Seiklusjutte...: september 2010\nJagan pilti, kuna selle moosi värv on lihtsalt niiiiiii ilus :) Tegemist õunamoosiga, kuid ma ei mäleta, et selle värvus nii intensiivne kollane oleks olnud... Tegin täna õunamoosi esimest korda ning varasem mälestus on vanaema poolt tehtud moosist. Selle värv oli aga tuhmim... või vähemalt minu mälestustes.\nPostitaja: Veronika kell 20:03 Kommentaare ei ole:\nSildid: Retsept: moos/ hoidis/ marmelaad, Veronika\nSellel aastal sai lisaks hapukurkidele ka teisi köögivilju natuke hoidistatud... näiteks kabatšokke. Retsepti sain meie toredalt Peipsiveere kurgimüüjalt, sestap ka sildid vene keeles. Tuli välja, et kõik kohalikud ostavad kabatšokke kokku, kuna tulemus nii hea :)\nPostitaja: Veronika kell 14:56 1 kommentaar:\nMullatoit ja mürgitatud õunad ehk kümme müüti puu- ja köögiviljadest - tarbija24 portaalist.\nPostitaja: Veronika kell 16:06 Kommentaare ei ole:\nAmmune unistus - Gordon Ramsay sidrunikook\nÜle pika aja tuli meelde, et juba ammu-ammu tahtsin teha ühte ajakirjas Olive ilmunud Gordon Ramsay sidrunikooki. Tegemist oli sellise üritusega, kus ajakirja Olive lugejad võisid mõne oma retseptiga kutsuda "duellile" Gordon Ramsay. Tolles saatuslikus numbris leidis üks lugeja, et tema sidrunikook on Gordon Ramsay omast tükk maad parem. Tol korral võitis küll Ramsay ning tema võidukook nägi väga ahvatlev välja, mistõttu võtsin pikaajalisse plaani seda kooki üks hetk kindlasti teha. Kahjuks olin aga oma ajakirja kuskile heasse kohta ära pannud ega suutnud üles leida. Kuid siis tuli mulle meelde, et üks teinegi blogija märkas seda huvitavat kooki ja jõudis seda ka juba proovida. Just Gordon Ramsay retsepti järgi oli kooki katsetanud Eva, kelle koogitegemisest võite lugeda perenaine.ee lehelt.\nMulle sidrunikook meeldis oma lihtsuse poolest. Selle tegemine ei olnud sugugi aeganõudev, kuid selle välimus on vägagi isuäratav ning jätab mulje nagu oleks koogitegija ikka korralikult vaeva näinud :) Ja muidugi maitse.... mmm.... suurepärane kooslus muretaina krõbedusest ja täidise sidrunilisest õhulisusest, neid eraldamas ainult õhuke šokolaadikiht. Kook ei ole ei magus ega hapukas, vaid just mõnusalt paras, kombineerides kõik maitsed ühtseks tervikuks.\nKahjuks eraldi koogilõigu pilti ma ei saanudki. Kook on lihtsalt nii hea, et pildi tegemine ei tule mõttessegi. Ahjaa... spetsiaalselt "leegiheitjat" mul ei ole, mistõttu lihtsalt kuumutasin ahju grillelemendi maksimaalse temperatuurini ning seejärel panin koogi ahju ca 3-5 minutiks. Igaks juhuks kontrolli, et pealiskiht liigselt põletada ei saaks.\nGordon Ramsay sidrunikook\nAlgallikad: ajakiri Olive, oktoober 2008 ja perenaine.ee\n8 suuremat lõiku\n1. Valmista muretainas näppides külm või jahu hulka, kuni moodustub ühtlane mass. Seejärel lisa muna ja suhkur. Sega kuni kõik koostisosad on segunenud ning moodustub ühtlane mass. Vooderda sellega koogivorm ja aseta see külmkappi ca 30 minutiks.\n2. Koogipõhja külmkapis seismise ajal kuumuta ahi 190-kraadini. Seejärel täida põhi küpsetusubadega ning aseta ahju 15 minutiks. Seejärel eemalda oad ning aseta põhi ahju täiendavaks 5 minutiks.\n3. Samal ajal kui põhi on ahjus sulata šokolaad veevannil. Eemalda koogivorm ahjust ja pintselda põhi šokolaadiga kokku. Aseta kõrvale, et šokolaad taheneks.\n4. Samal ajal vahusta munad suhkruga, lisa koor ja kahe sidruni mahl. Kalla täidis koogivormi ning küpseta 120-kraadises ahjus 50-60 minutit. Kook peab ahjust võttes pealt veel võdisema.\n5. Kook tuleb seejärel jahutada ning alles seejärel pealt karamellistada. Selle jaoks raputa peale õhuke kiht suhkrut ning aseta täiskuumusel grillelemendi alla ca 3-5 minutiks.\nPostitaja: Veronika kell 12:52 2 kommentaari:\nVahest juhtub nii, et mõni retsept tuleb ise sinu juurde. Nagu see mustikakorvide retsept. Jäi lihtsalt teisest koogiteost muretainast üle ja no ära ju ka ei viska. Ega midagi... said väga head korvikesed, mis on päris heaks vahelduseks muffinitele. Ja no valmistamine on ka väääga lihtne :)\nKokku 8 korvikest\n1. Jaga muretainas muffinivormi 8 vormi vahel.\n2. Sega eraldi kausis omavahel muna, hapukoor ja suhkur.\n3. Puista vormide põhja mustikaid. Seejärel lisa täidis ja küpseta 200-kraadises ahjus 25 minutit.\nPostitaja: Veronika kell 18:38 Kommentaare ei ole:\nTitaanide kokkupõrge e uus versus vana toidupüramiid\nTarbija24 portaal avaldas eile, 01.09.2010 Eesti Toitumisteraapia Assotsiatsiooni (ETA) poolt välja töötatud uue toidupüramiidi, mis põhineb Harvardi tervisliku toitumise püramiidil ning viimastel aastakümnetel toitumise vallas tehtud teadusuuringutel.\nTegemist ei ole aga riiklike toitumissoovitustega, mis on avaldatud hoopistükkis Tervise Arengu Instituudi (TAI) kodulehel.\nETA poolt avaldatud toidupüramiidi suurimaks erinevuseks riiklikult kinnitatud toidupüramiidist on riisi ja kartuli paigutamine kõige olulisemalt aluselt püramiidi tippu ning toidurasvad vastupidi ülemisest otsast allapoole. Rasvade puhul rõhutatakse enim seda, et tuleb vahet teha headel ja halbadel rasvadel. Koguseliselt kõige rohkem soovitab ETA tarbida köögi- ja puuvilju.\nTAI seisukohad ETA poolt avaldatud uue toidupüramiidi suhtes leiate samuti tarbija24 portaalist. TAI julgeb kahelda ETA soovituses asetada kartul nii kõrgele püramiidis.\nMinu enda toitumine langeb pigem kokku TAI e riiklike toitumissoovitustega. Ma olen harjunud sööma hommikuti putru ja ka leib on omal kohal igapäevases toitumises (söön kasvõi niisama, kuid mitte prae kõrvale).\nKindlasti söön ma aga soovituslikust rohkem piimatooteid, peamiselt küll keefirit ja kohupiima, aga ka võid ja juustu. No ei saa ma midagi teha, kui keha vajab juustu :)\nPuuviljade (aga ka köögiviljade) tarbimine on muidugi kiiduväärt ettevõtmine. Samas ei suuda mina välismaiseid puu- ja köögivilju ostes ning süües vaigistada seda häält oma peas, mis hoiatab mind erinevate pestitsiidide eest, mis nendel kenadel andidel on pesa sisse seadnud. Seega, kas piirame puu- ja köögiviljade tarbimist ainult kodumaistega? Miskipärast arvan, et toitumisspetsialistid ei kiidaks seda heaks... Ja ka ennast ei tahaks söögitegemisel niimoodi piirata. Puhtaid köögi- ja puuvilju pakutavates poodides on aga hinnad tavapoodide hindadest mitu korda kõrgemad. Mida teha? Süüa vähem, aga see-eest puhtaid köögi- ja puuvilju? Aga mis siis kui isegi seda natukest ei jõua kõrge hinna pärast osta?\nKindlasti olen nõus ETA ettepanekuga kaunviljad toitumispüramiidi sisse tuua ning nad ka suhteliselt laiali alusele paigutada. Kaunvilju söön ise ka "heasti", nii et heakskiit oli kerge tulema :)\nKaldun siiski arvama, et iga inimene peaks siiski oma keha kuulama. Meie keha on nii kompleksne masin, et suudab kenasti ette öelda, mida meil parasjagu vaja on ja mida mitte.\nPostitaja: Veronika kell 09:14 Kommentaare ei ole:


BLOGI – Page 3 – Arst.ee\nIga lapski teab, et tervete ja tugevate luude ja hammaste jaoks peab jooma palju piima. Ütlusel on tõetera vägagi sees, sest kui noores eas on saavutatud piisav luumass, siis jätkub sellest osteoporoosi ehk luuhõrenemistõve ennetamiseks ... Loe lisaks\nSalakavalalt justkui sümptomiteta kulgev endometrioos on haigus, mis aastate jooksul hävitab naise viljakuse. See on krooniline tõbi, mis ei lähe ise üle, vaid ajapikku aina süveneb. Endometrioosi kui haiguse olemasolust on teatud umbes 100 aastat, ... Loe lisaks\nEstmedica kliinik Aleksandr Detotšenko, kirurg Laienenud veresooned jalgadel, jalgade valulikkus, pakitsus ja turse on varikoosi ehk veenilaiendite enim levinud sümptomid. Seda probleemi esineb tihti, ligi 40 protsendil naistest ja 30 protsendil meestest. Võib-olla olete kuulnud ... Loe lisaks\nMärgid magneesiumipuudusest on igal pool – kui sa tead mida märgata. Kahjuks on need märgid nii uskumatult tavalised, et libisevad meist lihtsalt mööda. Ja vaevalt, et keegi oskab märgata, et tervisehäired, mille all me igapäevaselt kannatame, ... Loe lisaks\nKõige sagedasem uneaegne hingamishäire on apnoe ning see väljendub selles, et magades tekivad inimesel hingamispausid. Kui need kestavad pikemalt kui 10 sekundit ning neid on sagedamini, kui 5 hoogu tunnis, loetakse seda uneapnoeks. Kuna hingamispausidest ... Loe lisaks


