonfiguratsiooni kohta ning kasutajaliidese (BIOS SETUP) arvutitootja riistvaraseadete muutmiseks või taastamiseks. Arvuti käivitamisel täidab protsessor püsimälust loetud käske riistvara testimiseks (POST – Power On Self Test) ja esmase käivitusseadme poole pöördumiseks, et laadida arvuti muutmällu operatsioonisüsteem. Viimane mõiste hõlmab tarkvarakeskkonda, mille kaudu hallatakse süsteemiressursse ja jagatakse kasutajale juurdepääsu erinevatele riistvarakomponentidele ning võimaldatakse käivitada erinevaid programme ehk rakendusi, et panna arvuti teostama kasutajale vajalikke ülesandeid.\n# C.1.1.2 Arvutisüsteemi põhikomponentidevahelised seosed\nKirjeldada peamiste arvutikomponentide omavahelist koostööd.\nArvutisüsteemi põhikomponentide omavaheline andmevahetus toimub mööda füüsilisi meediumeid ehk siine bus: mööda andmesiini liiguvad andmed, aadressisiinil olev info näitab kuhu andmed liiguvad ja juhtsiini seisuga määratakse mis suunaliselt ja mille vahel andmed parajasti liiguvad.\nJoonis 1‑2. Arvuti plokkskeem\nEt ühendada erinevad komponendid ja võimaldada arvutil andmevahetust perifeeriaseadmetega on kasutusel täiendav integraalskeemide komplekt ehk tugikiibistik. Kõik arvuti komponendid ühendatakse koos tööle spetsiaalsel trükkplaadil ehk emaplaadil. Emaplaadil on tugikiibistik koos vajalike pesadega, et ühendada sellele protsessor, mälu ning sisend-väljundseadmete pordid. Emaplaat jagab ka voolu erinevatele süsteemikomponentidele ja selleks on seal toitepistikud ning täiendavad pingeregulaatorid. Et arvutisüsteem saaks funktsioneerida on vaja arvutile toiteadapterit.\nArvuti põhikomponendid on ümbritsetud arvutikorpusega. Arvutikorpuse ülesanne on kaitsta arvutikomponente vigastuste eest, muuta arvuti ohutuks, käepäraseks ja meeldivaks arvutikasutajale, ära hoida elektromagnetiliste häirete levimine keskkonda ja tagada arvuti immuunsus keskkonnast tulevate häirete suhtes, võimaldada piisav õhuvool arvutikomponentide jahutuseks ning isoleerida arvuti komponentide jahutussüsteemi poolt põhjustatud müra arvutikasutajast. Arvuti põhikomponendid töötavad kõrgetel sagedustel ja on allikaks elektromagnetilistele häiretele (EMI – Electromagnetic Interference), mis võivad häirida teiste elektroonikaseadmete toimimist. Samas on arvuti põhikomponendid tundlikud ka välistele häiretele. Seetõttu peavad arvuti põhikomponendid olema paigutatud arvutikorpusesse, mis piirab elektromagnetiliste häirete leviku nii sisse kui ka väljapoole.\nTeine väga oluline põhjus arvuti põhikomponentide koondamiseks korpusesse on elektriohutus, sest arvutis on sees toitesüsteem ja elektrikaabeldus, millega kokkupuude võib olla eluohtlik. Eelpoolmainitud elektromagnetiliste häirete vastavuse aluseks on elektromagnetilise ühilduvuse (EMC – Electormagnetic Compatibility) direktiiv. Arvuti elektriohutusele vastavust reguleerib madalpingedirektiiv (LVD – Low Voltage Directive). Iga arvuti peab vastama nii EMC kui LVD direktiivile ja selle kinnituseks on arvutikorpusel vastav märgistus – CE. Kolmas põhjus, miks arvuti põhikomponendid on korpuses on vajadus arvutikomponente jahutada ja selleks tekitatakse arvutikorpuses suunatud õhuvool, millega tagatakse põhikomponentide nõuetele vastav temperatuur.\n# C.1.1.3 Peamised perifeeriaseadmed ja nende funktsionaalsus\nTuua välja lihtsa arvuti- süsteemi peamised perifeeriaseadmed: monitor, klaviatuur, osundusseadmed, massmäluseadmed, võrgukaardid, printerid ja kirjeldada nende tööpõhimõtet.\nArvuti perifeeriaseadmed on seadmed, mida saab täiendavalt lisada arvuti peamistele riistvarakomponentidele aga mille olemasolu ei ole hädavajalik arvuti toimimiseks. Perifeeriaseadmed ühendatakse arvutiga kasutades arvuti tugikiibistikku sisseehitatud sisend-väljundmoodulit ja selles sisalduvaid erinevaid kontrollereid, mis pakuvad valiku siinidest ja portidest perifeeriaseadmete ühendamiseks. Kõige olulisemad perifeeriaseadmed, mis teevad võimalikuks inimese suhtlemise arvutiga on klaviatuur andmete sisestamiseks ja monitor , et näha arvutuse tulemust. Monitori ühendamiseks peab arvutis olema graafikakaart.\nPeale eelpoolmainitud seadmete on inimese ja arvutiga suhtlemisel kasutusel erinevaid sisendseadmed:\nhiir on osundusseade arvutiekraanil navigeerimiseks ja rakendustega töötamiseks\nkiipkaardilugeja isikutuvastuseks. Eesti ID-kaardi lugemiseks vajaliku info leiad aadressilt http://www.id.ee/\nkaugjuhtimispult koduse meediakeskuse eemalt juhtimiseks\nmikrofon ja kaamera heli ning pildi salvestamiseks või veebisuhtluseks\nskänner dokumentide muutmiseks elektroonilisele kujule\nmängukonsoolid arvutimängude lisana.\nprinter elektroonilise info paberil esitamiseks\nkõlarid muusika või kõne kuulamiseks arvutist\nteler arvuti kasutamisel filmide vaatamiseks või arvutimängudeks.\nSuurte andmehulkade, operatsioonisüsteemi ja kasutajarakenduste salvestamiseks kasutatakse massmäluseadmeid , mis säilitavad oma sisu ka siis kui arvuti on väljalülitatud seisundis.\nMassmäluseadmetele salvestatakse arvuti operatsioonisüsteem, rakendused ja kasutaja andmed.\nVäga oluline komponent arvutis on võrgukaart , et ühendada arvuti lokaalsesse võrku (LAN – Local Area Network) ja võimaldada ühenduse loomist teiste võrku ühendatud arvutitega ning internetiga.\nTäiendavate perifeeriaseadmete funktsionaalsus võib olla väga erinev ja allpool on mõned näited:\nKatkematu toite allikad, et arvuti töö ei katkeks hetkelise elektrikatkestuse või võrgupingekõikumise tõttu\nInfokandjad, massmäluseadmed andmete salvestamiseks\nSignaalitöötluskaardid andmete kodeerimiseks või krüpteerimiseks\nTV-kaardid arvuti kasutamiseks teleri või videosalvestina\nFotoaparaadid ja kaamerad piltide ja video salvestamiseks arvutisse\nModemid ja võrguseadmed arvuti ühendamiseks võrku\nSensorid ja automaatikaseadmed mingite protsesside jälgimiseks, automatiseerimiseks ja kaugjuhtimiseks.\nRaadioühendus ehk juhtmevaba side. Traadita seadmete ühendamiseks on saadaval mitmesuguseid erinevaid tehnoloogiaid. IrDA (ehk infrapuna) ühendust kasutati algselt personaalarvutite ühendamiseks mobiiltelefonide ja pihuarvutitega. Tänaseks on kasutusele võetud siiski üha rohkem muid raadioühenduse tehnoloogiaid, nagu näiteks WiFi ja Bluetooth, mis tagavad parema töökindluse ja sooritusvõime.\n# C.1.1.4 Perifeeriaseadmete parameetrid\nMääratleda erinevat tüüpi perifeeriaseadmeid ja võrdlema nende omadusi ning jõudlust kasutades sobivaid parameetreid nagu maht, kiirus, resolutsiooni, ühilduvusstandardid.\nPerifeeriaseadme parameetrid kirjeldavad seadme toimimist. Arvuti klaviatuuri puhul on parameetriteks klahvide arv, toetatud keel, lisafunktsiooniklahvid ja ühendusliides. Tähemärkide paigutuse järgi nimetatakse kaasaegset klaviatuuri ka QWERTY, mis on esimesed 5 klaviatuuri tähemärki. Eesti klaviatuuri eripäraks on "Õ" sümbol ja selle olemasolu järgi saab kontrollida, kas klaviatuur on eesti keele jaoks kohandatud.\nMonitori olulised parameetrid on monitori ehituslikust eripärast kas CRT / Cathode Ray Tube või LCD / Liquid Crystal Display. CRT tüüpi monitor sisaldab elektronkiiretoru, milles elektronkiir joonistab kujutise ekraanile. Seda tüüpi monitori puudusteks on elektronkiire liikumisest tulenev värelus, kujutise teravuse sõltuvus heledusest ja kontrastsusest, kujutise geomeetria ja elektronkiirte kokkujooksu probleemid, suur voolutarve ja suured mõõtmed. Neid probleeme ei ole LCD tüüpi ekraaniga monitoridel, kus kujutis tekitatakse tagant valgustatud LCD-paneelile. Selle iga pikselit tüüritakse eraldi transistoridega, mis võimaldab juhtida vajaliku hulga valgust erinevatesse ekraanipunktidesse. LCD-monitori eelisteks on 100% sirgete servadega kujutis, täiesti lame ekraan, madal voolutarve ja väikesed mõõtmed ning digitaalse liidese ehk DVI (Digital Visual Interface) olemasolul, mis võimaldab arvuti graafikakaardist kanda digitaalse ekraanipildiinfo ilma muundamata otse ekraanile.\nOlulised tehnilised parameetrid LCD ekraanil on:\nEkraani mõõtmed – pildi suhe näitab, kas tegemist on laiekraaniga suhtega 16:9 või tavaekraaniga suhtega 4:3, ekraani suurust iseloomustatakse ekraani diagonaali mõõduga tollides. Tänapäeval kasutatav ekraani suhe on enamasti 16:9, mis võimaldab vaadata monitoi ekraanilt mugavalt ka filme.\nResolutsioon – pikslite arv ridades ja veergudes näitab kui palju infot on võimalik ekraanile kuvada, näiteks 1920x1080\nReageerimisaeg [ms] ehk aeg, mis kulub muutunud ekraanipunkti muutmiseks monitoril\nHeledus [cd/m2] näitab monitori maksimaalset heledust\nKontrast väljendab monitori musta ja valge värvi suhet\nVaatenurk ehk kui suure nurga ulatuses on pilt selgesti jälgitav (eraldi horisontaal- ja vertikaalsuunale)\nÜhendatavus – monitori liides arvutiga ühendamiseks, mis võib olla VGA – analoogsignaali jaoks, DVI-D, DisplayPort või HDMI digitaalse sisendi jaoks.\nPrinterite ja skännerite jaoks olulised parameetrid:\nresolutsioon punktides tolli kohta ehk DPI (Dots Per Inch)\nvärvide toetus ehk kas tegemist on värvilise või must-valge seadmega\nmaksimaalne toetatud paberi formaat\nseadmete kiirusnäitajad PPM (Page Per Minute) ehk mitu lehekülge minutis suudab seade töödelda\nühendatavus – reeglina USB\nMassmäluseadmete jaoks olulised parameetrid:\nOptiline salvestustehnoloogia on kasutusel CD-, DVD- ja Blu-Ray seadmetes. Neid seadmeid iseloomustab andmete salvestusmaht ja andmevahetuse kiirus, mis võib erineda lugemisel ja kirjutamisel. Kiirust mõõdetakse kordades baasühikust.\nMagnetiline salvestustehnoloogia on kasutusel kõvaketastel - HDD (Hard Disk Drive). Kõvakettal kasutatakse andmete salvestamisel pöörlevat magnetplaati, mille kohal paikneb lugemis/kirjutamis pea. Suurim viivitus on seotud lugemispea juhtimisega kõvakettal soovitud sektorini. Viivitus on seda väiksem, mida suurem on ketta pöörlemise kiirus RPM (Revolutions Per Minute).\nMälukiipide baasil massmäluseadmed on välkmäluseadmed ehk SSD (Solid-state Drive), mis kasutavad andmete salvestamiseks mälukiipe. Nende seadmete suureks eeliseks on liikuvate osade puudumine ja suurepärane pöördusaeg suvalises mälupesas hoitavate andmete poole. Kiire pöördusaeg koos hea andmevahetuse kiirusega, mis ulatub juba 3Gbit/s on teinud need massmäluseadmed populaarseks ja ka SSD seadmete mälumaht kasvab kiirelt.\nMaht – kui palju andmeid seade salvestada võimaldab\nÜhendatavus – PATA, SATA, eSATA, USB, Firewire, RJ45\nKui arvutiporti ühendatud seade ei käivitu siis tuleb veaotsingut alustada füüsilisest pistikust, millel ei tohi olla vigastusi. Port peab olema lubatud arvuti BIOS'is ja port peab olema lubatud ka operatsioonisüsteemi seadmete all ning seadme jaoks installeeritud vastavad driverid.\n# C.1.1.5 Mäluseadmed\nEristada põhilisi mälutehnoloogiaid nagu DRAM, SRAM, EPROM, välkmälu ja võrdlema nende kasutusotstarvet.\nStaatiline mälu SRAM / Static Random Access Memory. See on väga kiire muutmälu, mis realiseeritud trigerite bassil ja mille tootmine on kallis. Seda mälu kasutatakse vahemäluna cache memory või protsessorite registrite mäluna.\nDünaamiline mälu DRAM / Dynamic Random Access Memory. Selle mälutehnoloogia puhul kasutatakse info salvestamiseks väljatransistori paisusiirde elektrimahtuvust. Ühe biti info salvestamiseks piisab ühest transistorist aga laengu säilitamiseks vajab mälu regulaarset värskendamist, mis muudab seda tüüpi mälu oluliselt aeglasemaks. See muutmälu tüüp on kasutusel tänapäevastes personaalarvutites põhimäluna operatsioonisüsteemi ja rakenduste jooksvaks töötamiseks vajaliku programmikoodi ja andmete salvestamiseks. DRAM mälu on korraldatud mälubittide maatriksina. Andmevahetustsükli alustamiseks aktiveerib mälukontroller vastava rea maatriksist, millele kulub teatud viivitus taktides, seejärel aktiveerib kontroller veeruaadressi (milleks samuti kulub teatud hulk takte) ja loeb või kirjutab mällu andmed. Edasised lugemised sama rea veergudest saab teha juba ilma ekstra viivitusteta kuni on vaja lugemisega jätkata uuest reast. Uuele reale ümberlülitumiseks on vaja olemasolev rida deaktiveerida, milleks kulub samuti teatud aeg.\nPeamised 4 parameetrit mälude iseloomustamiseks on järgmised:\nCL – veeruviivitus CAS latency / Column Address Strobe Latency näitab viivitust mälukontrolleri pöördumisest mälu vastava veeru poole kuni soovitud andmete kättesaadavaks ilmumisega andmesiinil taktides.\nRCD – RAS to CAS delay viivitus rea aadressi valikuks\nRP – RAS precharge viivitus rea deaktiveerimiseks, et pöörduda uue rea poole\nRAS – Row active time minimaalne aeg, mis vaja rea ja veeru valikuks koos andmevahetusega kuni rea deaktiveerimissignaalini.\nTavaliselt on need parameetrid mälumooduli spetsifikatsioonis näidatud numbrite järgnevusena, mis eraldatud sidekriipsudega (näiteks 4-4-4-12) ja need numbrid on mälumooduli tootja poolt salvestatud spetsiaalses püsimälukiibis SPD (Serial Presence Detect), mis paikneb igal mälumoodulil ning neid andmeid kasutatakse arvuti mäluparameetrite automaatsel konfigureerimisel arvuti käivitumisel POST testimise käigus. Mälu parameetrite tuvastuseks on saadaval erinevaid rakendusi. Üks selline on näiteks CPU-Z nimeline rakendus (http://www.cpuid.com/ ), mille väljavõte mälu parameetritest on toodud joonisel.