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Irving Babbitti humanismi põhijooned.\nKeset Ameerika Ühendriikide kurikuulsat dollarijahi õhustikku leidub absoluutselt, kuigi mitte relatiivselt võttes õige paljugi kultuursuse ja tõsise vaimse süvenevuse saari. Niipalju kui eemaltvaatajana võimalik jälgida, saab mulje, et üldine nivelleering ja materialism siin-sääl kutsuvad esile seda ägedama reaktsiooni vaimsuse kasuks. See, mis mõne vanema kultuuriga rahva liikmeile tundub endastmõistetavana, on sääl kättesaadav ainult tugeva heitluse tagajärjena. Need, kes selles heitluses ei murdu, jäävad veteranidena võib-olla seda kindlamini ja seda kirglikumalt oma veendumuste juurde. Janu vana maailma kultuuri järgi liitub sääljuures vabaoluga sajandeid kestnud konventsioonidest vaimsel alal, nii et euroopa kirjandust, kunsti ja mõtet suudetakse mõnikord näha värskemalt ja iseseisvamalt kui eurooplased ise. Ühtlasi on tõsiste vaimste huvidega ameeriklased omandanud eksperimentaalsema ja metoodilisema mõtlemisviisi kui enamik nende kaasanglosakse, inglasi. Inglane kaldub vaimsetel aladel rohkem mänglema ja sportlema kui ühendriiklane. Ta on võib-olla vahel pisut liiga kindel sellele, et Inglismaa rikas kultuuriline minevik pakub talle küllaldaselt eeskujusid, ja võib seetõttu jätta arvestamata teiste rahvaste saavutusi. Euroopat enam tervikuna nägev, sest et sellest küllalt kaugel olev, ameeriklane kasutab hõlpsamini näiteks ka prantslaste ja sakslaste õpetust kui britlane, kes lepib koduse atmosfääriga. Sellega ongi osalt seletetav, et viimased kümnendid on Ameerikas näind mõtlejate esinemist, kes erakordsel õhinal ja suure menuga on süvenend maailma praeguse kultuuri üldisemaisse probleemidesse ning osand anda sünteetilisi üldpilte, mille taolisi Euroopaski leidub väga harva.\nNäitena sellest, kuidas ameeriklane euroopa vaimuga lähedalt kokku puutudes sai sõna parimas mõttes euroopalikumaks kui eurooplased ise, tuleb eriti mainida Henry James’i, filosoof William Jamesi sama kuulsat venda. Oma psühholoogiliste analüüside peenuse ja teadlikkusega oli Henry James otse ületamatu. Ning praegu on Inglismaal vähemalt sama väljapaistva koha võitnud teine ameeriklane T. S. Eliot. Sama siirust, tõsisust ja põhjalikkust kui neil mehil leidub paljudel ameerika mõtlejatel ja kirjanikel, kelle nimed ei ole veel nii üldtuntud siinpool ookeani, kuid kelle vaated väärivad hoolsat tähelepanu.\nEriti idariikide ülikoolides, eelkõige Harvardis, Yale’is ja Princetonis, peetakse võitlust tavalise ameeriklase pääliskaudse ja tühise optimismi vastu, mis viib puurivama mõtte täielikule atrofeerumisele. Transtsendentalistidest – kõigepäält Emersonist – pääle on ida olnud ameerika arvestetavama filosoofia koduks, ning sõda euroopaliku kultuuripäranduse päästmiseks on säält tänini leidnud oma tugevaimad esivõitlejad.\nJuba ammu kindlustas endale tähelepaneliku publiku Harvardi professor George Santayana, sünnilt hispaanlane, oma skeptiliste filosoofiliste teostega, milles praeguse Ameerika „romantitsevale”, kirevusest ja uudsusest joobuvale barbaarsusele asetetakse vastandiks küpsema, ulatuslikuma ja ratsionaalsema kultuuri kangastus. Kuid positiivsemad kui tema on need akadeemikud, keda praegu meeleldi nimetetakse „neohumanistideks” ja kelle vanema põlve esindajaist on märgitud väljapaistvaimateks Paul Elmer More, John Jay Chapman, George Edward Woodberry ja Irving Babbitt. Mõned neist, eeskätt Paul Elmer More ja Irving Babbitt, on otsind vaimseid tugipunkte kõigepäält romaani rahvaste ja hommikumaa kirjandustest, suutes oma haruldasele eruditsioonile vaatamata siiski kogu aeg kontaktis püsida oleviku probleemidega ja pühendades viimaste sõelumisele parima osa oma jõust. More on end killustand esseede kirjutamisega, kuna Babbitt rea ulatuslike uurimuste kaudu võimaldab lugejaile saada süstemaatse üldpildi oma ilmavaatest. Mõlemad on kirjandusloolased, ent kumbki ei piirdu puht-kirjanduslike küsimustega, vaid näeb kirjandust vastu üldinimlikku tagapõhja. Ning mõlemad kuulutavad „humanismi” ideaali.\nNagu teisedki ameerika neohumanistid teeb Irving Babbitt teravasti vahet humanismi ja „humanitarianismi” vahel. Humanism on suund, mis tahab kätte leida olulist ja keskset inimeses, see on igas üksikus inimeses, teenides eeskätt üksikut inimest ja üksiku inimese kaudu ka inimkonda. Iga inimene peab alustama enesereformiga, kinnitades pilku sellesse, mis temas on kõige ,,inimlikumat”, universaalsemat ja ka kogu muule inimsoole eesmärgiks kõlbavat. Eriti oluline on, et reform peab algama iseenese hinges, et tuleb ennast ümber luua, kuni ollakse kõlbuline kaasa aitama inimkonna ühistöös. Tuleb olla täiesti teadlik sellest, et inimese jaoks on kirjutet teistsugused seadused kui muu looduse jaoks ja et tal tuleb arvestada neid seadusi, kui ta tahab jõuda oma inimsuse täielikule õitsengule. Babbitt armastab selle mõtte esitamisel tsiteerida Emersoni ütlust, et on olemas:\nLaw for man and law for thing.\nSellele suunale on mitmes suhtes vastandlik ,,humanitarianism”, see on vool, mis tahab saavutada reforme ja parandust, alustades mitte üksikinimesega, mitte iseenesega, vaid välismaailmaga. Ilma iseennast uurimata ja valmistamata projitseeritakse kogu oma energia väljapoole, sel teel saavutades mõndagi tähelepandavat, kuid jättes hooletusse kõige kesksema – kogu selle tegevuse allika, isiku enda, milletõttu muutub sagedasti kaheldavaks tegevuse väärtus ja otstarbekohasus. Humanitarianism kuulub veelgi üldisema mõiste, „naturismi” (vahel ka „naturalism”) alla. „Naturism” on suund, mis ei võta arvesse inimese erilaadi, vaid loeb teda ainult osaks kogu muust loodusest niihästi füüsiliselt kui psüühiliselt ja seetõttu ei märka välja töötada norme, mis inimese eriolemusele kohandet.\nHumanitarianism esineb Babbitti järgi eelkõige kahel kujul, millest ühe suurimaks algatajaks on Francis Bacon ja teise arenemist on enim mõjutand Jean Jacques Rousseau – ühelt poolt utilitaristlik ainelise maailma vallutamine, teiselt poolt sentimentaalne armastuse ja sümpaatia evangeelium, mis ei tunne kindlaid kavasid ega selgeid eesmärke, vaid ilutseb oina tunnete lõpmattusest. Mõlemi hüüdsõnaks on „teenimine”. Eksperimentaalsed teadused loovad ikka komplitseerituma ja menukama aparatuuri inimese mugavuse ja võimu edendamiseks, sentimentaalne filantroopia kuulutab ikka ägedamalt ja kirglikumalt teiste avitamise evangeeliumi, kuid mõlemad äparduvad, sest kumbki ei tunnusta kindlaid norme ega suunda inimeses eneses. Kumbki on ekspansiivne ega lase tekkida enesekogumise ja keskendumise momente. Filantroopia, mis on humanitarianismi üks õilsamaid kaasnähteid, ei saavuta mingit lõplikku eesmärki pääle pisarliku inimarmastusekstaasi ja mõnikord ka kaasinimeste välise mugavuse parandamise. Ent viimasegi eesmärgi saavutamine on kahtlane, sest kuna humanitarianist ei ole ennast läbi katsund tõelise humanisti moel enne tegevusse asumist, ei ole sugugi kindel, et tema ekstaasid ei jäägi paljasteks ekstaasideks ilma kindlate tulemusteta. Ning ainelise maailma vallutamine näib sagedasti viivat resultaatidele, mis on inimkonnale isegi puht-aineliselt vaatekohalt hukatuslikud. Pime tahe maailma aina rohkem vallutada ja vallutada võib degenereeruda paljaks võimuhimuks, senikaua kui ei olda teadlikud sellest, milleks see kõik tarvilik. Võib kergesti ikka taas tekkida olukordi nagu maailmasõja aegu, mil ekspansioonitung oli saatuslik kogu inimsoole. Kes vastutab sellest, et relvad, mis pidid inimest teenima, et pühi inimkonda maakera palgelt? Nii võib humanitarianism, ,,humanitase” edendamine muutuda kõige antihumaniteetlikumaks nähteks, mis üldse kujuteldav.