\nTänapäeval arvutites kasutusel olevad sünkroonsed DRAM muutmälud on omakorda teinud läbi arengu, mille etapid olid järgmised:\nSDR SDRAM / Single Data Rate Synchronous DRAM ehk sünkroonne dünaamiline muutmälu. SDR SDRAM mälu taktsagedus on sünkroonis arvuti protsessori taktsagedusega ning andmevahetus on võimalik üks kord iga takti kohta. Kuna andmesiini laius ühekanalisel mälul on 64 bitti ehk 8 Baiti siis andmevahetuse kiiruse arvutamiseks tuleb korrutada mälu taktsagedus 8 Baidiga.\nDDR SDRAM / Double Data Rate SDRAM ehk topeltkiirusega sünkroonne dünaamiline muutmälu võimaldab oluliselt kiiremat andmevahetust edastades andmeid nii tõusva kui langeva taktsageduse frondiga kasutades 2-bitist andmepuhvrit.\nDDR2 SDRAM – selle edasiarenduse puhul suurendati puhvrit 4-bitiseks ja tõsteti mälu välist takti, mis võimaldas lugeda 4 korda kiiremini andmeid kui mälu sisemine takt. Samuti alandati mälu toitepinget 1,8V'ni, mis omakorda võimaldas vähendada mälu voolutarvet.\nDDR3 SDRAM – vähenes voolutarve ja toitepinge, puhvrid 8-bitised, mis võimaldab lugeda mälusiinilt andmeid järjest puhvrisse 8 korda kiiremini mälu sisemisest taktsagedusest.\nRDRAM / Rambus DRAM – see on tänaseks juba praktiliselt unustatud mälutehnoloogia, mis tuli uuenduslikuna kasutusse paralleelselt esimeste DDR mäludega. Sellel mälul oli vaikimisi sisseehitatud kahekanaliline andmevahetus ja kõrgemad taktsagedused. Samas oli selle tehnoloogia probleemiks kõrge hind, mälude jahutusprobleemid ja litsentsitasu nõue, mistõttu soodsam DDR mälutehnoloogia jäi võitjaks.\nMälutehnoloogiate standardimisega tegeleb JEDEC: http://www.jedec.org\nMälude funktsionaalsust kirjeldavaid tehnilisi dokumente on võimalik leida ka mälutootjate veebilehtedelt, näiteks: http://www.elpida.com/en/products/documents.html\nAndmevahetuse kiirust saab tõsta kui kasutada mitmekanalilist mälulahendust, mis on kaasaegsetes arvutites juba standardiks kujunenud.\nArvuti muutmälu on arvuti põhikomponent ja selle parameetrid peavad hästi sobima arvuti mälukontrolleriga. Samuti on stabiilsuse poolest oluline installeerida arvutisse kokku vaid sama tootja samade parameetritega mälumooduleid. Kui mälu töös esineb tõrkeid siis on sellest mõjutatud kogu arvuti ning normaalne töötamine arvutiga ei ole võimalik. Arvuti mälu testimiseks on erinevaid vahendeid. Mälutestid on kaasas uuemate operatsioonisüsteemidega ja saab neid leida ka internetist. Näiteks aadressilt: http://www.memtest.org/\nPüsimälud on kasutusel erinevate arvuti riistvarakomponentide püsivara (firmware) programmikoodi ja andmete salvestamiseks. Näiteks on iga arvuti emaplaadil püsimälu, milles sisaldub BIOS / Basic Input Output System.\nPüsimälud jagunevad omakorda:\nROM / Read-Only Memory – püsimälu, mis programmeeritud tootmise käigus ja seda ei ole võimalik hiljem ümber programmeerida.\nPROM / Programmable ROM - ühekordselt programmeeritav püsimälukiip.\nEPROM / Erasable PROM – mitmekrodselt programmeeritav püsimälukiip, mille ümberprogrammeerimiseks on vaja vana programm kustutada ultraviolettkiirguse abil.\nEEPROM / Electrically Erasable PROM – mitmekordselt ümberprogrammeeritav püsimälukiip, mille eelnev kustutamine toimub elektrilise signaali abil ja seda tüüpi püsimälu kasutatakse tänapäevastes arvutites ja riistvaraseadmetes, et võimaldada riistvaraseadmete programmikoodi uuendada paranduste ja uue funktsionaalsuse lisamiseks.\nMälude veakontroll on kasutusel kriitilistes kontrollerites või serverarvutites. Veakontroll võib olla realiseeritud kas paarsuskontrolliga, kus teatud arvu bittide kohta arvutatakse kontrollsumma ning andmete mälust lugemisel kontrollitakse, kas summa on sama. Sellise lahenduse korral on võimalik avastada 1-bitiseid mäluvigu. Teine mälukiipides tuntud veakontrollimeetod on ECC / Error detection and correction. Selle kontrollimeetodi puhul on iga mälumoodulil eraldi kontrollbit ja selle kontrollimehanism ka mälukontrollerile sisse ehitatud. ECC mälude korral on võimalik korrigeerida 1-bitiseid mäluvigu ja avastada 2-bitiseid mäluvigu.\n# C.1.1 Kordamisküsimused\nMilline komplekt komponente on kõige sobivam funktsioneeriva arvuti koostamiseks?\nProtsessor, mälu, mikrokood\nProtsessor, mälu, sisend-väljund seade\nProtsessor, emaplaat, mälu, BIOS, toiteplokk X\nMillise valemi järgi on õige teisendada 2 bitine kahendkood kümnendkoodiks?\nKõrgem bitt×22+madalam bitt×21\nKõrgem bitt×21+madalam bitt×20 X\nKõrgem bitt×20+madalam bitt×21\nMillises funktsioonis ei kasutata püsimälu arvuti koosluses?\nMillised parameetrid iseloomustavad DDR2 SDRAM mälu jõudlust?\nMillisel massmäluseadmel on kõige väiksem viivitus andmete poole pöördumisel?\n# C.1.2 Arvuti arhitektuur\nMääratlema diagrammi abil üldotstarbelise arvuti arhitektuur\nKirjeldama tugikiibistiku mõistet ja erinevate siinitüüpide otstarvet arvutisüsteemis\nKirjeldama mälu hierarhia mõistet\nTuvastama erineva otstarbega arvutisüsteeme.\n# C.1.2.1 Arvuti arhitektuuriskeem\nMääratleda diagrammi abil üldotstarbelise arvuti arhitektuuri\nKaasaegse arvutiarhitektuuri plokkskeem on kirjeldatud allpooltoodud joonisel.\nJoonis 1‑10. Arvuti arhitektuur Inteli Q67 tugikiibistiku baasil\nJoonisel on toodud kaasaegse arvuti arhitektuuri plokkskeem, kus on näha arvutisüsteemi põhikomponendid eesotsas protsessoriga, milles sisaldub nii graafikakontroller kui ka mälukontroller. Protsessor on ühenduses teiste süsteemikomponentidega läbi kiire DMI (Direct Memory Interface) liidese. Viimane asendab varem tuntud protsessori süsteemisiini (FSB – Front Side Bus) ja sarnaneb ülesehituselt PCI Express siinile. Protsessoris sisalduv graafikakiirendi on ühenduses väljundportidega FDI (Flexible Display Interface) liidese abil. Tugikiibistiku komponent (PCH –Platform Controller Hub) võimaldab arvutisüsteemil erinevad siinid suhtlemiseks välismaailmaga. Sealhulgas graafikapordid, PCIe ja PCI siinid, SATA liidese ja pordid, USB liidese ja pordid, helikaardi ja helipordid, võrgukaardi ja RJ-45 pordi. Joonisel on toodud ka SPI (Serial Peripheral Interface Bus) liides BIOS'i poole pöördumiseks ja LPC (Low Pin Count) liides, mille kaudu ühendatakse tugikiibistikuga järjestik- ja paralleelpordid ning pääseb juurde teistele funktsionaalsetele moodulitele (DMA kontroller, katkestuste kontrollerid, süsteemi timer, võimsussäästu režiimide haldus, süsteemi kell, jne).\n# C.1.2.2 Tugikiibistiku mõiste ja erinevate siinitüüpide otstarve\nKirjeldada tugikiibistiku mõistet ja erinevate siinitüüpide otstarvet arvutisüsteemis.\nTugikiibistik on täiendav integraalskeemide komplekt, mis seob omavahel erinevad arvuti riistvarakomponendid ja sisaldab vajalikud kontrollerid erinevate sisend-väljundseadmete ühendamiseks nii arvuti sees kasutades siine ja porte kui ka arvutist väljaspool kasutades arvutikorpusele väljatoodud porte.\nAndmete transportimiseks ühest kohast teise kasutatakse füüsilisi meediumeid ehk siine : mööda andmesiini liiguvad andmed, aadressisiinil olev info näitab kuhu andmed liiguvad ja juhtsiini seisuga määratakse mis suunaliselt ja mille vahel andmed parajasti liiguvad. Siinil liikuvate elektrisignaalide jada ehk protokoll võimaldab hallata seadmete vahelist suhtlust. Kui siin on jagatud mitmete võrdsete seadmete vahel on vaja kasutada siini arbitreerimist , millega antakse ühele seadmele korraga õigus siini hallata. Tsentraliseeritud arbitreerimise puhul on arbitreerimiseks eraldi riistvara. Detsentraliseeritud arbitreerimise korral peavad seadmed ise suutma otsustama, kes siini kasutab.\nSeadmete ühendamine arvutiga saab toimuda kas arvuti sees olevate siinide või portide kaudu või arvutist väljatoodud portide abil.\nPõhiline siin riistvarakomponentide ühendamiseks arvutis on tänapäeval PCI Express ehk PCIe. PCIe siin on järglaseks PCI siinile aga erinevalt viimase paralleelsest lähenemisest on PCIe järjestiksiin, mille ühe ühenduse (lane) moodustab traatide paar, millest üks mõeldud andmete saatmiseks ja teine vastuvõtmiseks.\nPCIe võimaldab häid kiirusomadusi, kuna ei pea jagama siini teistega ning võimalik on kombineerida mitu ühendust tööle samaaegselt. Kasutab punktist punktini topoloogiat seadmete vahel ja kahe seadme vahel võib ühendus koosneda mitmest traatide paarist, millega saab vastavate seadmetevahelise ühenduse soovitud andmevahetuse kiirusele vastavalt konfigureerida. Näiteks võrgukaardi jaoks kasutatakse PCIe x1 siinipesa aga graafikakaardi jaoks on kasutusel PCIe x16 siini pesa. Eelkäija PCI siin vajas riistvaralist arbitreerimist, millega jagati seadmetele õigust siini kasutada, kuna siin oli jagatud erinevate seadmete vahel ja korraga sai sai siinil olla ainult üks juhtiv seade. Ehituselt on PCIe siin soodsam, kuna vajab vähem komponente.\nPCIe toetab uuemaid tehnoloogiaid (kuumvahetatavus, võimsusäästurežiimid, QoS / Quality of Service, jne).\nPCIe siini eri versioonide jõudlusnäitajad on toodud allpool tabelis.\nAndmevahetuskiirus kanali kohta ühes suunas\nSummaarne andmevahetuse kiirus x16\nPCIe 1.x ~250MB/s ~8GB/s\nPCIe 2.x ~500MB/s ~16GB/s\nPCIe 3.0 ~1GB/s ~32GB/s\nVõrdluseks on 32 bitise ja 33MHz PCI siini andmevahetuse kiirus 133MB/s, mis on ligi 2x aeglasem andmevahetuse kiirus ühes suunas ja lisaks on PCIe kahesuunaline.\nLisainfo PCI ja PCIe spetsifikatsiooni ja arhitektuuri kohta: http://www.pcisig.com/news_room/faqs/\nSATA / Serial Advanced Technology Attachment liides on massmäluseadmete ühendamiseks. SATA eelisteks tema eelkäija PATA (Parallel Advanced Technology Attachment) ees on kõrgem andmevahetuskiirus (kuni 6 Gbps), parem häirekindlus, kuumvahetatavus, odavam kaabel. Viimase SATA versiooni 3.0 andmevahetuse kiirus on kuni 6 Gbps.\nJoonis 1‑11. Arvuti tagapaneeli pordid (Allikas: Intel DQ57TM emaplaadi installatsioonijuhend)\nErinevad pordid, mida võib leida kaasaegsetest arvutitest on:\nUSB (Universal Serial Bus). Toetab seadmete kuumvahetatavust. Tähtühenduses saab lisada kuni 127 seadet läbi jaoturite. Andmevahetuse kiirused on USB seadmetel pidevalt kasvanud ja on vastavalt USB 1.1 seadmetel 12 Mbps, USB 2.0 seadmetel 480Mbps, USB 3.0 seadmetel 4.8Gbps. Viimase USB 3.0 versiooni pistikute/pesade disainis on täiendavad kontaktid, mis annavad juurde jõudlust aga samas on tagatud ka ühilduvus vanemate seadmetega. Info: http://www.usb.org/\nFirewire ehk IEEE 1394 liides on Apple loodud ja toetab kuni 63 kuumvahetatavat seadet. Erinevad standardi versioonid 1394a kiirusega 400 Mbps ja 1394b 800 Mbps\neSATA (external Serial Advanced Technology Attachment) – väline SATA liides kõvaketta ühendamiseks. Reeglina on vaja eraldi toiteallikat massmäluseadmele voolu jagamiseks.\nHelipordid (analoogsed või digitaalsed) mõeldud kasutamiseks mikrofoni, kõlarite ühendamiseks\nDVI-I – mõeldud nii analoog-, kui digitaalse monitori ühendamiseks\nDVI-D – ainult digitaalse monitori ühendamiseks\nVGA – analoogmonitori ühendamiseks,\nDisplayPort – digitaalsete monitoride või olmeelektroonikaseadmete ühendamiseks\nHDMI (High Definition Media Interface) – võimaldab ühendada arvuti otse teleriga ja kanda üle nii digitaalse telepildi kui ka digitaalse heli SP/DIF (Sony-Philips Digital Interface)vormingus\nArvutivõrgu port RJ-45\nJärjestikport ehk RS-232 järjestikport andmevahetuseks vanemate seadmetega. Oli enimkasutatav port kuni USB liidese kasutuselevõtmiseni. Reeglina ei ole see port uuematel arvutitel vaikimisi välja toodud aga see on tugikiibistikku endiselt integreeritud ja võimalik arvutikorpusele välja tuua.\nParalleelport - port paralleelseks infovahetuseks arvutiga. Kasutati enamasti printerite ühendamiseks. See port on tänaseks juba praktiliselt kasutusest kõrvale jäänud, kuna jõudlus on väga madal võrreldes uuemate liidestega (näiteks USB).\nInfovahetus protsessori ja seadmete vahel saab toimuda kas programmeeritud sisend-väljundoperatsioonina (Programmed I/O), katkestuse kaudu (Interrupt Driven I/O) või otsemälupöörduse abil (DMA – Direct Memory Access):\nAndmevahetus programmeeritud sisend-väljundoperatsioonina toimub täielikult protsessori juhtimisel. Protsessor annab seadme kontrollerile määratud aadressi kaudu käsu andmevahetusoperatsiooniks, kontrollib, kas andmed on saadaval ja siis loeb andmed. Juhul kui seadme andmevahetusoperatsioon sisaldab viivitusi peab protsessor ootama seadme reageerimist ja protsessori kasutus on ebaefektiivne.\nKatkestuste kaudu andmevahetuse puhul ei jää protsessor ootama seadme andmevahetusoperatsiooni täitmist vaid peale seadmele andmevahetusoperatsiooniks käsu edastamist jätkab tööd teiste protsessidega ning seade kutsub peale andmete kättesaadavaks tegemist ise esile andmevahetuse protsessoriga kasutades riistvaralist katkestust. Protsessor katkestab seejärel käimasoleva rakenduse teostamise, et käivitada katkestuste haldur. Katkestuste haldur teeb kindlaks seadme, kust katkestussignaal tuli, ning loeb seadmest andmed.