\nSelge on, et Baconi nimega sümboliseeritav vool nõuab tahtepingutust ja kontsentratsiooni. Kuid pingutuste suund ei ole õige, sest nad on sihitud ainult väljapoole, mitte inimhinge endasse. See on „madalam tahe”, millest erineb see, mida Babbitt nimetab ,,kõrgemaks tahteks”, see on tahe, mis taotleb inimlikemat ja olulisimat, mis püüdleb selgust inimese erilaadi ja sellest järelduvate eesmärkide kohta. „Kõrgemat tahet” juhivad väärtusmõõdupuud, see teab vahet teha selle vahel, mis on perifeerne ja mis tsentraalne. See ei ole sõgedalt ega kitsarinnaliselt suunatud ainult mingi idee fixe’ina kangastuva väliseesmärgi poole, vaid see liigitab võimalikke eesmärke nende vastavuse järgi mingisugusele ülimaks ja üldmaksvaks tuntud väärtusmõõdupuule ja saeb selle järele tegevust. Vanasti, mil veel ei olnud sattund kahtluse alla ristiusk, oli mõõdupuude küsimus kerge, sest usund ja kirik kirjutasid õige täpselt ette suhtumist eri juhtumeil. Nüüd, mil skepsis ja kriitika on õõnestand usudogmade aluseid, tuleb igal üksikul tarvitada oma kriitilisi võimet selleks, et nähete segavas mitmekesisuses kujundada kriteeriume. Erilise tähtsuse on saand Ühe ja Paljude probleem – probleem mingi ühtsustava printsiibi leidmisest, mis aitaks rägastikest läbi ja võimaldaks seisukohavõttu. Oma teoses ,,The Masters of Modern French Criticism” uurib Babbitt 19-nda sajandi prantsuse kriitilist mõtet kõigepäält selle probleemi vaatekohalt. Tema analüüs näitab, et Sainte-Beuve’i ja tema järglaste maailmapilt oli peagu täiesti relativistlik. Uuriti asjade vahekordi, süveneti indiviididesse, otsiti vahelülisid, jälgiti kausaalseid suhtestikke, anduti koguni täielikule impressionismile, kuid ei suudetud muljete rohkusest välja eraldada mingit väärtusastmestikku, mingit esteetilist süsteemi, kuhu oleksid mahtund kõik üksiknähted. Ohelt poolt anduti positivistlikule ajaloolis-biograafilis-filoloogilisele meetodile, kuhjates ja korraldades andmeid, ja püsiti seega samas suunas, milles juba ammu oli liikund loodusteadus. Teiselt poolt aga loobuti igasugusest süstemaatsest tööst, tunnustades ainult subjektiivseid elamusi kirjanduse lugemise puhul ning nende elamuste reprodutseerivat edasiannet lugejaile. Nii vaheldub intellektuaalne piiripidamattus selle vastaspoolusega, piiripidamatu emotsionalismiga, või nagu Babbitt ütleb Renani kohta, osalt tsiteerides tema sõnu: ,,’Dialektilisi liiatsemisi’, mis tekitavad ‘kuivuste hetki, viljatuse tunde’, püütakse paralüseerida, ‘tolle naiivse olendi suudlustega, kelles loodus elab ja naeratab’. See on üheksateistkümnenda sajandi titaani unistus, kes loodab tungida taevasse sellega, et kuhjab emotsionaalse Ossa intellektuaalsele Pelionile; titaani, kes on valmis tegema kõike muud kui tunnustama seadust, mis paneb pääle mõõdukust igas asjas – isegi libido sciendi’s.”\nNeile tendentsidele Babbitt saeb vastu mõningad põhimised Ralph Waldo Emersoni mõtted. Ta näitab, kuidas Renani ja Sainte-Beuve’i püüded võivad sügavamale tungivates vaimudes tekitada pettumustunde, ja ühtlasi seda, kuidas Emerson annab aimu, mil moel võidakse vahelduvate nähete pöörises ikka veel alal hoida mingi absoluutsete väärtuste tunne. Oma ,,Port-Royal”-nimelise teose lõpul Sainte-Beuve kommenteerib õige pessimistlikult enda taotlusi: ,,Kui vähe suudame lõppeks teha! Kui piiratud on me vaade – kui väga see sarnaneb kahvatu tõrvikuga, mis on hetkeks süüdatud keset määratut ööd! Ning kui võimetuna tunneb end isegi see, kellele oma aine tundmine on enim südamel, kelle suurimaks auahnuseks on selle haaramine ja suurimaks uhkuseks selle maalimine – kui võimetuna, kui nõrgana oma ülesande täitmiseks ta end tunneb päeval, mil ülesanne on peagu lõpul ja tulemus saavutet, kuid tema jõuline joovastus raugeb, lõplik roidumus ja paratamatu vastikus valdavad teda ning ta saab omakorda aru, et tema ise on põgusaim illusioon lõpmatu illusiooni rüpes!” Sainte-Beuve’i meetodiga on raske lõplikku rahuldust saavutada sellepärast, et kõiki suhteid, kõiki kausaalseid sidemeid vaevalt kunagi saab kätte. Jääb alati midagi, mida veel tahaks uurida.\nPääasi aga on võib-olla see, et kõik saavutetu on nii relatiivne, et jääb järgi ainult lõpmatu voolavuse ja heitlikkuse mulje ilma kindlate tugipunktideta. Kas on sel väärtust, et on selgitet ühe kirjaniku laine eelkäijailt, tema temperamendi mõju tema teostesse, tema eluloo lülisid vihjetega tema luules, või koguni esiväljaannete teksti muutumist hilisemais väljaandeis? See kõik on lõppude lõpuks pigemini informatsioon kui teadmus. Teiseltpoolt on olemas tüüp, millele kõik relatiivne ja mööduv on kõrvalise tähtsusega ja olulised on ainult püsivad väärtused, millede tunne on teejuhiks läbi maailma muutlikkuse. Seda tüüpi illustreerib järgmine tsitaat Emersonilt: „Kõiksuses pole juhust ega anarhiat. Kõik on süsteem ja astendus. Iga jumal istub omas sfääris. Noor surelik astub laotuse saali; sääl ta seisab ainult nende seltsis, nad valavad tema pääle õnnistusi ja kinke ning viipavad teda üles oma aujärgedele. Jalamaid ning vahetpidamata langevad temale illusioonide tuisud. Ta kujutleb end määratus rahvahulgas, kes osutab siia ja sinna ning kelle liigutuste ja toimingute järgi ta peab talitama. . . Igal hetkel uusi muutusi ning uusi pettuse sadusid teda üllatamas ja hämmeldamas. Aga kui õhk aegamööda selgub ja pilved lahkuvad natukeseks, istuvad jumalad ikka veel tema ümber oma troonidel – üksnes nemad ja tema.”\nEmersonis Babbitt näeb üht neid väheseid üheksateistkümnenda sajandi mõtlejaid, kel oli aimu „ühe ning paljude” probleemi lahendamisvõimalustest, ning eelkõige isikut, kes oli teravalt teadlik selle probleemi põhimisest tähtsusest. Tema arvates Emerson nägi selgesti asjade mitmekesisust ja muutuvust, kuid väärtustunne võimaldas tal igale nähtele kätte määrata tema õige paiga tervikus. Sisemõõdupuud arendasid tal kaotsiläind traditsioonilisi välismõõdupuid, ta oli varustet „elastse terasrüüga”, kriitilise kaanoniga, milles õigustetult püsis esikohal maskuliinne otsustusvõime, „kuid ilma dogmaatse kitsuseta”. „Niisuguse kaanoniga kriitika võiks edasi viljelda naiselikke voorusi – see võiks olla avar ja osavõttev, ilma et sel ühtlasi tarvitseks olla vedel ja selgrootu. Ideaalne kriitik peaks Sainte-Beuve’i laiuse ning mitmekülgsusega ja erinevuste tundega ühendama Emersoni ülevuse, läbinägevuse ja ühtlustunde.” Niisuguse tüübi arenemiseks vajalistest eeldustest Babbitt kõneleb pikemalt teoses „Rousseau and Romanticism”. Enne seda aga ta avaldab raamatu „The New Laokoon”, kus käsitleb detailsemalt mõõdupuude kadumisest järgnevat kirjanduse anarhiat.