\nOtsemälupöörduse puhul saab seade kasutada otseühendust suuremate andmeplokkide mällu kirjutamisel, et vältida protsessori koormamist üksikute andmevahetusoperatsioonidega. Sel juhul saab protsessor delegeerida andmevahetusoperatsiooni DMA kontrollerile, saates DMA moodulile andmevahetusoperatsiooni liigi, seadme aadressi, mäluaadressi kuhu andmed kopeerida ja andmete mahu ning naasta siis muude protsesside täitmisele. Kui DMA kontroller teostab andmevahetuse saadab ta katkestuse protsessorile.\nSeadmed saavad juurdepääsu ressurssidele läbi kontrolleri, millele on määratud oma IRQ, I/O ja DMA aadressid.\nAndmevahetus protsessori ja perifeeriaseadmete vahel toimub sünkroonse või asünkroonse andmevahetuse põhimõttel. Sünkroonse andmevahetuse korral juhib andmevahetust protsessor ning perifeeriaseade töötab sünkroonselt taktigeneraatoriga. Enamik perifeeriaseadmeid töötab autonoomselt ning pole sünkroniseeritud arvuti või mikrokontrolleri taktigeneraatoriga.\n# C.1.2.3 Mälu hierarhia\nKirjeldada mälu hierarhia mõistet nagu hierarhia tasemed, kiirem mälu ja aeglasemad massmäluseadmed, vahemälu efektiivsust ja selle mõju arvutisüsteemi jõudlusele.\nArvutisüsteemis on tavaliselt mitut tüüpi mälusid, mis moodustavad omamoodi mälude hierarhia. Seda võiks ette kujutada püramiidina. Kõrgema taseme mälud on kiiremad, väiksemad ja kallimad. Alamate tasemete mälud on aeglasemad, suuremad ja odavamad. Alama taseme mäludeks on suure mahuga mälud, mida kasutatakse andmekogumite püsivaks salvestamiseks.\nJoonis 1‑12. Mälu hierarhia (Allikas: Learning Materials for Information Technology Professionals (EUCIP-Mat))\nKõrgema taseme mälud on registrid, protsessori vahemälu ja täiendav vahemälu ja alama taseme mäludeks on põhimälu ja massmälu. Kõrgema taseme mälus tuleb hoida andmeid, mis on vajalikud jooksva töö tegemiseks ja ülejäänud andmed püütakse hoida alama taseme mälus.\n# C.1.2.4 Arvutisüsteemide erinevused sõltuvalt kasutusotstarbest\nTuvastada erineva otstarbega arvutisüsteeme nagu tahvelarvuti, sülearvuti, lauaarvuti, mitmetuumaline serverarvuti, suurarvuti ja välja tooma nende arhitektuurilisi erinevusi.\nArvutisüsteemid võivad väga erineda sõltuvalt kasutusotstarbest.\nPersonaalarvuti on mõeldud kasutamiseks kas kodus või kontoris. Personaalarvuteid võib olla väga erineva suurusega ja funktsionaalsusega, vastavalt sellele, mis otstarbeks arvutit peamiselt kasutatakse. Näiteks arvutimänguri arvuti peab olema reeglina konfigureeritud suure mälumahu ja võimsa graafikakaardiga ja tavaliselt on see ka suuremas korpuses, et pakkuda võimsale konfiguratsioonile paremat jahutust.\nJoonis 1‑13. Arvutimänguri jaoks konfigureeritud arvuti tornkorpuses\nKontoritööks vajalik arvuti võib olla hästi väikeste mõõtmetega, kuna jooksvaks kontoritööks ei ole vaja võimsaid komponente ega jahutust.\nKontoriarvuti võib tänapäeval olla realiseeritud ka terminalina , mis vahendab kasutaja tegevusi serverisse ja kuvab ekraanile tulemust aga kogu töö teeb ära serverarvuti protsessor, millega terminal on pidevas ühenduses.\nSuurepäraselt sobib kontoritöö tegemiseks ka näiteks mobiilne arvuti. Viimane sisaldab akut ja seda saab lihtsasti võtta kaasa reisile, et olla ühenduses enda ettevõtte või koduvõrguga ka töölt või kodust eemal viibides. Mobiilne arvuti võib olla kas tahvelarvuti (Tablet), sülearvuti (Laptop) või pihuarvuti (Palmtop, PDA, jne.).\nServerarvutit kasutatakse teatud teenuste pidevaks käigushoidmiseks ettevõtte võrgus või avalikus võrgus. Serverarvuti eripära on kõrge käideldavus, mis tagatakse erinevate süsteemsete osade dubleerimisega. Seetõttu kui näiteks serverarvutis lakkab töötamast üks toiteplokk siis võtab tema töö üle dubleeritud toiteplokk ja server töötab edasi. Serverarvuti omadusteks on võimalus jälgida erinevate riistvaramoodulite tervislikku seisundit ja teavitada süsteemiadministraatorit kohe kui mingi komponendiga veaolukord avaldub. Kaasaja serverilahendused ei saa üle ega ümber virtualiseerimisest. See aeg, kus iga teenuse jaoks oli eraldi füüsiline server on möödas ja kaasaegsed virtualiseerimiskeskkonnad võimaldavad käivitada ühel füüsilisel serverarvutil kümneid virtuaalseid servereid. Selline lähenemine aitab oluliselt paremini ära kasutada serverarvuti ressursid, vähendab energiakulu, lihtsustab andmete varundamist ja erinevate serverite transportimist ühelt füüsiliselt masinalt teisele, kuna virtuaalse serveri puhul on vaja serveri transportimiseks üle kanda vaid üks fail arvuti kõvakettalt teise arvutisse.\n# C.1.2 Kordamisküsimused\nProtsessori pingeregulaatori X\nMillise valemiga saab arvutada PCI siini läbilaskevõimet megabaiti/sekundis?\nSiini laius baitides×ülekandekiirus [MHz]/106\nSiini laius baitides×ülekandekiirus [MHz] X\nSiini laius bittides×ülekandekiirus [MHz]/8\nMillised ei ole PCIe siini omadused?\nKahe seadme vahel võib olla mitu ühenduskanalit (lane)\nSiinil on vajalik tsentraliseeritud arbitreerimine X\nTerminali funktsioon on:\nÜhendada palju arvuteid koos tööle\nÜhendada palju servereid koos tööle\nVõimaldab üle kanda kasutajakeskkonda serverist arvutitöökohale X\nKäivitada palju servereid samaaegselt\nKäivitada terminali-serveri seansse\nParemini ära kasutada ühe füüsilise serveri ressurssi X\n# C.1.3 Protsessorid\nKirjeldama protsessori arhitektuuri\nKirjeldama CISC ja RISC arhitektuuriga protsessori disaini eripära\nKirjeldama käsukonveieri, käsutaseme paralleelsuse dünaamilise ajastamise ja spekulatiivse käivitamise mõisteid\nDefineerima kaasprotsessori roll\nKirjeldama protsessori omadusi.\n# C.1.3.1 Protsessori arhitektuur\nKirjeldada käsustiku arhitektuuri (Instruction Set Architecture) mõistet\nProtsessor ehk CPU (Central Processing Unit) on keskne arvuti komponent, mis täites mälust loetud käske töötleb andmeid ja juhib nii kogu arvuti tööd. Protsessor on ühendatud muu arvutisüsteemiga andme-, aadressi- ja juhtsiini abil. Et protsessor saaks töötada peavad tal minimaalselt olema sisemised andmeregistrid ja juhtregistrid, töötlemisplokk, juhtplokk ja käsustik, mida protsessor tunneb ja mis võimaldab talle käske anda.\nProtsessori tööd sünkroniseerib väline taktsignaal. Selle signaali järgi toimub käskude lugemine protsessorisse ja nende täitmine. Taksignaali sagedus määrab ära protsessori töö kiiruse aga see ei ole ainus parameeter protsessori jõudluse hindamiseks. Esimestel 8-bitistel protsessoritel oli taktsagedus ~4 MHz, tänapäevastel protsessoritel ulatub see gigahertsidesse.\nProtsessori erinevate osade kirjeldus:\nJuhtplokk (Control Unit) dekodeerib käsu mikrooperatsioonideks ja annab protsessori teistele osadele vastavad korraldused käsu täitmiseks ning vastutab hiljem tulemi tagasikirjutamise eest. Kasutab spetsiaalseid registreid: programmiloendur (Program Counter) ja käsuregister (Instruction Register).\nTöötlemisplokk (Processing Unit) sisaldab aritmeetikaseadme (ALU – Arithmetic Logic Unit), mis suudab teostada arvutustehteid etteantud andmetega ehk liita, teostada loogikatehteid ja korrutada ning kombineerida neid tegevusi ning ujukoma seadme (FPU – Floating Point Unit) keeruliste arvutuste jaoks, mis ei ole sooritatavad ALU abil. Töötlemisplokk kasutab spetsiaalseid registreid: olekuregister (Status Register) ja akuregister (Accumulator Register).\nRegistrid on protsessori sisemiseks töömäluks ja jagunevad järgmiselt:\nÜldotstarbelised registrid. Need on mõeldud käskude poolt kasutatavate andmete ja/või operandide hoidmiseks.\nSpetsiaalsed registrid, millel on täita spetsiaalsed funktsioonid protsessori töös. Spetsiaalsed registrid on järgmised:\nAkuregister (A – Accumulator Register) hoiab käskude täitmise vahetulemusi\nKäsuloendur (PC - Program Counter) sisaldab järgmise käsu mäluaadressi. Seda suurendatakse automaatselt iga käsutsükli jaoks. Alamprogrammid ja katkestused muudavad selle registri tavalist töötsüklit, sisestades käsuloendurisse uue väärtuse\nKäsuregister (IR – Instruction Register) sisaldab mälust loetud käsku\nOlekuregister (SR – Status Register) sisaldab protsessori tehete teostamise olekut\nPinuviit (SP – Stack Pointer) sisaldab pinumälu järgmist vaba aadressi\nPinumälu kasutatakse protsessori registrite seisu salvestamiseks. Näiteks on see vajalik katkestust teenindava alamprogrammi käivitamise eel, et salvestada protsessori jooksev tööseis ja taastada see peale katkestuse alamprogrammi lõpetamist, et naasta põhiprogrammi täitmise juurde. Pinumälu töötab viimasena sisse esimesena välja (LIFO – Last In First Out) struktuurina.\n# Protsessori käsustik\nProtsessori käsustiku arhitektuur ISA / Instruction Set Architecture hõlmab protsessori käsustikku ja registreid, mille kaudu pääseb protsessori funktsionaalsust kasutama programmeerija.\nprotsessori töö juhtimine.\nProtsessori sees paikneb spetsiaalne püsimälu – mikrokood, millega kontrollitakse protsessori masinakäskude täitmist. See püsimälu on uuematel protsessoritel ümberkirjutatav ja võimaldab rakendada vigade parandusi protsessorile.\nProgrammi täitmine protsessoris koosneb järgmistest põhietappidest:\nMälust käsu lugemine Instruction Fetch\nKäsu dekodeerimine elementaaroperatsioonideks Instruction Decode\nKäsu täitmine Execute\nTulemuse salvestamine Store.\nProgrammi täitmisel võivad esineda erandjuhtumid, kus süsteem peab reageerima välistele sündmustele, mis pole programmile teada. Tüüpilisteks näideteks on suhtlemine operatsioonisüsteemiga, andmevahetus perifeeriaseadmetega, silumise operatsioonid, viga, käsu viga, jne. Selliseid erandeid nimetatakse katkestusteks. Katkestuste korralikuks haldamiseks on vaja spetsiaalseid käske, mis suudavad katkestada protsessorit (st. ajutiselt peatada programmi rakendamist), käivitada alamprogrammi, mis seda haldab ning kui katkestusrutiin on lõpetanud, taastada katkestatud programmi täpselt samas punktis, kus see oli peatatud.\n# C.1.3.2 Protsessorite jagunemine käsustiku alusel RISC ja CISC arhitektuurideks\nKirjeldada CISC ja RISC arhitektuuriga protsessori disaini eripära.\nProtsessorid jagunevad lähtuvalt käsustiku keerukuselt:\nKomplekskäsustikuga arhitektuur ehk CISC (Complex Instruction Set Computer). Selle arhitektuuri puhul on protsessori käsustik keerukam ja iga käsk täidab mitmeid madalama taseme operatsioone. Seetõttu saab ühe käsuga täita keerukamaid ülesandeid. Samas võtab käsu täitmine rohkem aega. Selle arhitektuuri baasil on toodetud tänapäeva personaalarvutite protsessorid.\nKärbitud käsustikuga arhitektuur ehk RISC (Reduced Instruction Set Computer). Selle arhitektuuri puhul on käskude arv piiratud ja käsu täitmine kiirem aga ülesande täitmiseks kulub rohkem käske. RISC arhitektuuri baasil käsud on sobivamad konveierrakendustes\n# C.1.3.3 Käsukonveierid, käsutaseme paralleelsus, dünaamiline ajastamine ja spekulatiivne käivitamine\nKirjeldada käsukonveieri, käsutaseme paralleelsuse dünaamilise ajastamise ja spekulatiivse käivitamise mõisteid.\nProtsessoris on erinevate käsutäitmisetappide jaoks erinevad osad ning kui käskude täitmine toimuks protsessoris ükshaaval tuleb iga käsu alustamiseks oodata ära eelneva käsu täitmise tulemus ja protsessori erinevad osad peavad ootama jõudeolekus mitu takti kuni eelmise käsu täitmine on lõpetatud.\nProtsessori erinevate osade efektiivseks kasutamiseks ja protsessori jõudluse tõstmiseks rakendatakse kaasaegsetes protsessorites käsukonveieri meetodit Instruction Pipelining. Käsukonveieri põhimõte on alustada järgmise käsu täitmise tsüklit kohe peale jooksva käsutsükli esimese osa lõpetamist ehk kui on jooksva käsu lugemine mälust lõppenud ja algab selle dekodeerimine alustatakse kohe ka järgmise käsu mälust lugemisega, jne. Käsukonveier toimib ideaalselt juhul kui käsud ei ole üksteisest sõltuvad ja eelmise käsu tulemust ei ole vaja järgmise käsu täitmisel kasutada. Kui järgnevate käskude täitmisel on vaja eelmise käsu tulemust tuleb tekitada käsukonveieril seisak või tühi operatsioon, et oodata ära vajalik eelmise käsu tulemus. Käsukonveieril võib tekkida seisak ka juhul kui üks käsk nõuab keerukamat arvutust ja suunatakse täitmiseks ujukoma seadmesse, kus käsu täitmine võib võtta aega palju protsessori takte. Selle olukorra vastu on kaasaegsetes protsessorites mitu käsukonveierit, millest üks täidab näiteks aritmeetikakäske ja teine ujukomakäske nii et protsessori töö ei seiskuks.\nKäsutaseme paralleelsus ILP / Instruction Level Parallelism on termin, mis viitab võimalusele täita mitut käsku protsessoris samaaegselt kui nende käskude tulemused ei ole teineteisest sõltuvuses. Näiteks kui kolmest käsust kahe tulemused ei ole ülejäänutest sõltuvuses siis saab täita kolm käsku kahe ajaühiku sees, mis teeb käsutaseme paralleelsuseks ILP=3/2.\nOn olemas kaks varianti ILP lahendusteks:\nRohkemate käskude samaaegne täitmine, mis peavad siiski olema erineval täitmise astmetel. Sellisel juhul on tegemist käsukonveieriga.