\n„Uus Laokoon” seab endale ülesande, mis on mitmeti analoogiline Lessingi kuulsa „Laokooni” omale. Ka ameeriklase teos tahab kindlaks määrata kunstide omavahelisi piire ja ühtlasi jälgida, kuivõrra neist piiridest on kinni peetud. Uurimuse tulemuseks on, et kuna pseudoklassika aeg segas ära maali- ja sõnakunsti, läks sellele järgnev ajastu piiride segamises veel hoopis kaugemale. Horatius võrdles luulet maalimisega, Friedrich Schlegel väitis, et „arhitektuur on külmund muusika”. Uus spontaansuse ja inspiratsiooni õpetus püüdis kaotada kõiki vahemaid ja teravaid äärjooni ning kõike liita kõigega. Tundeelu, mida kunstis kaua oli peetud kammitsas, purskus esile ja tekitas anarhia mitte ainult emotsioonides, vaid ka mõttekujutuses. Eesmärgi ja suuna tunne läks kunstis kaotsi. Tekkis kaootilisvele sageli väga lähene impulsside kunst – impulsside, mida üldse ei ohjeldet. Ning mitmekesisust ja üllatuslikkust isuv vaim, mis nautis vaid ekstaase, otsis neid muusika ja luule, filosoofia ja luule, maalikunsti ja luule, usundi ja luule, sümfoonia ja näidendi ühtekiskumisest. Kunst nagu elugi said ennekõike avantüüriks. „Kui seiklushimu on tugev ning analüütilised ja loogilised võimed kas suiguvad või tegelevad mujal, siis võib hõlpsasti juhtuda, et kunsti peetakse meeldivaks hulkumisretkeks, mitte enam suundumiseks kindla eesmärgi poole, „vastavalt tõenäolisvele või vajadusele”, nagu ütleks Aristoteles. Ning samal määral kui inimesed vaatavad kunstile sellelt seisukohalt, on ette näha, et nad muutuvad ükskõikseks selgejoonelise tüübi vastu; nii näiteks nad arvatavasti hakkavad näidendis sallima veelgi rohkem segusid kui need, mida loetleb Polonius: „tragikomöödia, pastoraalne komöödia, ajalooline pastoraal, traagilis-ajalooline, traagilis-koomilis-ajaloolis-pastoraalne näidend”, jne. Inglased on alati oma kunstis ja kirjanduses olnud pigemini mõttekujutuslikud kui formaalsed või loogilised, mis on kahtlemata üheks põhjuseks, miks inglased võrreldes kreeklastega ja prantslastega on vähe hoolind „genre tranche’st”. Üheks lisapõhjuseks teravate tüübivahede eest hoidumiseks on Babbitti arvates „kartus, et vahelesegav mõistus võib saada spontaansusele saatuslikuks” – motiiv, mida ta leiab Rousseaul, Wordsworthil ja Richard Wagneril. Babbitt ise asub seisukohal, et kindlajooneline inimtüüp, kes ootab igalt asjalt selle erifunktsioonide sooritamist, „soovib, et iga kunst ja iga žanr oleks esijoones tema ise ning annaks oma erilist naudingut, nagu Aristoteles ütleb tragöödia kohta. . . Õige äärjoonestik on esimeseks nõudeks, kuid samuti on tarvis ka värvi, liikumist ja illusiooni ning üldse ekspressiivsust – mida rohkem, seda parem. Iga kunst ja žanr tohib kui palju tahes meenutada teisi kunste ja žanre, senikaua kui see jääb ustavaks omaenda vormile ja proportsioonile.” Sellevastu just olevik olevat otse hullund oma püüdes muud meenutada kõiges, olgu see kunst või terapeutika. ,,Isegi tantsukunsti on nakand see tõbi, ning tants ei lepi enam sellega, et on lihtsalt tants, vaid tahab olla millegi muu sümboliks ja meenutajaks, näiteks kreeka vaasi või Beethoveni sümfoonia.”\nKuna „Uus Laokoon” eeskätt tegeleb puht-kunstiliste probleemidega, kuigi asetades neid laiale ilmavaatelisele tagapõhjale, tahab „Rousseau and Romanticism” anda läbilõike kogu pärast-Rousseau-aegsest elu tundmis-, tunnetamis- ja kohtlemisviisist. Juba eelmistes töödes on õige palju juttu vajadusest talitseva mõistuse ja talitseva tahte järele. Rousseau ja romantism võitlesid konventsioonide vastu ja saavutasid küll ühelt poolt tundeküllust ja värskust, kuid teiselt poolt ka kaost. Nad on hetkeinimesed, kes ei ehita midagi püsivat. Neile on illusioon kallim kui tõelisv, sest nad ei hooli tulevikust, vaid ainult käesoleva tunni joobumusest. „Temperamendi maitsega” õigustatakse kõike, arvestamata tagajärgi. See on vastolus inimkonna tervemate pääde vaadetega. „Igaühel on muidugi olemas oma algupärane, temperamendipärane maitse, kuid raske on öelda, kuivõrra seda maitset saab muuta, alistades seda meie loomuse kõrgemaile taotlusile. Dr. Johnson ütleb, et kui tal poleks kohustusi ega üldse mingit tegemist tulevikuga, siis ta veedaks elu lõbusate sõitudega tõllas kena naise kõrval. Seesugune on dr. Johnsoni temperamendipärane maitse, ja oleks ta olnud France’i õpilane, siis ta oleks seda pidand oma lõppinstantsiks.”\nSee, mis dr. Samuel Johnsoni takistab andumast oma temperamendi tungidele, on mõistus ja tahe. Tahet Babbitt sääljuures mõistab osalt hoopis teisiti kui paljud kaasaegsed. Ekspansiivsele tahtele, mis tema väite järele on kaasajale eriti iseloomustav, seab ta vastu piirava, vaoshoidva tahte, elan vital’ile frein vital’i. Kuid ta möönab ühtlasi, et palja piiramisega, lähtugu see kui mõistuspärastest kaalumustest tahes, ei ole lahing veel võidetud. Mungavoorused üksi ei päästa maailma. Just pseudoklassitsismi vooruste ühekülgne negatiivsus oli see, mis tegi nad pikapääle talumatuiks. Pseudoklassitsismi ahelas puuduvatest lülidest üks tähtsaimaid oli mõttekujutus. ,,Uus Laokoon” tegeles juba postklassitsistliku mõttekujutuse mõningate defektidega. ,,Rousseau ja romantism” püüab niihästi näidata ,,romantilise” mõttekujutuse laastavat mõju kogu ellu kui ka kätte osutada mõnesuguseid vastuvahendeid sellele mõjule. Babbitt toonitab õigusega, et inimest juhib hoopis vähemal määral mõistus kui mõttekujutus, isegi siis, kui arvatakse teotsevat kõige valjuma mõistuse eeskirjade järgi. Seda tõde salata tähendab arvestamata jätta üht inimelu keskseimat tegurit. Mõttekujutuse väljasulgemine peab paratamatult viima revolutsioonile. Ning kuna mõttekujutus on nii tähtis mõjur, siis oleks kergemeelne kaalumata jätta, mida laadi mõttekujutust vajab praegune inimsugu. Üheksateistkümnendat sajandit on kogu aeg juhtind napoleonlikku laadi fantaasia – seikleja fantaasia, kes tahtis ainult ekspansiooni ja erutust, arvesse võtmata lõppeesmärke – sama fantaasia, mis tõi Maailmasõja. Millise mõttekujutusega oleks võimalik maailma reformeerida?\nSelles seoses tuleks täpsamalt vaadelda tähendust, mis Babbitt annab mõttekujutuse mõistele. Kreeka φαντασία tähendas seda, „mis näib”, „mis paistab” see on aistilisi muljeid ja võimet neid muljeid säilitada. Viimane sarnaneb väga mälu mõistega. Kreeka mõtlejad hindasid fantaasiat madalalt, kontrasteerides seda reaalsusega ja mõistusega. Ka Marcus Aurelius soovitab eemaldada või kustutada kõik „fantaasiad”, mis kuidagi mõjuvad tulitavalt, ja nii saavutada hingerahu. Plaaton taotleb tõde, mis on nii kindel, et φανταοία ei suuda seda kõigutada. Kristlased, näiteks Pascal, suhtuvad mõttekujutusse umbes sama üleolekuga, kuid pääle selle nad sagedasti põlgavad ka mõistust, tunnustades vaid ,,südant”, mille kaudu ilmutub jumalik arm. Babbitt pooldab teistsugust fantaasia definitsiooni. Ta käib Coleridge’i jälgedes, kes ei näe fantaasias mitte ainult tajumisvõimet, vaid ka võimet moodustada üldpilti. Verbi „to perceive” asendavad Coleridge ja Babbitt sel puhul verbiga „to conceive”. Coleridge kõneleb mõttekujutuse „esemplastilisest”, ühtsustavast funktsioonist, funktsioonist näha mitmekesisuses ühtsust, vaadelda asju üheskoos, leida sarnasusi ja analoogiaid. Kuid ka see aktiivsem ja ulatuslikum fantaasia ei rahulda Babbittit, senikaua kui sellele lisaks ei tule miski muu – karm kontroll faktide varal, mõistuse järelevalve. Vastasel korral on paratamatu see illusioonidekultus, mida „Reason and Romanticism” nii armuheitmatult paljastab „romantikute” sugupõlvel. Tulemuseks oleksid niisugusel korral vaid kiiskavad õhulossid, mis purunevad kokkupuutel tõelisvega. Ainukeseks vastuvõetavaks kombinatsiooniks peab Babbitt „keskendumist tõsiasjadele, mis on mõttekujutuslik, ent oskab ka vahesid teha.” Tekib küsimus, millistele faktidele tuleb keskenduda. Tõsiasju on nii rohkesti ja inimlik kontsentreerumisvõime nii piiratud, et faktide valikust oleneb erakordselt palju. Viimased sajandid tunnevad Babbitti arvates kontsentreerumist peagu ainult loodusele – kõigele sellele, mis ei ole spetsiifiliselt inimlik. Inimvaimu erilisi omadusi ei ole kuigi palju arvestet. Ning mida enam süveneti materiaalsesse edusse, seda vähem osati hoolida eetilisest arengust. Paremini kui kuski mujal tõenduvat see Ühendriikides, kust vaimsus ja eetika olevat veel põhjalikumalt välja