\nEri käskude samal astmel oleku võimaldamine. See lahendus nõuab täitmise ressursside mitmekordistamist. Seda lahendust pakub superskalaarne protsessor.\nSuperskalaarseteks nimetatakse selliseid arhitektuure, mis on varustatud rohkem kui ühe konveieriga. Selliste arhitektuuride puhul on funktsionaalsed seadmed konveieris dubleeritud.\nSuperskalaarse protsessori arhitektuuri saab omakorda rakendada erinevalt:\nsõltumatute konveieritega: iga funktsionaalne seade kuulub mingi kindla konveieri juurde\nsaliselt kattuvate konveieritega: funktsionaalsete seadmete osas kulude kokkuhoidmiseks on mõned seadmed eri konveierite jaoks ühised.\nTeisel juhul vajatakse täiendavaid riistvarakomponente, mis võimaldaksid lahendada konflikte, kus konveierid üritavad juurdepääsu samale jagatud seadmele üheaegselt.\nIntel Pentiumi protsessoril on näiteks üks konveier, mida saab kasutada ükskõik milliseks operatsiooniks (ALU või FPU), ning teine konveier, mida saab kasutada ainult lihtoperatsioonideks, mis teostatakse täisarvulistel operandidel.\nVõimalikud tehnoloogiad käsukonveierite seisakute vältimiseks:\nDünaamiline ajastamine Dynamic Sceduling, mille puhul riistvara korraldab programmi koodi käivitamise ümber, et vähendada seisakuid. See tehnoloogia aitab lahendada juhtumeid, kus käsutäitmise sõltuvused üksteisest on teadmata programmi kompileerimisel ja lihtsustab kompileerimise protsessi ning lubab ühe konveieri jaoks kirjutatud koodi efektiivselt käivitada mitmel konveieril.\nSpekulatiivne käivitamine Speculative Execution, mille puhul käivitatakse koodi enne kui on teada, kas selle koodi tulemusi üldse vaja läheb. Seda saab teha juhul kui protsessoril on vabu ressursse. Näiteks täidavad kaasaegsed protsessorid selle meetodiga tingivuslikele hargnevustele järgnevat koodi. See meetod võimaldab paremini ära kasutada konveieri jõudeolekus seisva ressursi.\n# C.1.3.4 Kaasprotsessori mõiste\nDefineerida kaasprotsessori roll ja tuua välja selle osa käsustiku arhitektuuris.\nProtsessori jõudlust aitab suurendada kaasprotsessori (Coprocessor) kasutamine, mis täiendab põhiprotsesori funktsionaalsust. Operatsioonid, mida võivad täita kaasprotsessorid on ujukomaarvutused, graafikatöö, signaalitöötlus, kodeerimine/dekodeerimine, krüpteerimine. Kaasprotsessorid aitavad vabastada põhiprotsessori spetsiifilistest toimingutest ja tõsta nii süsteemi jõudlust. Selline lähenemine aitab kohandada arvuteid paremini kasutajate vajadustega, nii et kasutaja, kes ei vaja ekstra jõudlust, ei pea ka selle eest maksma. Näiteks võimaldab spetsiaalsel graafikakaardil olev protsessor vabastada põhiprotsessori Blu-Ray video dekodeerimisega seotud koormusest ja põhiprotsessor saab samal ajal pühenduda teistele operatsioonisüsteemi hooldustegevustele või muude kasutajarakenduste käivitamisele, mis töötavad koos filmi kuvamisega.\n# C.1.3.5 Protsessorite tehnoloogiad ja parameetrid\nKirjeldada protsessori omadusi nagu ühe/mitmetuumaline, taktsagedus, konveieri astmed, vahemälu, kiibi mõõtmed, võimsustarve, soojuseralduvus.\nProtsessorite omadusi iseloomustavad laiemalt järgmised parameetrid:\nKäsustiku arhitektuur: käskude arv ja lähenemine (RISC, CISC)\nKäsustike laiendused on protsessori arhitektuuri ja käsustiku täiendused suurte andmehulkade protsessimiseks, kus ühe käsuga töödeldakse suur hulk andmeid: MMX (Multimedia Extentsions); SSE – SSE4 - Streaming SIMD (Single Instruction Multiple Data) Extensions; AVX (Advanced Vector Extensions)\nSiinilaius: bittide hulk, mis protsessitakse ühe käsuga. 64-bitised protsessorid võimaldavad adresseerida rohkem mälu ja töödelda ühe käsuga rohkem andmeid, samas ei ole 32-bitised rakendused alati hästi ühilduvad 64-bitise operatsioonisüsteemiga ja seetõttu tuleb siinilaius valida vastavalt arvuti kasutusotstarbele ja kasutatavatele rakendustele.\nTaktsagedus: iseloomustab protsessori poolt täidetavate käskude arvu sekundis.\nEnergiatarve ja soojusenergia eraldumine: Tehnoloogia arenedes on saanud võimalikuks protsessorite taktsageduse tõus gigahertsidesse, mis omakorda on toonud kaasa protsessorite energiatarbe tõusu ja samuti soojusenergia eraldumise protsessorist. Protsessorite töötemperatuuri hoidmine ettenähtud piirides on tõsine väljakutse.\nKäsukonveieri astmete arv: mida rohkem astmeid on käskukonveireil, seda rohkem käske on võimalik samaaegselt töös hoida ja seda väiksemad on viivitused käskude täitmise vahel. Kõige lihtsamal juhul on tegemist 4-astmelise konveieriga: käsu lugemine, dekodeerimine, käivitamine ja salvestamine. Kaasaegsetes protsessorites on käsukonveieri etappe oluliselt rohkem, ulatudes kuni 20 erineva astmeni\nProtsessori vahemälu: kiire staatiline mälu põhimälu ja protsessori vahel. Käsukonveier töötab edukalt siis kui tal on ees piisavalt käske ja andmeid, mida töödelda. Kuna protsessori töökiirus on oluliselt kõrgem muutmälu töökiirusest siis otse mälust andmete lugemine põhjustaks protsessoris pidevaid seisakuid. Seetõttu kasutatakse dünaamilise muutmälu ja protsessori vahel kiiret staatilist muutmälu ehk vahemälu (Cache Memory), kus püütakse hoida sees protsessori tööks jooksvalt vajalikke andmeid. Kaasaegsed protsessorid oskavad ennustada programmi kulgu (Branch Prediction) ja vastavalt sellele uuendada vahemälu sisu ka siis kui toimub hüpe programmikoodis.\nVahemälu tabamus (cache hit) – vahemälust leiti vajalik info\nVahemälu möödalask (cache fail) – vahemälust ei leitud vajalikku infot\nKirjuta tagasi (write back) – muutunud andmed kirjutatakse pühimällu tagasi alles siis kui vahemälu tühjendatakse, et vähendada aeglase põhimälu poole pöördumisi\nKirjuta üle (write through) – muutunud andmed kirjutatakse kohe püsimällu tagasi\nVahemälu puhvri tabamise tõenäosus (Hit ratio) – suhe, mis iseloomustab vahemälu jõudlust\nVahemälu puhvri ridade arv (block size) – ploki suurus kirjete lugemiseks vahemällu.\nTootmistehnoloogia: tehnoloogia arenedes on saanud võimalikuks vähendada protsessori skeemikomponentide mõõtmeid, toitepingeid ja sellega vähendada komponentide energiatarvet ja mahutada rohkem elemente väiksesse korpusesse. Kui Intel 8088 protsessor oli toodetud 3 mikromeetrit tootmistehnoloogias siis tänapäevased protsessorid on toodetud juba 32 nanomeetrit tootmistehnoloogias. Uuemas tootmistehnoloogias toodetud samade parameetritega protsessor eraldab reeglina vähem soojust.\nTuumade arv: näitab mitu protsessorit on ühes füüsilises protsessorikorpuses. Mitmetuumaline protsessor aitab tõsta jõudlust võimaldades jagada rakenduste käivitamise erinevatele tuumadele ja nii näiteks piirata mingi ressursimahuka rakenduse käivitamine teatud tuumadele, et hoida osa protsessoriressurssi muude rakenduste jaoks. Samuti annab mitmetuumaline protsessor võimaluse jagada protsessidele rohkem ressurssi, käivitades nende lõimi korraga erinevatel protsessori tuumadel.\nVirtualiseerimise tugi sisaldab spetsiaalsed täiendused protsessorile koos eraldi käsustikuga protsessoriressursi virtualiseerimiseks. Selle abil on võimalik jagada ühe füüsilise protsessori ressursid kasutamiseks erinevatele operatsioonisüsteemidele. Selline lähenemine aitab paremini ära kasutada vaba arvutusvõimsuse ja koondada ühele arvutile töötama mitmeid erinevaid servereid või tööjaamu. See on suurepärane vahend õppe- või testimiskeskkonna loomiseks, et näiteks õppida tundma erinevaid operatsioonisüsteeme samas arvutis või testida klient-server lahendusi ühel füüsilisel arvutil. Virtualiseerimine on kahtlemata võimalik ka ilma riistvaralise toetuseta aga kui kogu virtualiseerimiskeskkond on emuleeritud tarkvaraliselt langeb oluliselt sellise süsteemi jõudlus.\n# C.1.3 Kordamisküsimused\nProtsessori masinkäskudega ei saa teostada järgmist funktsiooni:\nProtsessori andmevahetuse sünkroniseerimine X\nMillises järjekorras täidab protsessor programmi\nTulemuse salvestamine, käsu täitmine, käsu lugemine, käsu dekodeerimine\nKäsu dekodeerimine, käsu lugemine, käsu täitmine, tulemuse salvestamine\nKäsu lugemine, käsu dekodeerimine, käsu täitmine, tulemuse salvestamine X\nMilline protsessori omadus võimaldab riistvara tasemel samaaegselt käivitada mitut operatsioonisüsteemi?\nVirtualiseerimise tugi X\nKuidas taastakse protsessori käsuloendur katkestuse programmist naasmisel?\nKäsutaseme paralleelsus viitab võimalusele\nKasutada samas protsessoris mitut erinevat käsustikku paralleelselt\nKäivitada samaaegselt mitu operatsioonisüsteemi\nKäivitada samaaegselt mitut erinevat käsku X\nTuvastada protsessori ja mälu parameetrid utiliidiga CPU-Z\nTuvastada arvuti kiibistik, BIOS ja süsteemikomponendid kasutades utiliiti msinfo32 (Microsoft Windows)\nKoostada arvutimängurile vajaliku arvuti plokkskeem ja teha selle jaoks nimekiri reaalselt saadaolevatest arvutikomponentidest\nMike Meyers, Comptia A+ Certification Exam Guide, 7th Edition, McGraw-Hill, 2010\nUSB 3.0 Arhitektuur ja pistikute kirjeldused: http://www.usb.org/developers/ssusb\nProtsessori installijuhend: http://download.intel.com/support/processors/corei5/sb/boxedprocessorinstallationmanual.pdf\nProtsessori installivideo: http://www.youtube.com/watch?v=6abFUpPPCfI\nIntel'i 6 seeria tugikiibistiku tehniline dokumentatisoon: http://www.intel.com/Assets/PDF/datasheet/324645.pdf


Eesti võib ka teisel korral eurota jääda - Äripäev\n"Viimase aasta energiahindade arengud ei ole vastanud ootustele, mistõttu püsib kõrge ka Eesti inflatsioon," ütles rahandusminister Aivar Sõerd, kelle sõnul suurenevad euro kasutuselevõtuga seonduvad riskid, kui nafta hind jätkab kiiret tõusu. "Olukorda raskendab asjaolu, et nafta ja mootorikütuste hinnatõus kandub edasi ka teistesse valdkondadesse, kes kasutavad seda sisendina ning on sunnitud omakorda hindu tõstma," lisas Sõerd. Tema sõnul annab ministeerium kuu aja pärast valmivas suvises majandusprognoosis üksikasjaliku ülevaate lähiaastate inflatsiooni arengutest ning euro kasutuselevõtu võimalustest.\n"Eesmärk on endine, kuid riskid on suurenenud. Lähis-Ida konflikti tõttu tõusta võiv nafta hind mõjutab kindlasti meie võimet inflatsioonikriteeriumi täita," teatas Eesti Pank eile.\nPanga president Andres Lipstok ütles reedel Bloombergile, et praegusest tähtajast pole põhjust loobuda ja see vaadatakse üle oktoobris-novembris, mil keskpank koostab uue majandusprognoosi. "Praegu on meie eesmärgiks euro kasutuselevõtt 1. jaanuaril 2008," ütles Lipstok ja lisas, et see tähtaeg on realistlik.\nEndise rahandusministri Taavi Veskimägi sõnul peaks valitsus koostama euroga liitumise uue plaani hiljemalt sügiseks. Seni on valitsus tulnud välja üksikute meetmetega, nagu eluasemelaenude intressivabastuse lõpetamine ja aktsiisitõusud. "Seepärast peaks valitsus kohe sügisistungjärgu alguses uue euroga liitumise kava koos meetmetega riiklikult tähtsa küsimusena Riigikogule käsitlemiseks esitama," ütles ta.\nEsmaspäeval muutis reitinguagentuur Standard & Poor's Eesti reitingu väljavaadet positiivsest stabiilseks ja seda just euroalaga liitumise võimaliku edasilükkumise tõttu. Samas kinnitati Eesti pikaajaline krediidireiting tasemel A ning lühiajaline krediidireiting tasemel A-1.\n"Standard & Poor'si otsus näitab, et järgmise aasta-kahe jooksul oleneb Eesti reitingu edasine tõstmine suurel määral euro kasutuselevõtust," kommenteeris otsust Eesti Panga majanduspoliitika allosakonna juhataja Ülo Kaasik.\nVeskimägi sõnul on reitinguagentuuri otsus tõsine signaal. "Eelkõige näitab see avaldus, et üks rahvusvahelist arvamust kujundav reitinguagentuur ei usu Eesti valitsuse soovi ja suutlikkusse teha inflatsiooni alandamiseks piisavaid jõupingutusi," ütles Veskimägi. "Meie majanduse üks arengueeldus on rahvusvaheline usaldusväärsus. Seni on olnud see positiivne, nüüd ei tohi seda maha mängida," sõnas Veskimägi.\nEesti majandus kasvas esimeses kvartalis 11,7 protsenti, jäädes Euroopa Liidus alla vaid Lätile, kes on juba uueks eurole ülemineku tähtajaks seadnud 2010. aasta ja seda just kiire inflatsiooni tõttu.\nOodatav naftatootmisvõimsuste kasv koos nõudluse vähenemisega peaks suuremaid naftatarnijaid koondava OPECi hinnangul pidurdama hinnakasvu 2007. aastal, vahendas RIA Novosti\nMaailmamajanduse kasv peaks aeglustuma 4,7%-lt 4,2%-le. Naftanõudlus kasvab 1,3 mln barreli võrra päevas, kokku 85,9 mln barrelini päevas. Samal ajal suureneb OPECi teatel väljalase 1,7 mln barreli võrra päevas, peamiselt Venemaa ja Kaspia mere varude arvel. OPECi toodang suureneb 1 mln barreli võrra, 34,3 mln barrelini päevas.\nEelmise nädala alguses tõstis Eesti Pank kohustusliku reservi määra 15 protsendile praeguselt 13-lt, et ohjata jätkuvalt kasvavat laenubuumi. Sellega peavad pangad oma ressurssidest kõrvale panema kokku 3,6 miljardit krooni.\nEesti Panga president Andres Lipstok lisas, et ülekuumenemise ohu ennetamiseks peavad otsustavalt tegutsema nii keskpank kui ka valitsus. Valitsus peaks ülelaekumised riigieelarves suunama reservi ning kaotama eluasemelaenude intressidele kehtiva tulumaksusoodustuse.