tõrjutud kui hilisrooma ühiskonnast. Palavikuliselt, kuid huupi luuakse endale selle kõrval igasuguseid läbikaalumata ja proovimata ideaale, ausaid, kuid püsimata õhupalle, mis hukkuvad esimesel kokkupõrkel tõelisvega. Siiski mõned illusioonid kipuvad inimkonnal verre jääma kõigile pettumustele vaatamata. Rousseau ja tema järeltulijad, need loova fantaasia jumaldajad ja arvustava meele põlgajad, pärandasid maailmale hulga kimääre, millest tänini pole lahti saadud. Ei osata eraldada tõelist nägijat paljast visionäärist. Nii on Rousseau loond pettepildi ideaalsest loodusinimesest, kes ilma mõistusest kammitsemata, ainult oma instinktide varal jõuab täiusele. Rousseau eitab „pärispattu”, eitab inimese fundamentaalset nõrkust, leides, et inimese olemus on hää ja et distsipliin ja intellektuaalsed mõõdupuud võivad seda ainult rikkuda. See usk inimsoo sünnipärasesse õilsusse viib täieliku vabaduse, s. o. õigemini anarhia harrastusele, „eleutheromaniale”, „tungile eneselt heita mitte ainult väliseid ja kunstlikke, vaid igasuguseid piiranguid”. Kunsti alal tekitab see suuna, mida „võib defineerida kui illusiooni illusiooni pärast, vaimu Nepenthet, vahendit mitte leppimiseks reaalsusega, vaid selle eest pagemiseks.” Isegi pahe võib selle moega saada hinnatavaks, tingimusel, et see toodab naudingut: „Rousseau viis täiuseni tolle epikurismi, mis seisab naudingu süvendamises ja pikendamises uneluste abil. Kui ta niiviisi saab ühte sulatada hinge ja meeled, unustab ta ‘tuleviku ja aegade terviku’. Rousseau kõneleb ise sellest, kuidas ‘võluva looriga katta aistide eksimusi’.” On ilmne, et selle iseloomustuse alla mahub määratu hulk üheksateistkümnenda ja kahekümnenda sajandi kirjandust ja kunsti. Fantaasiat ei kasutata enam reaalsuse sisemiseks võitmiseks, vaid ainult unimaade loomiseks. Võitluse tarve unub, jääb järgi ainult andumine organiseerimata tungidele.\nDetsentraliseerund, normaalsest ja otstarbekohasest eemaldund mõttekujutus, mõttekujutus, mis seab kõrgeimale pjedestaalile isiklikud impulsid, viib muu seas kergesti ka individuaalsete, isiklike, kõigest muust erinevate joonte liigsele rõhutamisele: „Leidub liigagi palju näiteid sellest, kuidas usaldades üksnes oma siseoraaklit hakati end pidama inspireerituks, kui oldi ainult eriskummaline.” See nähe ühenduses tundeid ergutava uudsuse taoteluga oligi põhjuseks, miks „romantism” kõigis Euroopa mais tõi esile nii suure hulga posööre ja iseärakuid. Chateaubriand ja Byron illustreerivad seda küllaltki selgesti. Kuid Babbitt nõuab ekstsentrilisve asemel, et „reaalsuse rägust otsitaks välja see, mis on esindav ja normaalne.” ,,Silmas pidada mingit keskpunkti tähendab romantikute arvates parimal puhul ‘aru’ kasutamist, halvimal aga väiklust ja vilisterlust. Klassitsisti arvates sellevastu tõelise keskpunkti silmaspidamine tähendab püsiva inimliku elemendi esileharutamist kõigest sellest, millega see on segi põimund, ning see nõuab mõttekujutuse ülimat kasutamisviisi.” Kui sellane keskpunkt kord on leitud, ei ole enam võimatu kogu oma tegevust selle järgi sääda. Eelduseks on niisugusel puhul küll alati oma tujude ja tungide alistamine pääeesmärgile. Humanism, nagu seda mõistab Babbitt, nõuab humilitas’t, alandust, „vaimu sisemist sõnakuulelikkust millelegi kõrgemale kui tema ise – omadust, mis peagu juba kuulub kadund võõrustesse.”\n„Millelegi kõrgemale kui tema ise” kõlab õige ebamääraselt. Kuid Babbitt ei piirdu nii uduse formulatsiooniga. T. S. Eliot ütleb tema ja üldse kõigi ehtsate anglosakside kohta, neile olevat vastumeelt „teha haiguse diagnoosi, ilma sellele arstimit ette kirjutamata.” Babbitti vaimulaad on põhiolemuses praktiline. Ta ei taha ainult hardund alandumist millegi umbmäärase „kõrgema” ees, vaid alandust, mis viib tegelikele tulemustele – sellast, mis sunnib käsi vahenditult mingi konkreetse töö külge panema. Selles suhtes Babbitt on mõndagi õppind ka Goethe vanaea tarkuselt: „Goethe väidab, et inimeste püüded ei äpardu niivõrd lõplike probleemide puudulikust valgustamisest kui neil otse silme ees olevate väga ilmsete ja sageli väga vähe imponeerivate kohustuste täitmatajätmisest.” Ülimat eesmärki ei tohi unustada, kuid seda ei saavuteta ühe meeleheitliku hüppega: „Madalamale minale päälepandud ning seda distsiplineeriv eesmärk on terve rea vahepäälsete eesmärkide kaudu liidetud ülima ja täiusliku Eesmärgi endaga; teiste sõnadega, see oleneb lõplikult selle intuitsioonist, mida Emerson nimetab kõrgeimaks ühtsuseks.”\nÜldjoontes võib Babbitti positiivseid soovitusi kokku võtta umbes järgmiselt: 1) tunnetamine, teadmised, teravad eritlused, orienteerumine; 2) mingi lõppeesmärgi tunnetusel ning väärtustundel põhinevad kindlad mõõdupuud; 3) mingi vahenditu, kuigi tagasihoidliku ülesande leidmine, mis viib lõppeesmärgile lähemale; 4) vali enesedistsipliin kooskõlas valitud ülesandega. „Teadmiste ja sümpaatia avardumisest saadav kasu seisab päämiselt selles, et see valmistab inimest täielikumalt ette ülimaks keskenduse ja valiku hetkeks, hetkeks, mil ta paneb mängu endale eriomased võimed. Selleks aga, et õigesti valida, on tarvis õigeid mõõdupuid, ning õigete mõõdupuude evimine tähendab tegelikult oma tungide vahetpidamatut ohjeldamist. Inimene kasvab oma loomusele vastava täiuse poole peagu päriproportsioonis oma enesevalitsuse kasvuga.” Igaüks arvestagu oma erivõimeid ning kasutagu neid sihiteadlikult ja intelligentselt, ilma end ülehindamata, vaid hoolikalt uurides oma nõrku ja tugevaid külgi ning kohandades neile oma tegevust.\nKõige eelnevaga on kooskõlas Babbitti nõue, et ei tule end minevikust teravalt lahti kiskuda, vaid sellelt omandada kõik, mis võiks oleviku püüdmusi viljastada. Ei tule jäljendada surnud geeniusi, vaid õigesti teha omaenda tööd selle avarama arusaamise valgustusel, mida annab tutvus suurte traditsioonidega: „Otsime kriitikut, kes olemata puht-traditsionalist rajab oma distsipliini ja valiku minevikule; kelle traditsioonilisvega käib ühes alatine intensiivse ja selge mõtluse protsess, teiste sõnadega, alatine mineviku kogemuste kohandamine oleviku tarvetele.” „Minevikku ei tule eeskätt võtta ei uurimuste laboratooriumina ega unistuste lehtlana, vaid kogemuste koolina.” Seda kõike näeb Babbitt teostuvat vanas Goethes: „Nagu Sainte-Beuve ütleb, on ta omandand mitte ainult traditsiooni, vaid kõik traditsioonid, ilma et siiski lakkaks olemast kaasaegseim kaasaegsetest; ta valvab iga uut vaatepiirile ilmuvat purje, kuid Suniumi kõrgusest. Ta tahaks kasutada avaramat tagapõhja ja perspektiivi oma isikliku arusaamise täiendamiseks ja toetamiseks ning nõnda olevikust teha seda, mida see peaks olema – mitte mineviku orjalikku põhjendust ega otsest eitustki, vaid tema loovat jätku.”\nSuur väärtus, mis Babbitt annab tahtele ja teadlikule, sihikindlale tegevusele, teeb endastmõistetavaks, et ta on teravalt igasuguse fatalistliku ilmavaate vastu. Raamatus „Democracy and Leadership” võtab ta muu seas vaatlusele ka Oswald Spengleri kuulsa „Õhtumaa hukkumise” ajaloofilosoofia, nimetades seda „hullunuks”. Spengler on tema arvates ainult šarlataan, kuigi ta sellele substantiivile lisab omadussõna „geniaalne”. Spengleri põhivaateks on eri kultuurkondade puht-taimepärane, spontaanne tõus ja samasugune fataalne langus, teiste sõnadega, Spengler eeldab lõppeks ikkagi instinktidest juhitud, algatusvõimetut inimest. Ilmsesti käib see Babbitti vaadetele risti vastu. „Minu enda seisukoht on äärmiselt ebasõbralik kõigile võimalikele ajaloofilosoofiaile (selle sõna spetsiaalsemas mõttes), ükskõik kas on tegemist vanema, Augustinusel või Bossuet’l leiduva tüübiga, mis kipub inimest tegema nukuks jumala käes, või tolle uuema tüübiga, mis teeb inimesest looduse nuku.” Kuid samasuguse teravusega kui fatalismi suhtub Babbitt imperialismi, näiteks ka Erneste Seilliere’i omasse. Seilliere’i negatiivsed vaated Babbitt leiab väga sarnanevat enda omaga, eriti Seilliere’i taunivat otsust „irratsionaalse imperialismi” kohta. Kuid prantslase positiivse eeskavaga ei taha ameeriklane kuidagi leppida. Irratsionaalsele imperialismile Seilliere seab vastandiks ratsionaalse imperialismi, mida ta defineerib „sotsiaalsete vägede marsina võimuvallutusele individuaalsete pingutuste kooskõlastamise teel.” Babbitt ei taotle üldse utilitaristlikku võimuvallutust, igatahes mitte ilmavaate lõppsihina, vaid elulist enesetalitsust, võimu iseenda üle, sisestumist. „Oluliseks vastandiks ei ole minu silmis mitte nagu Seilliere’i meelest vastand ratsionaalse ja irratsionaalse imperialismi vahel, vaid imperialismi ja tolle tahtekvaliteedi vahel, mis on selle sõna kõigis võimalikes tähendusis antiimperialistlik.”\nBabbitti mõte on mitmeti viljastust leidnud idamaa mõtlejailt, eriti Konfuutsiuselt ja Budalt. Hommikumaiste usundite väga hääna tundjana interpreteerib ta neid mehi siiski teisiti kui suured hulgad. „Frein vital’i” põhimõtte leiab ta näiteks Buda kuulsas Nirvaanas, mis ei tähenda temale tahte kustutamist, vaid ekspansiivsete ihade lõppu, mille tulemuseks on rahu, tasakaalu ja kesksuse tõus. Täpsalt nagu Buda suurimaks paheks peab ,,pamādat” – vaimset ja kõlbelist loidust, ja nõuab „appamāda’t” – vaimse erksust ja pinevust, võitleb Babbitt inertse eneseminnalaskmise vastu, püüdes seda asendada kontrollitud ja otstarbekohastet energiaga. Babbitt saeb kaasajale eeskujuks Buda lause: „Mina on mina käskija. Kes muu võiks seda käskida?. . . Pead ise tegema selle pingutuse. Budad on vaid õpetajad.” Ning kui väidetakse, et sellane mina rõhutamine võib viia kalkusele ja ükskõiksusele teiste suhtes, tsiteerib Babbitt uuesti Budat: „tsekui ema hellitab oma last, oma ainust last, nõnda harrastagu inimene ääretut armastust kõigi olendite vastu.” Kui Babbitt hülgab „humanitarianismi”, püüdu kogu inimkonda tervikuna õndsaks teha, siis mitte sellepärast, et ta ei pooldaks tuliselt seda eesmärki, vaid ainult kaalutluse pärast, et inimsugu ei saa reformida see, kes pole reformind iseennast.\nNõudes alandust, humilitas’t, on Irving Babbitt siiski paljude kaasaegsete meelest uhke, kõik, upsakas vähemalt selle poolest, et ta hülgab usulist dogmat. Ta ei eita usundite, eriti ristiusu ja budismi suurt inspireerivat ja vaimsusele ning keskendusele õhutavat mõju, kuid ta väidab, et usundite dogmaatilised alused on purustet ja et maailmal tuleb otsida uusi teid samade sihtide saavutamiseks. „Olen taandumatult andund moodsale eksperimendile” – eksperimentaalsele ilmavaatele, mis ei loe põhialuseid endastmõistetavaiks, seevõrra kui nad pole ilmsesti aksioomid, vaid alistab kõik arvustusele ja sõelumisele. Tal on usku inimese eetilisse jõudu, tema võimesse toimida oma veendumuste järgi ning lasta end nende veendumuste poolt õhutada ja ohjeldada. Ta usub enesedistsipliini ilma ilmutet religioonita. Ta on veendund tulevikuinimeste valmisolekusse igavesti iseenestega võidelda mingi intuitiivselt ja iseseisvalt tunnetet „ülima Ühtsuse” nimel, esitades täiesti millegi indiviidist „eelpoolkäiva, temast väljaspool või kõrgemal oleva” absoluudi olemasolu. Sellele on väga ägedalt vastu vaieldud, leides, et „sisepidur” (inner check), mida Babbitt eeldab, ei saa püsida, kui puudub usk mingisse absoluutsesse, üliinimlikku võimu. Vahest on siiski pisut kergevõitu need vastuväited, mis nimetavad tema püüdeid „innuks tõusta oma puht-ratsionaalsest minast kõrgemale mingi ebamäärase innu tiivustusel.” Kuid ühtlasi võib ennustada, et Babbitt’i enesesalguse ja valju distsipliini õpetus tegelikus elus võib teostust leida ainult äärmiselt väikese ja tõsise eliidi juures – võib-olla isegi ainult neil, kel on juba veres Uus-Inglismaa põline ja kirglik puritanism.\n« Eesti riigikorra poliitilisest ideoloogiast.\nEsimene teineteisele lähenemine soome ja eesti üliõpilaste vahel. »


Gruusias ristuvad suurriikide huvid\nPoolteist nädalat tagasi pani Gruusia juhtimisega ummikusse jõudnud president Eduard ?evardnadze ameti vabatahtlikult maha. Et võim läks parlamendi spiikri Nino Burdžanadze kätte rahumeelsel teel, on Gruusia jaoks hea märk, kui arvestada, et riigil on tulnud lühikese ajaga läbi elada juba kolm kodusõda.\nAga riigi seis on sellele vaatamata äärmiselt raske. Ametist astus tagasi senine rahandusminister Miriam Gogia?vili, tunnistades, et ei suutnud riiki kriisist välja tuua. Ajutiselt presidendikohuseid täitva Burdžanadze sõnul on riik majandusliku kokkuvarisemise piiril ja vajab välisabi. Rahvusvaheline Valuutafond, mis keeldus eelmisele valitsusele korruptsiooni ja maksupettuste ettekäändel laenu andmast, on andnud mõista, et nüüd on abi võimalik.\nViie miljoni elanikuga Gruusia on Venemaa naaber strateegiliselt äärmiselt tähtsas piirkonnas, kus asuvad T?et?eenia ja Kaspia mere nafta. Pärast NSV Liidu lagunemist on püüdnud selles kandis kanda kinnitada ka USA, tehes algul panuse ?evardnadzele, kuid tolles pettudes on asunud toetama uut liidrit, USAs juristi hariduse saanud 35aastast Mihhail Saaka?vilit.\n75aastane ?evardnadze on väga vastuoluline isiksus. Aidanud Mihhail Gorbat?ovi välisministrina kaasa NSV Liidu lagunemisele, mille tõttu on tal praegugi Venemaal mõjukaid vaenlasi, ei ole tal õnnestunud Gruusiat ei poliitiliselt ega majanduslikult tugevdada.\nVenemaa otsesel mahitusel on end Gruusiast autonoomseks kuulutanud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia. Seal sees ja piiril on Vene väed ning mõlemas arendatakse kampaaniat Venemaaga ühinemiseks. Pärast ?evardnadze tagasiastumist on ähvardanud nende eeskuju järgida ka Adžaaria liider Aslan Aba?idze. Kõigi kolme piirkonna juhid on käinud nüüd Moskvas konsultatsioonidel.\nSel nädalal tegid jõulise avalduse Gruusia toetuseks USA välisminister Colin Powell ja kaitseminister Donald Rumsfeld. Maastrichtis OSCE tippkohtumisel viibinud Powell kutsus Venemaad kinni pidama Istanbulis OSCE kohtumisel antud lubadusest ja viima selle aasta lõpuks oma väed Gruusiast välja.\nGruusia majanduslik ja eriti energiavarustuse sõltuvus Venemaast on suur. Näiteks kogu vajamineva gaasi saab Gruusia Venemaalt. Sel aastal sõlmis Venemaa riiklik gaasifirma Gazprom Gruusiaga suure lepingu, mis annab talle muu hulgas õiguse ehitada läbi Gruusia Türgisse gaasijuhe. Venelaste positsioonide tugevnemist on soodustanud ka ameeriklased. Nii müüs kevadel USA energeetikakontsern AES Corporation Venemaa firmale UES Gruusia peamise jaotusvõrgu Telasi ning Mtkvari jõujaama.\nUSA on Gruusiat toetanud umbes 1,5 miljardi krooniga aastas. Püüdes tabada kaks kärbest ühe hoobiga ? kahandada Gruusia majanduse sõltuvust Venemaast ning leida Aserbaidžaani naftale Venemaast ja Iraanist sõltumatu väljapääs ?, on USA aktiivselt ajanud läbi Gruusia kulgeva Bakuu-Ceyhani naftajuhtme rajamist, mis peaks valmima 2005. Ilmselt sellele vastukaaluks sündiski Gazpromi gaasileping.\nOn üsna tõenäoline, et Gruusia presidendiks valitakse Mihhail Saaka?vili, keda toetavad kolm peamist erakonda. Arvestades tema USA tausta ja tihedaid kontakte USA saadiku Richard Milesiga, pole kahtlust, mis orientatsiooni ta valib.\nMillega vastab Venemaa? Kui ta lõpetaks kolme separatistliku piirkonna toetamise ja viiks sealt väed välja, kahandaks see terrorismi toetuspinda Kaukaasias ja vastutasuks võib USA sulgeda Pankisi oru t?et?eeni võitlejatele. Aga välistatud pole ka, et Venemaa ladvikus mõju kasvatanud jõustruktuuride esindajad soovivad piirkonnas USA-le vastu tegutseda, mis tähendaks Gruusiale pikki kannatusteaastaid.