5 - NOC - kasutusjuhised, iseloomustused , tunnistust - Wild Health\n5 - NOC - kasutusjuhised, iseloomustused , tunnistust\n5-NOC - antimikroobsete ravimite, millel on laia toimespektriga, on seotud hüdroksükinoliinist rühm.Ravim toimib enamusse mikroorganismid, mis viib põletik kuseteedes (Mycoplasma, E. coli, stafülokokid, Candida, ureplazmu, dermatofüütide).\nvabastamise kuju ja koostis\nnarkootikumide toodetud tabletid 5-NOC kaetud.Iga tablett sisaldab aktiivset komponenti - nitroksolin kogus on 50 mg.Plastist pudelid 50 tabletiga.\njuhendi kohaselt 5-NOC on antibakteriaalse laia toimespektriga.Ravim imendub hästi ja kergesti neerude kaudu kehast on peaaegu muutumatuna.See tagab, et kõrge kontsentratsiooniga moodustub antimikroobse komponent uriiniga.Kasutamine 5-NOC mõjutab gramnegatiivsete ja grampositiivsete bakterite (salmonella ja Tuberkkeli bakterid difteeria, gonococci, streptokokid, E. coli), trihhomoonas ja seente sealhulgas dermatofüütide ja Candida.\nVastavalt juhistele NOC-5 on näidatud erinevate nakkuste kuseteede (uretriit, tsüstiit, epididümidiit, püelo\nnefriit) mikroorganismide põhjustatud toimeainele ravimit.\nkasutada ka 5-NOC on tõhus ennetamine erinevate nakkuste foonil instrumentaalsed uuringud (kateteriseerimine, tsüstoskoopiat) ja pärast kirurgilist sekkumist organites kuseteede.\ndoseerimine 5-NOC ja annustamisrežiim\ntäiskasvanud patsiendid manustatakse ravimit koguses kaks tabletti neli korda päevas (kokku 400 mg) 2-3 nädalat.Maksimaalne ravimidoosi on 16 tabletti päevas.Ravi kestus määratakse raviarsti poolt individuaalselt.\nkooliealisi patsientide ravimist ettenähtud 1-2 tabletti neli korda päevas, ja alla viie aasta vanuste on doos 20 mg / kg, mis on jagatud kolmeks annuseks päevas.\narvustuste 5-NOC ei tohi võtta juhul, ülitundlikkus nitroksolinu, samuti raseduse ja imetamise ajal.Lisaks ravim on vastunäidustatud raske maksa- või neerupuudulikkus ja kae.\nOn ülevaateid 5 NOC enamasti patsientide poolt hästi talutav.Mõnikord võib esineda kõrvaltoimeid nagu isutus, ühe oksendamine, iiveldus, arengu erinevaid allergilisi reaktsioone.\nvältimiseks arengut seedetrakti häired, narkootikumide tuleb otse ajal või vahetult pärast sööki.Mõnedel patsientidel esines peavalu, polüneuropaatia, südamepekslemine, mööduv tundlikkushäirete.\najal ravim võib uriin muutuda punakaks-kollast värvi.\narvustuste 5-NOK tuleb kasutada ettevaatusega patsientidel, kellel esineb raske neerupuudulikkus.Annus ravimit on soovitatav vähendada poole võrra.Lisaks ilma täiendava kontrollita maks ja neerud ei peaks ravimi pikem kui üks kuu.\n5-NOC salvestatud varjatud laste ja pimedas kohas.Kõlblikkusaeg viis aastat.\nFerion'i - antianemic ettevalmistamisel mõeldud parenteraalne kasutamine. vabastamise kuju ja koostis Ravim on saadaval intravenoosselt man...\nVenoruton - ravimi venoosse angioprotective ja tegevust. vabastamise kuju ja koostis kapslid: želatiin, kollane-beež, matt, koos kirjaga «...\nVenozol - kompleks toidulisand, mida kasutatakse, et suurendada venoosse toon, normaliseerimine mikrotsirkulatsiooni ja venoosse äravoolu alaj...\nÄädikas Kirjeldus äädikas Veiniäädikas (aka - viinamarja) viitab tooteid, mis on juba ammu teada ja kasutada nii ravi kui ka toiduvalmistami...\ngangleron - sünteetiline ravim ravis soolte funktsionaalsed häired. farmakoloogilise toime gangleron narkootikumide gangleron on võimeline pä...


UHKE PARAAD | Väätsal saavad homme kokku lumememmemeistrid ja fantaasiarikkad lahendused | Tarbija\nToimetas Annaliisa Köss, 22. jaanuar 2021 13:18\nLumememmede ehitamine Väätsal.Foto: Martin Ahven\nViiendat aastat toimuv lumememmede paraad leiab aset laupäeval, 23. jaanuaril kell 12.00 Türi vallas Väätsa-Reopalu kergliiklustee ääres. Aga mitte ainult! Nädalavahetuseks saabuv sula loob tingimused igasse koduaeda või linnaparki – miks mitte teha sellest üks meeleolukas päev kus tahes Eesti otsas.\n„Kui varasemalt oleme proovinud ületada lumememmede maailmarekordit, siis seekord kutsume pigem üles tegema omapäraseid lumememmesid. Igal aastal on aina rohkem tehtud väga fantaasiarikkaid lahendusi ja need pakuvad mõnusat vaatamisrõõmu,“ kirjeldab lumememmemeister Maarja Ahveldt.\nOodatud on kõiksugu lumememmed, kindlasti ka traditsioonilised. Samas võib proovida lumememmesid asetada inimestele tavapärastesse situatsioonidesse – tiritamm, teineteise kukil, mingites argistes tegevustes. Ehitusel võib kasutada keskkonnasõbralikke aerosoolvärve ning riideesemeid.\nKuigi lumememmede ehitamine toimub 4,5 km kergliiklustee ääres, kus ruumi ja vabadust jätkub kõigile, kutsuvad korraldajad siiski olema hoolikad ja hoidma vajalikku vahemaad, et tagada viiruse tõttu enda ja teiste osalejate turvalisus.\n„Tuletame meelde, et meil on vaid kaks reeglit. Ärge ehitage kergliiklusteele, sest seal tahab liikuda ka lumesahk, ning kui enda meistriteos on valmis, siis minge vaadake ka teiste omi,“ juhendab Ahveldt. Seekord tasub ka oma tee ja pirukas kaasa võtta, sest koroonaviiruse tingimustes korraldajad neid sel aastal ei jaga.\n2019. aastal ehitati Väätsal 1536 lumememme, mis on senine Eesti rekord. 2017. aastal said lumememmed Eesti kõrgeima reklaamiauhinna Kuldmuna ja žürii eriauhinna.


4.6 (35 hinnangut)\nNurme 38, Narva-Jõesuu, 29021 Ida-Viru maakond, Eesti\nEsmaspäev, Pühapäev: suletud\nTeisipäev, Kolmapäev, Neljapäev, Reede, Laupäev: 11:00 am – 5:00 pm\n„Igaüks, kes tahab tervist kosutavat puhkust ja veeta mõnusasti vabu päevi, see valib kõigist suvituskohtadest Narva-Jõesuu, meie kaunima ja kuulsama õhukuurordi. Välja üürida üle 600 möbleeritud suvila, omaette, aedades ja männimetsas. Vesiravilad. Võrratu supelrand, kaitseväe orkester, kuursaal, lõbustused, jne.„\nNii kirjutas Päevaleht 5. juunil 1932. Kõlab peaaegu tänapäevaselt, kuid pole orkestrit, kuursaali ega suurt osa tollasest hoonestusest. Narva-Jõesuus puhkamisest, villadest ja siinsetest suvitajatest saate ülevaate, kui võtate giidi Narva-Jõesuu koduloomuuseumist.\n[...]„Igaüks, kes tahab tervist kosutavat puhkust ja veeta mõnusasti vabu päevi, see valib kõigist suvituskohtadest Narva-Jõesuu, meie kaunima ja kuulsama õhukuurordi. Välja üürida üle 600 möbleeritud suvila, omaette, aedades ja männimetsas. Vesiravilad. Võrratu supelrand, kaitseväe orkester, kuursaal, lõbustused, jne.„\nKoduloomuuseum paikneb räämas suvilas, kus 1930.-aastatel suvitas kirjaniku A. H. Tammsaare perekond ja kus ka kirjanik ise suvepäevi on veetnud. Muuseum loodi 1992. aastal ja püsis pea muutusteta üle 25 aasta, pakkudes enim nostalgiat venekeelsest kultuuriruumist tulnuile. Muuseum uueneb tasahilju ja ootab külastajaid 2020.aasta suvehooajal. www.sinimagedemuuseum.ee


Tugevused ja oskused – Reinald Udras\nMina olen Reinald Udras. Millised on minu talendid?\nMinu talendiks on loomingulisus. Ma oskan mõelda loominguliselt, näha disainis ilu ja osata ilu ise luua. Läbi aegade, juba põhikooli ajast, veel enne kui ma esimesse klassi läksin, oli mul suur anne kunsti ja laulmise järele. Minu kunstitöid hinnati koolis üheks parimateks, samuti oskasin ja oskan ka praegu pidada viisi. Minu hääleks on tenor, st. et ma oskan laulda kõrgeid noote. Lugemist ja kirjaoskust on mulle õpetatud minu vanavanavanemate poolt. Tänu nende karmikäelisusele sain ma ka parimaks lugejaks ja kirjaoskajaks algklassides. Minu käekirja on läbi aegade hinnatud ilusaks ja loetavaks. Ka kiiruga kirjutatud tekstid on selgelt loetavad.\nKuna olen loomeinimene, siis mulle meeldib väga veebidisain. Ma oskan kujundada veebilehti, kui ka luua ise kujundusi ja töötada välja sobiv stiil. Lisaks veebilehe kujundusele oskan ma luua ka plakateid ja flaiereid ning töödelda fotosid. Sellist oskust olen ma omandanud iseõppimise teel.\nRohkem uudiseid →


Kuidas allkirjastada lepingut digitaalselt. Tahesaju city tallinn\nKuidas allkirjastada lepingut digitaalselt reneezeylmans.nl\nKõigepealt tuleb mainida, et tasuta Adobe Readeriga saab digitaalselt allkirjastada nii täidetavate väljadega kui ka lihtsalt lugemiseks mõeldud PDF-faile. Allkirjastamise võimalikkus sõltub aga sellest, milliseid toiminguid on dokumendi koostaja lubanud edaspidi teha.\nAllkirjastamine - Blanketid.eu\nID-tarkvara võimaldab sul ID-kaardiga tõendada oma isikut elektrooniliselt - näiteks kasutades pankade, riigi või erinevate ettevõtete teenuseid veebi kaudu, samuti saad digitaalselt allkirjastada ja krüpteerida dokumente.\n(7) Digitaalselt allkirjastatud dokumentide puhul on üheks dokumendi kuupäevaks ja kellaajaks dokumendile antud digitaalallkirjas sisalduv kuupäev ja kellaaeg. (8) Juhul kui dokumendi allkirjastavad mitu ametnikku või töötajat, on dokumendi allkirjastamise kuupäevaks või kellaajaks viimase allkirja andmise kuupäev või kellaaeg. § 16.\nKuidas tehakse kinnisvaratehinguid ja vormistatakse\nKuidas digiallkirjastada Riigiportaalis ja DigiDoc programmiga. Seejärel klõpsa paremat hiireklahvi ja vali menüüst “Allkirjasta digitaalselt”, Veebis saad allkirjastada Dokobit-ga, mis varasemalt oli nimega DigiDoc. Mitte segi ajada DigiDoc klientprogrammiga.\nkuidas allkirjastada lepingut digitaalselt Ilma Digidoc´ta allkirjastada ei saa, seega see programm peab olema arvutisse installeeeritud. Leia see programm ja installeeri järgides juhiseid. Kui programm on alla laetud ja vajalik dokument salvestatud, siis ava DigiDoc ja lisa sinna dokument, vajuta allkirjasta digitaalselt ja siis programm küsib ID kaardi PIN2.\nKuidas tehakse kinnisvaratehinguid ja vormistatakse dokumente? kui asjaõiguslepingu sõlmimine ei ole nõutav, võib kinnistamisavalduse esitaja allkirjastada avalduse digitaalselt ilma notari poole pöördumata. Digitaalselt allkirjastatav kinnistamisavaldus tuleb koostada ja esitada kinnistusosakonnale kinnistuportaali kaudu. Soovi\nRagn-Sells: Kuidas iseteeninduses lepingut allkirjastada\nkuidas allkirjastada lepingut digitaalselt Kuidas saan digiallkirjastada Mobiil-IDga DigiDoc4 klient programmis? Dokumendi allkirjastamiseks on kaks võimalust: Mine soovitud dokumendi või dokumentide peale ja vali hiire parema nupuga "Allkirjasta digitaalselt"\nkuidas allkirjastada lepingut digitaalselt Mine soovitud dokumendi või dokumentide peale ja vali hiire parema nupuga "Allkirjasta digitaalselt" Teine võimalus on avada DigiDoc4 klient Kontrolli, et ID-kaart oleks lugejas ja arvutiga ühendatud ning veendu, et tarkvara kuvab sinu isikuandmeid.