Binaarsete valikute maakler korgeima kasuga, Mis kasu on lühiajaliste optsioonidega kauplemisest?\nBinaarsete valikute maakler korgeima kasuga. Meile Binaarsete Optsioonide Maaklerid\nLõppude lõpuks kontrollib WebMoney selliste kauplejate passiandmeid juba head kauplemispaarid bitcoin. USA ettevõtjad on heaks kiidetud - See on veel üks huvitav maakler, keda ma täielik krüptovaluutaga kauplemine futuurid, mis kauplevad bitcoinidega. Krüptoraha nagu investeering on tohutu graafiline funktsionaalsus, miljonid indikaatorid ja nõustajad, reaalajas uudised, kauplemisrobotite kirjutamiseks on olemas isegi programmeerimiskeel.\nBinaarsete optsioonide kauplemise juht. Usaldusväärsuse kahendvalikute juht Mitmed ülaltoodud võimalused sobivad igaks juhuks ideaalselt. Muidugi võiksin seda soovitada kõigile, kuid mitte kõik turuletulijad pole valmis alustama kauplemist deposiidiga, mis ületab dollarit.\nBinaaroptsioonide turul on nii palju ettevõtteid, kes mis on parim viis bitcoini investeerimiseks oma teenuseid, et algaja ei pea lihtsalt valima parim variant Iga organisatsioon väidab end olevat parim, tema kauplemistingimused on kõige kvaliteetsemad jne.\nUsaldusväärsuse kahendvalikute juht Mõned maaklerid pakuvad erinevaid boonuseid. Seekord ütlen teile, kuidas viia läbi ettevõtte hindamine, et teha binaarsete optsioonide vahendaja õige bitcoinidega kauplemise keskmine.\nSeejärel alustame filtreerimist järgmise "sõela" abil:. Iga spekulant saab koostada oma vajaduste loetelu, mis aitab maakleri valimisel. Näiteks kui usaldusväärsus on esikohal, siis eelistame mitte ainult ELis, vaid ka Venemaal litsentseeritud organisatsioone ning loeme ka maaklerite klientide ülevaateid mitmel saidil korraga kuna nad võivad mõnel Interneti-ressursil võltsida kommentaare Mul on hea meel jagada oma kogemusi, et teil oleks lihtsam krüptovaluuta väljamakse maakler filtreerida.\nVasta küsimuste plokile - "Millise binaarse optsiooni maakleri valida? Strateegiaid on sama palju kui binaarsete optsioonidega kauplevaid kauplejaid. TradeLikeaPro veebisaiti uuendatakse pidevalt uutega kauplemissüsteemid Binaaroptsioonide maaklerite pakutavate teenuste komplekti valikukriteeriumid ja nõuded pole nii erinevad, kui mitte alati ühesugused. See võimaldas luua teenuse, kus õppida, kuidas krüptovaluutaga kaubelda ja sellega raha teenida optsiooniga binaarsete optsioonide tarkvara ülevaade tulevase maakleri valik on ühendatud asjakohaste kauplejate taotluste testküsimustikuga.\nAnkeetküsimuste lühidus säästab aega ja koondab vastused binaaroptsioonidega kauplemise küsimustele:. Need vastused aitavad teil valida Binaarsete valikute maakler korgeima kasuga binaarsed valikud tüübi, tüübi või binaarsete optsioonidega kauplemise spetsiaalsete valikute järgi vastavalt kaupleja Binaarsete valikute maakler korgeima kasuga selles kitsas Kuidas kaubelda binaarseid voimalusi hinnaga. Kui kaupleja valikut takistab teema uudsus, tulevad lüngad teadmistes: optsioonistrateegiad, terminoloogia, binaarsed optsiooninäitajad - appi tuleb TradeLikeaPro veebisaidi spetsiaalne jaotis, mis on pühendatud optsioonikaubanduse teemale, koos sõnastiku, temaatiliste artiklite ja maaklerite ülevaadetega.\nIgatahes on olemas viise jälgige kauplejaid Pocket Optionandmata kellelegi oma raha ära! Minu kogemuste kohaselt pole binaarsete optsioonide jaoks hea võidu määraga peaaegu ühtegi robotit! Usaldusväärsuse kahendvalikute juht Binaarsed valikud on ainulaadne viis Internetis raha teenida, mis kogub õppida, kuidas krüptovaluutaga kaubelda ja sellega raha teenida enam populaarsust.\nTopOption Markets. Maakler " 24 võimalus »On üks maailma suurimaid binaarsete optsioonide kuidas ma saan krüptovaluutasid kaubelda?.


Kommentaarid: TV3 VIDEO | PAHANE PRAAMITOOTJA: kuna keegi ei vastuta, siis saab selline asi lõpmatuseni jätkuda\nTV3 VIDEO | PAHANE PRAAMITOOTJA: kuna keegi ei vastuta, siis saab selline asi lõpmatuseni jätkuda\nToimetas Helen Pentsa, 22. oktoober 2016 18:14\nparas paar/ 23. oktoober 2016 21:20\nParts ja Palo, paras paar, Partsult ei ole eluilmaski midagi tarka tulnud ja Palolt ka mitte, ega hakka tulemagi, miks Rõivas nad nii tähtsa tegevuse peale on pannud, aru keegi ei saa, mingu õue lehti riisuma.\nEke Torp/ 23. oktoober 2016 20:28\nOot-toO/ 23. oktoober 2016 20:12\nKaua teil see OOTAJA siin lehel TOOTJA on?\nToits/ 23. oktoober 2016 16:14\nAsi Hiiumaa liinil on ka tulevikus p-s.:TS. "nn" uute laevade süvis on ca.4m. Aga SLK Muhumaa tüüpi laevadel on 3,6m. ja nad on võimelised opereerima miinus 90 cm meretaseme juures. Ka Regula ja St.Ola süvised on 4 m. kanti, siis võib väita. et Targad ministrid oma egotarkuses on asja ikka täielikult sinna keeranud.Palju õnne Urve Palo!\nto toits/ 23. oktoober 2016 16:44\nMis sodi suitsetad , et nii tobedat juttu ajad - võta siis teadmiseks : need maad on ametliku süvisega 4,18 meetrit , regula 4,2, st olaga on lood segasemad - üks register näitab 4 teine 4,4 - saa siis aru , aga kuna ta jääb varem seisma , siis usuks viimast . Praeguste andmete järgi on leiger 4,0 ehk suts madalam kui need maad\nHiiumaa kaptenilt oli ju küsitud kuidas oleks kui ringi laev viidaks - polnud teine nõus , laeva vigastamise oht\nvastutab/ 23. oktoober 2016 13:19\nAga seadustest tuleneb ilusti, et ametnikel on vastutus ja selle eest on isegi karistused määratud. Probleem seisneb ika meie korruptiivses riigis, kus käsi pese kätt ja vastutusele ei võeta.\nKarl/ 23. oktoober 2016 12:49\nbalti merest on vesi voolanud mujale, kõik mie mereäärsed riigid on olukorraga hädas. Kuidas saab selle eest keegi vastutada? kas maavärina eest näiteks saaks mingi minister vastutada? Omalt poolt arvan et Hiiumaa juhid on ka väga mugavad ja kriisideks valmis ei ole, reageerida ei viitsi. kasvõi see korraldamatu bussiliiklus on üks hea näide. Ilma autota Hiiumaal liikuda ei saa muide\nkuidas ei saa keegi vastutada,/ 23. oktoober 2016 19:54\npolitruk rsk,hakkas ju teed ehitama.Samamoodi ei vastuta partsujuku oma tegude eest.\nMeil ei vastuta mitte keegi pättuste eest,isegi liiklushuligaanid mitte.\nkodanik/ 23. oktoober 2016 11:04\nMiks on niie, et kadedusest lõhutakse töötav üleveo süsteem ja asendatakse sigadusega ning keegi ei vastuta?\nirw/ 23. oktoober 2016 11:51\nMiks lõhuti - ei lõhkunud seda keegi - tingimused toodi saarekunnile lausa kandikul kätte , tema tahatis aga aina rohkem ( ärimeest tast polnud , ega muidu saksast teda kukele ei saadetud - teadmiseks kiitlejatele - need nn uued laevad polnud ju tema omad )\nJa kui kunn oleks jätkanud , siis praegu sõidaks ju vaid harilaid kuna kõrgelaid loksuks ju saarte vahel\nSee on Reformierakonna peenhäälestuse stiilinäide/ 23. oktoober 2016 12:12\nRehvormierakonna Nõukogude Eesti\njumal/ 23. oktoober 2016 16:11\nPaha reformierakond viis Läänemerest vee. Mina lõin ju ideaalse maailma.