Kui käidav on Tallinna kesklinn? — Sirp\nKui käidav on Tallinna kesklinn?\nJalakäija on linnaliikluses justkui alasti – abitu ja kaitsetu sõiduki vääratuste või manööverdusvea ees.\nPõhja-lõuna suunal Tallinna kesklinnas jala liikumine on tihti katkestatud suurte magistraalide ja väikeste liiklussaarte poolt. Autoga on ühest linnaosast teise mugavam ja kiirem liigelda kui jala.\nMaa-amet / Merle Karro-Kalberg\nKäimine on meie argielu lahutamatu osa, see on sama oluline kui hingamine või söömine, sellest oleneb tervis ja elukvaliteet. Käimine on seotud inimese kõige proosalisema igapäevategevusega: postkastist ajalehe toomine, prügi väljaviimine, kodust autosse ja autost kontorisse kõndimine.\nTallinna jalakäijasõbralikkuse uurimiseks läksin Uue Maailma asumist (mööda Koidu tänavat) Pelgulinna (Kolde pst algusse). Kui autojuht võtab selle teekonna läbimise aluseks optimaalseima marsruudi (selle koostab enamasti mõni navigeerimisrakendus), siis liikleb ta laiematel tänavatel, kus lubatud kiirus on enamasti 50 km/h (+–10 km/h). Sihtpunkti jõudmiseks kasutab autojuht tõenäoliselt marsruuti Tehnika – Endla – Tulika – Sõle tänav. Autojuhi teekonnavalikus ei mängi ilmselt rolli tänavaruumi inimmõõtmelisus või esteetika, pigem ikka pragmaatilisus ja kiirus. Autojuht võtab oma autot kui privaatset ruumi, kuid ei arvesta sellega, et viibib samal ajal ka avalikus ruumis.\nJalakäija näeb aga tänavaruumi mõnevõrra sotsiaalsemalt ja vahetumalt, sest liigub aeglaselt, on tähelepanelik ja kogeb rohkem nüansse: autoliikluse tihedus, müra ja heitgaaside hulk, tänavaruumi inimmõõtmelisus, arhitektuur ja linnaloodus. Nende kriteeriumide põhjal valitud teekond Uuest Maailmast Pelgulinna on hoopis teistsugune. Jalakäija teekond on selline: Koidu – Rohu – Härjapea – Õle – Kolde puiestee. Sellesse lõiku jäävad ka intensiivse autoliiklusega magistraalid nagu Suur-Ameerika ja mõnikümmend meetrit eemal Endla tänav. Need magistraalid läbivad linna ida-lääne suunaliselt, aga kui tahta kesklinnas liikuda põhja-lõuna suunal, siis jäävad nimetatud tänavad varem või hiljem liiklejale ette. Koidu tänava vöötraja valgusfoori tsükkel üle Suur-Ameerika on jalakäijatele alati muserdavalt mõjunud. Kui autodel lubatakse liikuda üks minut ja 13 sekundit kuni viis minutit 42 sekundit (kahe mõõtmise tulemusel) järjest, siis jalakäijatele põleb liikumist lubav valgus vaid 10–13 sekundit. Selles kohas astuvad eakamaid inimesi tihti alles autoteele, kui roheline tuli juba vilkuma hakkab. See kinnitab, et fooritsüklid on programmeerinud masinad, kes inimgeograafide soovitustega arvestanud ei ole.\nSuur-Ameerika tänava vöötraja ületanu jõuab kohe järgmise, taas kehva ja katkendliku Endla tänava ülekäiguni, mille keskel on jalakäijatele lausa kaks väikest saart. Ka siin tekib küsimus: kas tõesti pole jalakäijate ülekäigukohti võimalik paremini planeerida, kujundada ja ehitada? Üks võimalus on lisada Tõnismäe poole reguleerimata ületuskoht ja lisada autotee keskele pikem saar. Ühe parandusena saaks rajada 20 meetrit Tõnismäe poole olemasolevale vöötrajale lisaks reguleerimata ületuskoha ja autotee keskele ühe pikema saare.\nLiiklemisest laiema pildi andmiseks kaasan praegusesse analüüsi ka Liivalaia Tatari tänava ja Endla tänava ülekäigu Kristiine keskuse bensiinijaama ees. Liivalaia tänav on jalakäija seisukohast niikuinii Tallinna kõige ebameeldivam tänav, see on autoliiklusele mõlemas suunas kolmerajaline, ülekäigu kohal jääb sõiduridade vahele saar. Eespool mainitud ristmiku ületamine on kõike muud kui meeldiv. Valgusfooris põleb jalakäijatele roheline tuli 23–30 sekundit (kahe mõõtmise tulemus), autodele 48–59 sekundit. Valgusfoor ei luba jalakäijat ühe hoobiga üle Liivalaia tänava, vaid suunab inimesed tee keskel asuvale ühe meetri laiusele ohupiireteta saarele, kus tuleb pea minut aega lubavat foorituld oodata. Jalakäija on seal metafoorses mõttes alasti, abitu ja kaitsetu sõiduki vääratuste või manööverdusvea ees. Lisaks loomulikult heitgaasid,* müra ja tolm. Sellise keskkonna puhul ei saa me inimkesksest linnaruumist üldse rääkida.\nKristiine kaubanduskeskuse esise vöötraja valgusfoori tsükkel on Liivalaiaga võrreldes pisut erinev. Tööpäeva tipptunnil põleb autodele roheline tuli korraga 58 sekundit kuni üks minut 11 sekundit (kahe mõõtmise tulemus), jalakäijatele kaheksa kuni 13 sekundit. Ka seal on keset autoteed saar, kus jalakäijad alandlikult oma aega oodata saavad.\nOlen rääkinud paljude kesklinnas jalgsi liikuvate inimestega ja nendest vestlustest on selgunud, et kesklinna avalikku ruumi ei peeta ei jalakäijasõbralikuks ega esteetiliseks. Lihtsam, mugavam ja ennast säästvam on sõita autoga.\n* Maksimaalne tunni- ja ööpäevakeskmine vääveldioksiidi kontsentratsioon Tallinna kesklinnas 2014. aastal oli vastavalt 53,5 μg/m3 (22. V) ja 9,5 μg/m3 (13. I). Välisõhu kvaliteedi seire 2014 – Eesti keskkonnauuringute keskus, Tallinn 2015.


Eesti tuntud autoehitaja garaažis said kokku Mustang ja Grand Cherokee - Autogeenius\nEesti tuntud autoehitaja garaažis said kokku Mustang ja Grand Cherokee\n„See jääb mu viimaseks ümberehitatud autoks,“ sõnas Leivategija. Lisaks toob ta välja kolm lemmikut oma tehtud töödest.\nTuntud autoehitaja Mati Leivategija ristas 1967. aasta Ford Mustangi ja 4,7-liitrise V-8-mootoriga Jeep Grand Cherokee ning andis sellele omakorda Shelby Cobra GT500 välimuse.\n11. apr. 2022 kell&nbsp11:00\nKae kaugelt või vaata lähedalt, maastikusuutlik Ford Mustang on igal juhul selline auto, mida paljud oma elus varem näinud pole. Maailmas on varemgi sportautosid džiipidega ristatud, kuid Eestis taolise projekti valmimist ei meenu.\nIgal juhul on tegu efektse sõidukiga. Seda oli näha ka Autolehe fotosessioonist mööduma juhtunud sõidukite juhtide reageeringust, oli siis roolis noorem või vanem mees, neiu või küpsem daam – kõik pöörasid pead, et kas või hetkekski uudistada tee ääres seisvat maastiku-Mustangit.\nFord Mustangi ja Jeep Grand Cherokee sümbioos jätkub ka sõitjateruumis. Fordi armatuurlaua all peitub Jeepi elektroonika, maastikuauto kesktunnelgi kolis kabrioletti üle.\n„See jääb mu viimaseks ümberehitatud autoks,“ sõnas Leivategija, kes on teinud üle paarikümne omanäolise auto, lisaks restaureerinud vanasõidukeid ja päästetehnikat. „Olen juba 66-aastane ja sellise auto ehitamine on ropult suur töö. Samas mulle ilusad asjad meeldivad ja kui mõni selline valmis saab, teeb ikka hea tunde küll.“\nKahe auto kokkuistutamine\nMustangi projekti ideega tuli auto omanik Leivategija jutule umbes viis aastat tagasi. Jutt läks tõsiseks üleeelmisel aastal, kui välja olid valitud pildid, milletaoliseks pidi sõiduk lõpuks saama. „Pilt oli kabrioletist, aga Eestis neid kabriolett-Mustangeid eriti ei müüda. Siis ta ostis kõige tavalisema 1967. aasta kupee-Mustangi, mis oli kohutavas seisukorras. Silumiin, kroom, salong, lagi, armatuurlaud – kõik oli kutu,“ meenutas Leivategija.\nMaastikusuutliku doonori valimisel oli laias laastus üks eelistus: see pidi olema V-8-mootoriga. Pärast kiiret mõtisklust jäi sõelale Jeep Grand Cherokee. Ühel hetkel veereski osta.ee oksjonilt soetatud Jeep Leivategija garaaži ja töö võis alata.\nSee lugu ilmus ajakirjas Autoleht nr 6, aprill 2022\nBrabus: “See on meie esimene superauto!”\nRolls-Royce Cullinani maastikupakett pole odav, küll aga praktiline\nVideo: vaata, kuidas tuunitud 521-hobujõuline Formentor VZ5 Saksa kiirteel gaasi põhja lükkab\nPäeva kuulutus: esimese põlvkonna BMW X5, mis on Dakari stiilis põhjalikult ümber ehitatud


Liilia Kokkamised: KUIDAS GRILLIDA, ET TULEKS PARIM LIHA ?\nKUIDAS GRILLIDA, ET TULEKS PARIM LIHA ?\n• Kõigepealt puhasta rest terasharjaga, nühi rätikuga puhtaks ja pintselda õliga kergelt kokku\n• Kasuta grillsöe süütamiseks spetsiaalset sütekaminat/starterit ja ökoloogilisi süütekuubikuid.\n• Tavaliselt kulub peale süütamist 10-15 minutit, et söed hakkaksid ühtlaselt hõõguma ja poleks nähtavat leeki - kui süte pealispinnale tekib õrn valge tuhakiht, on söed valmis.\n• Lase lihal enne grillimist umbes tund toasoojas seista, nii ei toimu järsku temperatuuri muutust ning pruunistus toimub kiiremini.\n• Aseta liha grillile alles siis, kui grillrest on kuum.\n• Parima tulemuse saad grillides puusöegrillil. Hea kui grillil on kaas, siis on võimalik see peale pruunistamist peale asetada ja lasta lihal madalamal kuumusel järelküpseda (selle tagajärjel muutub liha pehmemaks ja valmib ka seestpoolt).\n• Kõigepealt pruunista liha kõrgemal kuumusel alguses ühelt, siis teiselt küljelt, nii saad isuäratava triibulise välimuse.\n• Grill-liha küpsust saab kontrollida, hinnates liha pinna pruunistusastet (kergitades kergelt lihalõigu ühte äärt). Kogenud grillija saab liha küpsusastmest aru seda näpuga surudes.\n• Kui lihalõigu pealispinnale tekivad niiskuse piisad, on liha alumine külg pruunistunud ja pööramiseks valmis.\n• Kui juba ühelt poolt grillitud lihalõigu pealispinnale tekib väike lihamahla loiguke, on ka teine külg pruunistunud.\n• Liha pööramiseks kasuta mugavaid grilltange, mitte kahvlit, kuna muidu võib mahl lihast välja nõrguda. Marinaadis lihalõikude ja tooreste grillvorstide jaoks on parim kasutada lapiku otsaga grilltange. Lihalõiku tohib keerata vaid 1 kord!\n• Väherasvase liha puhul peab jälgima liha pealmise pinna ja külje värvimuutusi – kui see muutub kahvatuks või halliks, peab kontrollima liha alumise pinna pruunistust.\n• Kui liha on valmis, tõsta see vähem kuumemale alale või kõrgemal asetsevale restile järelküpsema (võid laduda mitu lõiku üksteise peale, samas ideaalse grillihõngu säilitamiseks ära kuhja neid üksteise peale palju). Sule grillikaas.\nPosted by Liilia at 21:55


Kommentaarid: KAS PYRRHOSE VÕIT? Kadri Simson seljatas Karilaiu, aga kaotas Savisaare usalduse lõplikult\nKAS PYRRHOSE VÕIT? Kadri Simson seljatas Karilaiu, aga kaotas Savisaare usalduse lõplikult (110)\nOda 25. märts 2016 23:02\nKaotas Edgari usalduse lõplikult? Enne siis oli veel natuke usaldust Edgaril tema vastu järel või? Huvitav-huvitav.\nSots 25. märts 2016 14:02\nTäitsa huvitav mida ref Kadrile pakkus, et ta KESKERAKONDA hävitada püüab.\nKadri uus erakond 25. märts 2016 14:01\nKADRIt ja ta UUT erakonda tabaks Ojulandi saatus. Kadri on täielik tühikargaja, kes ei ole oma eluajal midagi korda saatnud paar korda Ligi mõnitamist on olnud tema tipptähelend.\nKadri oma pundiga 25. märts 2016 13:56\nKadri on refmi salajokker enne reformi hävingut. Kadri saab juhtnööre läbi Tartu salajase tagatoa. Selge, et Kadri järgmistel valimistel KESKi ridades ei kandideeri. Järgmisetks valimisteks valmistatakse ette ka KESKi poolitamine ja seega ka suurte hulga häälte jagunemine teistele. Kadrile on ref lubanud nagu Grossile ja Viljakesele muretut elu ka järgmises muidusööjate 4 aastase tsüklis. Ülejäänud eesotsas ratasega otsivad soojasid kohtasid muudes ametites.\nMaamees 25. märts 2016 07:51\nJälgin pidevalt KE toimuvat. Ja see mis seal toimub on tsirkus. Selline KE mis praegu sm. Savisaare eestvedamisel viimaseid hingetõmbeid teeb on mineviku jäänuk. Kahtlematta on selline erakond Eesti poliitmaastikul vajalik. Demagoogia ja populism on selle erakonna lipulause. Loodame, et see palagan seal ära lõpeb ja mõistus võidab ja uued tegijad selle erakonna mainet parandavad. Eraldi vaatamisväärasus on muidugi esikloun Lenk. Tema sõnavõtud ja väljaütlemised vääriksid eraldi kirjatükki. See fanatism, millega sm. Lenk kaitseb oma leivaisa teeb silmad ette ka teatud religioonide fanaatikutele. Loodan siiralt, et KE võidab mõistus.\njuku 24. märts 2016 21:10\nKõige koomilisem ja halenaljakam paistis olema herra Lenk.Vot see mees on koomik omaette.....Poeb vai nahast välja,et oma sooja kohta parlamendis hoida...Ja see möga jutt,mida ta Tallinna tv-s ajab..Ja siukesed on herra Savisaare jüngrid..Ma isiklikult olen keskerakonna lihtliige.....astun lähemal ajal sellest parteist välja..\n24. märts 2016 21:41\nastu jah, kohe õhk puhtam! Ega blond oma võimujanus parem ole!\nmats maalt 26. märts 2016 12:24\nKus krt sa neid härrasid näed ,kõik ju seltsimehed ,üx hullem kui teine ...\njurakk 24. märts 2016 18:56\nMis võim? See et on jah vendi ja õdesi, kes ratastooli patareid laeb ja erakonna kriminaalne peasekretär nägu limpsib, siis veel hulk kintsukraapijaid kel sõgedusest silmad punnis.Saame näha kui asjad selguvad,kes neid Suure Isa kohtukulusid tulevikus maksma hakkavad . Lengid ,Ernitsad ja Sultsid on esimesed, kes uppuvalt laevalt kaabet teevad, kõigile teatades, et Etsi nad ei tunne , pole kunagi näinud ja mis koht see Hundisilma veel on. Küll, me seda nalja veel näete.\nveteran 24. märts 2016 18:15\nSee mutt on reformierakonna Mata-Hary, see selgub peagi.\nto areng ongi ta hukatus 24. märts 2016 13:27\nedagar tahab lapsukestele ainult vitsa anda,\nMis?? edgar tahab vitsa anda?!!\nKui oleks vana nõukaaeg ehk see endine verine vene okupatsiooniaeg, siis see ENSV Toompea punaparun savisaar paneks kõik oma vastased seina ääred.\nSellepärast ta demokraatlikku Eesti Vabariiki kõigest hingest vihkabki, et tal pole neie riigis enam ei väge ega võimu, et selliseid teisitimõtlejaid seina äärde panna.\nSelle asemel läheb savisaar hoopis varsti oma kriminaalsete tegude eest kohtu alla, kust ta tuleb tagasi madalamana kui maarohi, või viiakse hoopis käeraudades trellide taha.\nKarutapja 24. märts 2016 13:06\nMul kodanikuna on osade vanemate kesikute pärast häbi.... Miks meie rahvas neid parlamenti valib?\nkeda huvitab vana seniise taadi poolehoid ja tema rumalavõitu sabarakkude poolehoid? 24. märts 2016 12:29\nRahva arvamus on siski olulisem ja küllap Savisaare poeg vanamehe nimega ka vene valija hääli jätkuvalt püüab. Siret...Karilaid, no ei ole tervada pliiatsid, ei ole ja Lenguke..päris lolliks läinud kui Savisaart demokraatlikuks inimeseks peab.. savikas on ju kõige kõige hullem võimuhull ja sealjuures nüüdseks ka seniilsuse tundemärkidaega .Savika varasemad teod, OK. aga viimased aastad..anna taevas abi. !\nEestlane, sa oled nii rumal! 24. märts 2016 11:54\nKütate oma meeli üles oravate propagandaga. Juba paarkümmend aastat kehtib hüüdlause: "Savisaar on Moskva mõjuagent"! Neid lauseid on veelgi. Saate, oravapojud, saate ükskord Tallinna omale. Mis siis? Siis alles taipate, mis mängu vanad oravad teiega mänginud. Aga hilja haliseda. Hakkate elama üheainsa oravapartei ditatuuri järgi. Enam pole makude tõuse isegi Riigikogus vaja arutada. Valitseb ju nii üksmeelne partei, et arutamisele ei kuulu. Nolgid! Te pole nõukaaja partei otsuseid kuulnud. Vot nii hakkabki olema, arutamisele ei kuulu. Vot sulle, tuulelipp, eestlane. Ise müüd oma riigi maha.\nolemata oravapoju, küsiks 24. märts 2016 12:04\nbravuurika külastuse mõttetuse kohta.\nise arvan, oli lootus, et ei lasta ja siis...jätkuks juttu kauemaks, nüüd aga tuligi minna.\nJah, 24. märts 2016 12:19\nsee on küllalt segaselt kirjutatud. Istu, kaks!\nahet läksiki olemispinda otsima? 24. märts 2016 12:46\n24. märts 2016 11:29\njust-just, pool erakonda 24. märts 2016 11:39\non proedgarlikus mõttetus raevukas põlguses ja pool on 'alles' :D\nHm 24. märts 2016 11:52\nEnamus fraktsioonist ju toetab Simsonit\nto: Hm 11:52 24. märts 2016 11:55\nLIGI POOL (14 inimest!) EI TOETANUD! Kas sul on nii pisike aju, et ei saa aru....?\nka üks hääl on võit 24. märts 2016 12:18\nLausus TEMA ISE oma juhiks jäämise kohta ja see juba on midagi :)\nüks hääl teisele poole oleks viik ja veel üks hääl - erakonda juhiks KM.\nsellised on lood sääl keski soos.\nto; 11:55 24. märts 2016 20:45\nTeine pool fraktsioonist (14 inimest) hakkab alluma Karilaidile! Oi, kui tore!\nHa-ha-ha-haaaaaa.......! Elagu Kadri suur "võit"!\nkuidagi 24. märts 2016 11:55\nväga lengilik on see jura mis sa kirja panid.\njälestaja 24. märts 2016 13:25\nLenk , kas sina wäää... ok jumal on rääkinud aamen ...\nto: jälestaja, 13:25 24. märts 2016 20:36\nKas sina, kana, wäää...? Kukk, wääää....?\nätt 24. märts 2016 11:17\nSimsoni peaks välja viskama erakonnast praegu on kõigil hea meel,et keskis käärib ning ei ole hea eestile.Ma küll ei tahaks näha Kadrit võimu juures,üks Rõivas juures,ta ei oska ju mitte midagi.\nHoiatan,et ta hukutab keskerakonna ,seda ei või lubada.\nareng ongi vana hukatus 24. märts 2016 11:30\nedgari aeg on seal, kus ta on ja erakonnal põle isegi tagasiminekut loota, edasiminekust rääkimata.\nedagar tahab lapsukestele ainult vitsa anda, midagi rohkemat temast juba mõnda aega pole "säranud". eks saab karilaidki kord oma vitsad, toobal-kutser-siret vist mitte. kes teab?\nnokossa, kossa 24. märts 2016 10:58\nEtkariusaldus ei maksa enam sinist krossigi.\nNüüd maksab vaid Aadu usaldus. Loodame , et Aadu poolt loodav Reff nr2\nloob peagi head suhted ka emaerakonnaga Reff nr1.\nheheee 24. märts 2016 11:18\nhundisilmad on nagu alati kavalad, niiiii kavalad, muidugi on kesk ja ref kokku üks liberaalne punt, ainult mis see aadu siia rohkem kut edgar puutub :D\n:) 24. märts 2016 10:51\nÜks pilt ütleb rohkem kui tuhat s6na :) . Vägev nägu Kadril peas oleks v6inud normaalsemaks jääda :).\nmulle ka meeldib 25. märts 2016 01:25\ntal on alati selline meeldivalt naerune nägu,ääretult elegantne ja asjalik tegija tüüp,ainult et täiesti vales kohas ja valel ajal...lihtsalt kulutab ennast tühja -tähja peale\nTubli Kadri. 24. märts 2016 10:49\nAnna tuld nende vanade äraandajte pihta. Pane täiega. Kui Savisaar kukub, anna kogu oma toetuse sulle.\nto: 10:49 24. märts 2016 11:32\nSavisaare kukkudes Keskerakond LAGUNEB! Vene valijad SÜLITAVAD Kadri peale!\n!!!! 24. märts 2016 11:58\nSee on ju ainult tore !Kõik mis on vana see ikka laguneb !\nno siis saab 24. märts 2016 14:28\nKadri omale uued valijad,mis neist vene valijatest enam asja.Kadri noor ja kena inimene,tal alles elu ees,küll ta leiab siis paremad valijad.\nMati 24. märts 2016 10:43\nElagu Kadri - asjalik, sõnakas ja kena poliitik. Sellised peaksid kõik olema. Samas on jälk kuulata-vaadata, mida isikukultuslased nagu Lenk räuskavad, solvavad jne. Ammu oleks aeg eneseimetlejast isikukultuslane ja -lased välja vahetada.\nto: Mati, 10:43 24. märts 2016 11:33\nMillest sa, Mati, peast LOLLIKS läksid...? Sinul pole Kadrist MIDAGI võita....!\npensionär 24. märts 2016 10:42\nKarilaid võiks hommikul niipalju varem ärgata, et jääks aega end pesta ja habet ajada. Tema puhul ei panegi tähele, millest räägib, vaid märkad seda kui kasimatu välja näeb,\nto: pensionär 10:42 24. märts 2016 11:35\nSa vaata ka kui Kadri oma irevil HAMBAD KÕRVUNI paljastab, siis on ta täpselt vihase KOERA moodi.....! ÕUDNE vaadata! Oksele ajab!\nto to pensionär 10.42 24. märts 2016 13:37\ntundub,et üks ullike reostab kommentaariumit oma hüsteerilise kriiskega-kujutan ette kuidas rammib klaviatuuri äkki pressib veel suuremad tähed välja.otsi abi!!!\nkata 24. märts 2016 10:38\nNo seda lenki on ikka piinlik vaadata. Kui savisaar kuskil võidab on kõik korras ja hull lenk itsitab kui pooletoobine. Kui aga midagi viltu läheb on kohe valskust tehtud , otsi abi papi ! Vanus ka juba seal maal, et arstlik kontroll peaks olema kohustuslik. Ja kui juba lähete võta õde ja vassiljev ka kaasa.\n.................. 24. märts 2016 10:28\nVajalik teha uus erakond ja asi ants. Kadri saab sellega hästi hakkama. Rahvas ootab uut erakonda.Nime võiks panna uue.Las need Ivanovad,Lengid jne. möllavad koos Savisaarega.\nuue tegemine võrdub väljaviskamisega :) 24. märts 2016 10:51\nseda 'lengid' "ostaksid".\nprogrammi ju kumbki pool ei vaidlusta, programm on üks. meetodid tuleb selgeks võidelda, kahte samaväärse programmiga erakonda küll vaja ei ole. koos savisaarega käib ka ükas ülejõu:D ja juba ammu, sest tänu Edgari ambitsioonidele on programm teoreetiliseks dokumendiks jäänud, huvitav oleks näha, kas see palju ihaldatud 'graal' ka töötab...\nAlar1 24. märts 2016 10:28\nLenk vahutas vihast. Mulle meeldis see. Eriti sellepärast, et ega Savisaar kindlasti vähem vihane ei olnud. Nüüd sõidab Savisaar kindlasti jälle Moskvasse "närve puhkama". (Venemaa)Kodumaa rahustab.\nveendumus 24. märts 2016 10:25\nJÄLGIGE KADRIKESE TEGEVUST, KELLEGA TA PEALE VÕITU SÕBRUSTAS!! Karjääri emanda tänane naer muutub varsti nutuks, sest hunt lambanahas on saanud täieliku tõestuse.Ka Stenbocki maja võib nüüd rahulikult hingata, sest pole Karilaiu taolist meest , kes seal ukse jalaga lahti lööb.\nto: 10:25 24. märts 2016 11:40\nJärgneval ajal saab Kadri ainult NUTTA, sest peale oma marionettidest toetajate ei tee ükski keskerakondlane temast välja....! TÜHI koht!\n24. märts 2016 13:41\ntundub,et keegi saab siin endaga hästi läbi-ise küsib ise vastab.need lollakad suured tähed reedavad,et keegi hüsteerik mässab.\neh 24. märts 2016 10:21\nkesiklik agoonia! KE on nagu maakera, mille sees on veelgi suurem maakera....\njõudu ja julgust 24. märts 2016 10:21\nKadrile, mida veel ei oska, õpib, noor ja terve tark naine.\nÜks noor vanaema. 24. märts 2016 10:10\nTubli, Kadri! Oled tark ja tubli, noor inimene! Jõudu edaspidiseks. Õigem on luua hoopis uus erakond ja sinu poole tuleks veel rohkem inimesi! Savisaare poolel on pugejad, kes on suure koogutamise peale juba kõveraks vajunud.\nKadri uut 25. märts 2016 14:00\nUUT erakonda tabaks Ojulandi saatus. Kadri on täielik tühikargaja, kes ei ole oma eluajal midagi korda saatnud paar korda Ligi mõnitamist on olnud tema tipptähelend.\neks-kesik 24. märts 2016 10:08\nKui Edgarist ja ta tallalakkujaist nagu Lenk,Toobal,Karilaid,Jukuleene,eks Tuus....................lahti saaks,siis ehk isegi astuks erakonda tagasi! Aga nende nimetatud klounidega küll tegemist ei taha teha!! Naabrimees ütles,et olevat kuulnud ja lugenud nagu oleksid need klounid Kadri Euroopa Kohtusse ja ÜRO-sse andnud! Ju siis tahavad tsirkuseetendustega jätkata! Kadrile aga jõudu ja tahtmist!!\nirw 24. märts 2016 10:03\najakirjandus peab ikka seewaldit mängima ..... lahmib nii ja lahmib naa. savikale anti signaal - nüüd on su valikud teha ja klaarida asjad erakonna sees ära. lihtne .... tuleb vaid toobal viia ida lasnamäe kirikuvalitsusse varjule , tuua ette uus peasekretär ning leppida kokku oma lenkide ja muude jõmmidega , et konsolideerime partei ära uuesti.\nkarilaid on valmis olema mõlema poole lepitaja ja küllap tallinna abilinnapeadki seda suudavad. tundeb et ka need on repsi ja simsoni paadis.\nLambist 24. märts 2016 09:50\n...Marju Lauristin teaks muidugi mis juhtuma hakkab kuid kui keegi peasuunast eemaldub on põhjust arvata,et läheb dekreeti. Edgaril asi ammu teada. Kohe nii teada,et teab ka kes ilmale munast tuleb ja see on !!! "Vares Barba RUSS " .\nsimsoniaad 24. märts 2016 09:42\nKes andsid hääle K. Simsonile? Rein Ratas (1938), Velman (1945), Eesmaa (1946), Must (1951) jne. Ja siis asendusliige Tamm. Puha vanem seltskond, kes ilmselt ei adu, et sleppi tuleb tõmmata nooremaid inimesi. K.Simson, see pole hea märk. Kusjuures ükski neist toetajaist pole poliitikas n-ö ilma teinud, tormi tekitamisest rääkimata.\nkdri 24. märts 2016 11:21\nsee ongi see tagatuba, kes otsustab lõplikult. Ja Kadri on ka väga tark ja sõnakas. Mis ei kehti meie Taaviga, ka ref-is otsustab tagatuba, aga esikõneleja on vaid kõneleja , kes loeb suflööri pealt.\nto:simsoniaad, 09:42 24. märts 2016 11:44\nÄra unusta ka Kadri marionettides VANAMUTTE, nagu Reps, Tuus-Laul......jne! Ja ISA - Aadu Must kaaaaaaaaaaaaaa.......!\nto 11.44 24. märts 2016 19:57\nhüsteeritsed?napakas pikeerib oma mulina vahele suuri tähti,lausa naeruväärne ja hale,sest Kadri pani ikkagi ära.no nüüd tatti pritsima inbetsill\nto: 19:57 24. märts 2016 20:41\nKadri "ei pannud ära"! Kadri KAOTAS poole oma fraktsiooni toetusest! Teine pool ei hakka Kadri pilli järgi tantsima....! Kas Kadri tõmbas sind nöörist, ajuta marionett...?\nto 20.41 24. märts 2016 21:26\nmäratsed?kodus midagi halvasti?samas ju edgar kaotas teise poole.rahva sümpaatia ja poolehoid kaldub Kadri poole aga teisele poole ainult haletsus ja nali\n24. märts 2016 09:41\nMis demokraatia? Isikukultus valitseb. Kongressi ajal olid seinad ainult Savisaare pilte täis ja oma sõnavõtus rääkis, et mida tema on teinud ja halvustas erakonnakaaslasi, kes mõtlevad teisiti. Edu Kadrile!\nto: 09:41 24. märts 2016 11:46\nKas Kadri ei ole "ISIKUKULTUS"......? Mida sa lõugad, jobu!\nA 24. märts 2016 09:34\nSimson ütles õieti ,et Savisaar ja tema mõned jüngrid\n24. märts 2016 09:56\nmis need simsini jüngrid paremad on?\nMiks Edgar ikka veel kinni pole? 24. märts 2016 09:30\nVana kommunist ja usaldus? Edgar ei usalda kedagi ja pole tal ühtki sõpra ega armsamat. Vana kommu ainus sõber ja usaldusalune on partei.\nHea nali... 24. märts 2016 09:27\nKõige parem viis Savisaare kõrvaldamiseks on ta valida presidendiks.Ja siis hakkab ta mõõda Maailma ringi rändama ratastoolis ja näitab kogu maailmale ,et Eesti on santide vabariik.Ja ehk läheb töövõimetuse kaotanud isikutelgi veidi roosilisemaks see elu.Tark poliitik peab tegema mõistlike otsuseid aga pidev kemplemine omavahel viib allamäge kogu rahva heaolu,sest neil pole aega rahva jaoks vaid kogu aeg kulub mõtlemisele kuidas konkurendile ära teha.\nNaljanumbrid 24. märts 2016 09:19\nNeed Savisaare "kutsikad" on ikka päris hädas, sest kardavad nüüd oma lobist ilma jäädad. Kui Kadri seltskond teeks oma keskerakonna, siis hakkaks isegi seda erakonda pooldama. Aga niikaua kui Savisaar oma võimuiha realiseerib ja endast Jumalat kujutab, ei taha küll kesikute poole vaadata.\nHS. 24. märts 2016 09:08\nSelleks, et fraktsioonis oleks rahulik töötada tuleb Simsonil välja visata Karilaid Heimar lenk ja tema õde ka. See oleks ka heaks õppetunniks Savisaarele.\ndght 24. märts 2016 09:21\nLoone tundub neist kõigist krõbedam. Aga need 3 nime on tõepoolest jüngritena nii ebameeldivad.\nminule jälle rohelise salli mehikesed on kohe lausa ebameeldivad.\nno 24. märts 2016 10:16\nsee Lenk on alati olnud ebameeldiv inimene.\nto: HS, 09:08 24. märts 2016 11:48\nSimson EI SAA kedagi välja visata! Küll aga võidakse Simson VÄLJA VISATA!\njajah 24. märts 2016 23:31\nKutser või Räim või Rosenblatt või kes sa sa oled, sina ka ei saa. Ei tasu siin midagi kisada.\nVot nii peenelt 24. märts 2016 08:42\nsaavad lõpuks oravad rahva abiga Tallinna omale. Te, tatikraed, veel ei taipa, kuidas see teile mõjub. Aga siis on hilja nutta. Saate diktaator valitsuse. Ja parast teile! Sest paremat te ei vääri!\nJa mis see 24. märts 2016 10:54\nSavisaare diktatuur parem on. Hullem, parseldab pealinna maha. Mingu valitsegu mingit venemaa oblastit, aga mitte meie pealinna.\nSoovitan, sul, 24. märts 2016 11:29\närahellitatud lontrusel, mõned nädalad Tallinnast ära olla. Mõnes muus maakonnas. Saad teada kui armas on sulle "Savisaare diktatuur".\nPealinna võimalused ongi kolkavõimalustest suuremad 24. märts 2016 13:18\nkuuse all elamisel on jälle omad võlud:)\nahet kuusealusi sõimad lontrusteks, miks küll?\nlontrus ei ole ilus sõna, pea seda, seltsimees, meeles.\nKui see on poliitiline partei ja mitte 24. märts 2016 08:29\nõõnestusorganisatsioon, siis pole tal ju mingi Savisaare" usaldust" vajagi ?!\nagressori lepingupartner 24. märts 2016 08:23\nSavisaar on samasugune paaria kui tema lepingupartner Putin.\nnoh,ja ongi kõik kenasti RE kontrolli all. 24. märts 2016 08:19\nnüüd saab vabalt keik kesikud ja teised mehed maha lasta peldikute taga ,nii nagu ausad ja õiged eestlased on mitmel aastal ihanud.\nSiin üks vello kriiskab vaimustusest,et kalli Taavi käepikendus Kadri on igast otsast tubli.\nOngi ametlikult jälle ühe partei juhtimine, NLKP oma.\nMeie emamaal on võimalik elada nii demokraatidel kui vabariiklastel,aga meie oleme ausalt stalinistid.\nmeie oleme õigemad ja targemad.\nMöhh 24. märts 2016 08:10\nSavisaare usaldus? Mis asi see on? Savisaarel on vaid omanditunne, ei mingit usaldust, sõprust, lojaalsust ega isegi kambatunnet. Savisaare iseloom avaldus kõige haletsusväärsemalt käitumises Mustaga. Must istus Savisaare koomas ja haiglas oleku ajal päevi Savisaare kõrval ja piltlikult öeldes hoidis sõbra kätt. Piisas ainult sellest, et Musta tütar kandideeris Savisaare vastu, ja Must üritati visata prügikasti. Eriti madal ja eriti alatu.\nkahju 24. märts 2016 23:29\nOn inimesi, kes peavad poliitikat olulisemaks kui inimsuhteid. Kahju, et Edgar selline inimene on.\nkahju 24. märts 2016 23:31\nvello 24. märts 2016 08:09\nno see on fakt ,et Savisaar pole enamat tahtnudki kui olla Tallinna linnapea ega ta KE asju üle Eestimaa ammu juba ei aja see jala häda ei ole siin mingi põhjendus,seega mõttetu tegelane peale ikooni -K.SImson on aga energiat täis ja küll ta on kogemusi saanud ja töö käigus tuleb neid kogu aeg juurde -jõudu tööle,aga need kadestajad Ivanovad,Petrovad,Lenk oli juba päris infarkti äärel,Shults vahtis ka hullunud pilgul need sõitku pikalt p...........\nElu edasi 24. märts 2016 07:43\nJäik Savisaar ja mittemidagiütlev pobisev Karilaid pole need, keda tulevik vajab. Laske Kadril proovida.\nKadri 24. märts 2016 07:41\nikka parem kui Karilaid\nsuli 24. märts 2016 07:40\nsee on keskerakonna lõpu eelmäng\nKadri 24. märts 2016 07:40\n24. märts 2016 07:38\nmillise usalduse?kas selle mis kaotati juba Edgari vastu kandideerides.edgar usaldab ainult ennast ja aeg-ajalt monikat sest peab ta ju kindel olema et tema toolike ikka soovitud kohta lükataks.mida siin vajalda kui iga saadik andis oma hääle oma eelistusele.kuhu nad kaebavad-aukohtusse?riigi õigussüsteemist haakisid nad ju end lahti.\neestlane 24. märts 2016 07:31\nka mina ei usu enam Kadrisse. Olen kogu aeg olnud Keskerakonna valija ja Kadri austaja, kuid nüüd on hoopis teised tunded. Kadrike, jõuga armsaks ei saa! Oled ikka kindel, et järgmistel valimistel saad hääled kokku ja riigikokku? Mina seda nii ei arva. Sinu käitumine ei ole enam viisakas, pigem oled võimuahne. Ka Aadu Must võiks pensionile jääda, jätab kohati oma olemuselt juba kohtlase mulje.\nŠveitsi pankur 24. märts 2016 08:25\nEi ole sa mingi eestlane, vaid agressor Putini lepingupartner ja Savisaare tallalakkuja.\nÄra miinustest solvu! 24. märts 2016 08:38\nKadri on kärsitu. Tahab kohe ja nüüd võimule saada. Kas tüdruk aru ei saa, et oravad on temasuguseid võimelised kohe alla neelama. Ja teiseks: Rahvas on nii oravate ajupestud, et hauguvad huupi kaasa, teadmata, millele. Ja nii saavad oravad järgmistel valimistel võidu, ja rahva abiga ka Tallinna kingituseks. Pärast on rahval hilja nutta, et Eestis pole enam ühtegi demokraatlikku nurka, kuhu jalg toetada. Saate, rahvas, saate omale diktaator valitsuse! Ja paras teile! Muud te ei väärigi!\nno 25. märts 2016 09:16\nKadril juba ammu salaleping oravatega tehtud. Läheb koos oma roheliste sallidega sinna,ainut kas ülekargajaid soovitakse. ?\neile sai ikka kõvasti nalja 24. märts 2016 07:31\nma pole elus nii palju naernud, kui eile. näidati seda vihast punetavat lenki, kes kisendas, et see mis praegu toimus oli täiesti ebademokraatlik. irwadi irw. lenk räägib demokraatiast. täitsa lõpp naljamees ikka. ta ikka oskab nalja teha. ise veel nii tõsine selle juures.\nviha põhjus 24. märts 2016 09:02\nLenki vihastas see,et Kadri kasutas tema enda meetodeid. See ajab iga vaimselt haige inimese vihale.\nHead naerutuju 24. märts 2016 09:45\nKama kaks aga.. 24. märts 2016 10:38\n.. vōidab sellest vaid IRL, kellele sobib kui kesk kalkleb!!\n24. märts 2016 21:56\nblond ei saa sellest ju aru!\nkodanik 24. märts 2016 07:19\nKarilaid sai oma ülbusele ninanipsu.\nno 24. märts 2016 07:17\nmida te teete,kas toesti voim hakkab nii pahe,et selline voitlus peab kaima,paris naeru koht.Pagana pihta,istuge maha ja looge keskerakond kaks voi kolm ,siis jatkub ehk voimu koigile.\nnn 24. märts 2016 07:28\nTavaline tsirkus oli ka eile.Need Karilaiud ja Lengid räägivad demokraatiast,naerma ajavad need pugejad,aga eks hirm köik kaotada on ilmselt suur,sest sellistel inimestel enam poliitikasse kyll asja pole ja ilmselt mitte ka normaalsesse firmasse meie maal.\nKadri Pitsul 24. märts 2016 07:02\nsaab klähvimise aeg läbi.\nSee pealkiri küll tarkusega ei hiilga 24. märts 2016 06:54\nmillise usalduse ta veel kaotas\n24. märts 2016 06:17\nerapooletu 24. märts 2016 06:29\nKas tõesti härra Lenk juba nii vara üleval ?\nJaan 24. märts 2016 07:26\nMees1 24. märts 2016 09:22\nKadri seob ennast keskerakonna õigusüsteemist lahti. Johhaidi see Karilaid muidugi.... Pole üldse sümpaatne, südametunnistus on must, näeb pidevalt välja magamata.\nVeel 24. märts 2016 09:46