\nNo kaua võib: Ajakirjanikud lahti lasta/ 23. oktoober 2016 10:58\nPAHANE PRAAMITOOTJA: kuna keegi ei vastuta, siis saab selline asi lõpmatuseni jätkuda\nKas keegi üldse loeb mida ta lehte pritsib?\nsillad/ 23. oktoober 2016 10:49\nAsi ei ole praamitootjas või praamitoojas, asi on selles, et tuleb lõpetada rahva raha tuulde loopimine, ning mandri ja saarte vahele sillad ehitada, samuti sillad ühelt saarelt teisele, las targemad inimesed palkavad maailmast insenere, kes laidude kaudu sillad projekteerivad ja ehitavad, praegused ministrid las vabastavad oma koha neile ja astuvad tagasi.\nirw/ 23. oktoober 2016 11:49\nJa raha annab iriseja !\nKas tuleb aru saada,et/ 23. oktoober 2016 10:33\nkommentaar suunati - pedereerimisele...?\nkes/ 23. oktoober 2016 10:33\non süüdi,mitte keegi.vastutavad inimesed ei sõida praamiga,nendel on lennukid.mis neile puutub rahvas,kes tahab praamiga sõita.istuge kodus ja ärge kiusake ausaid ja ostmatuid,neil oma mured. sõimake ainult savisaart,äkki tema on süüdi.\nHakkab ehk nüüd üha selgemaks saama,et/ 23. oktoober 2016 10:28\nüle Suure Väina peab korraliku silla ehitama,samuti üle kitsa väina\nHiiumaale (kus tehti isegi köievedu!).Praamisaagade peale kulunud sadade\nmiljonitega oleks saanud 3-4 silda valmis ehitada,kusjuures 4-realistena!!!\nKahjuks ei loe asjapulgad inimeste arvamusi "Õhtulehes",vahtige siis kadakaid\nVirtsu rannal päevade-kuude-aastateviisi ja kui tulevad valimised,hääletage aga\njälle oinad pukki.\nKes ei kontrolli pealkirja/ 23. oktoober 2016 10:14\nei kontrolli ka sisu.Meediaväljaannete katuseorg. peaks siin võtma oma seisukoha.Sellise suhtumisega saetakse kogu meedia oksa.Peauudis,terva tähelepanuga teema ja nii sisust mööda kui veel annab.\nVana Peer/ 23. oktoober 2016 09:09\nPakun, et õige pealkiri artiklile oleks Pahane Praamiootaja , mitte Pahane Praamitootja\n23. oktoober 2016 10:07\nsee on õhtulehe tase, uskumatu lihtsalt, muudkui treitakse lugusid aga teksti isegi pealkirja ei kontrollita üle\nMartin/ 23. oktoober 2016 09:02\nÄra, sina, mandrimees , räägi sellest, millest sa aru ei saa!\nTule ja ela mingi aeg saarel, siis hakkad mõikama.\nNo riigikogus ja valitsuses pole ainsatki meremeest või mereharidusega inimest.\nMis siis tahta?\npensionär/ 23. oktoober 2016 10:14\nKuulge Martin! Omada kodu saarel-see on privileeg mandrimeeste suhtes. Miks mina peaksin maksma, et saarlased mandrile saaks. Kui ei saa saarel hakkama-kolige mandrile.\nAG./ 23. oktoober 2016 10:57\nSama moodi voiks kysida miks peab maksma mingi Tartu maantee ehituse eest,elage ilma kui hakkama ei saa soetage hobune.\nto ag/ 23. oktoober 2016 11:55\nVaata - kogutakse makse - 98 % kogutakse seda mandri inimeste käest . Saaret maksudest sõidetakse praegu üle vaid kummipaadiga - seega maantee eituses on saarlaste raha vaid 0,2 % , ülejäänud on mandri raha , üleveol ona aga ka nii - saarlaste osa 2 % , ülejäänud jälle mandri raha - nii et lõpeta kiun\nMarika/ 23. oktoober 2016 12:20\nNii loll ei saa ju olla????\nVõi nagu näen ikka saab.\nKõik inimesed ei taha oma kodust ära kolida, See et sina jobu soomes ehitaja oled sest kodus ei saa hakkama siis ära üldista kõiki teisi samaga. See ei ole mugavus ega privileeg sündida saarel ja elada Eestis.\nmarika / 23. oktoober 2016 12:23\nMina küll ei tea , et saare elanikelt kogutakse vähem makse kui mandri inimestelt ! Või olen millestki valesti aru saanud ?\nto marika/ 23. oktoober 2016 12:53\nSaarte maksude kogusumma on tibatilluke võrreldes sellega mis mandrilt kogutakse - saada tahab saarlane aga eeliseid ( mille peab kinni maksma mandri maksumaksja )\nmoorike/ 23. oktoober 2016 13:46\nkuule penskar,/ 23. oktoober 2016 20:01\nmiks mitte kohe venemaale.\nkui jobud ikka mõned on,/ 23. oktoober 2016 20:05\nTallinnal on raha enam kui teistel kokku,seepärast selle savika uputamine ju nii kaua kestabki.\nnii / 24. oktoober 2016 09:44\nteiesugused mandri inimesed tahavad ju puhatta saare peal siis makske ja ärge inisege kui te ei soovi tulla siis ärge tulge saarele hüppama et ei saa koju tagasi jne olege parem vait ja proovige ise elada kus pole korrektset praami liiklust et siis ehku peale äkki veab et saaks peale\nrrr/ 23. oktoober 2016 05:41\nSee Saaremaa silla ja Tartu maantee neljarajaliseks muutmise raha ( eesti maksumaksja oma ) on kanditud USA -sse ja Jordaaniasse põlevkivivarude ostuks ( loe mõne jõmmi isiklikuks pensionisambaks ). Oli ka aeg, kus me oleksime selle raha Euroopast saanud, aga see aeg on nüüd ümber. Nii, et johhaidii - Ruulime !\nPeaarhitekti saatsime preemiaks Brüsseli kontrollikotta. Ja hiidlaste huvides kulutame hambaid krigistades mõnikümmend tuhat eurot kanali süvenduseks ! Normaalne ju? Show must go on.\nätt./ 23. oktoober 2016 08:01\nMida Te vigisete varsti saate Rayl Balticu ja kõik mured murtud.Hiiumaa ja mandri vahe nii väike,ujuge kurat ja kui jaksu ei ole siis läbi Vormsi ! Nii võiks välja näha valitsuse pressiteade !!\nT / 22. oktoober 2016 22:30\nKui kõik on pätid siis on raske kedagi karistata.\nVahur/ 22. oktoober 2016 20:25\nAga Taavi R väitis jällegi kindlalt, et oktoobrist on asi korras ja riik on hea peremees! Järjekordne loll jutt! Palgaku veel postiljon direktoriks....\nää/ 22. oktoober 2016 20:04\nvastutuse puudumine on muutunud Eestis probleemiks number üks. Nüüd tunnevad seda juba kodanikud omal nahal. Kelle ees peaks vastutama need tegelased? Põhiseaduse järgi on rahvas kõrgeim võim. Näita siis ennast siis ja pane aferistid vastutama. Petitsioon otsedemokraatiale leiad siit - rahvahääletus.ee\nlihtsalt / 22. oktoober 2016 20:10\nmulle petitsioonid eriti ei istu, vahel tahaks vastu hääletada. Kui vastuhääletuse nupp puudub, tähendab möga ning kallutatud otsedemokraatia\nsaarte vahele pole silda vaja/ 22. oktoober 2016 21:05\nehitame parem Tartu ja Tallinna vahele tee,ütles politruk.\ntrifiid/ 22. oktoober 2016 19:35\nEnamik sillaehiotusrahast on läinud ja läheb kõikvõimalikele menetlejatele , uurijatele ja projektijuhtidele. Sillaaphenduse reaalne maksumus on 500 miljonit. Sellest 300 mandri ja Muhu lõigul ning 200 üle Soela väina. Hiinlased ehitavad selle raha eest lõdva randmega selliseid ja suuremaidki.\nSild ei saa valmis mitte tehnilistel põhjustel vaid iga neetud roheline ning projektitibi ruigab ning\nnõuab kooskõlastamiseks oma miljoneid. Adolfit ja Speeri on vaja kes asjad käima lükkaks ja mittevajalikule biomassile kuuli kuklasse kihutaks.\nei saa aru, / 22. oktoober 2016 19:23\nmiks peab vedama sõiduautosi dotatsiooniga ?!\nkõik tavaliikujad võivad kasutada ühistransporti või hoida kaldal oma s/autot, kes tahab autoga minna - las turismiveebi kaudu ostetakse ja mitte alla 3 ööpäeva , riikliku dotatsiooniga pilet kõigil - see annab saartel töökohti , et külastavus ja püsivus , samuti annab see võimaluse väiksema dotatsiooni alusel anda saarte teenindajatele nn. dotatsiooni vaheraha , mis kohustulik arenduseks kasutada maavanemal.\n:// 22. oktoober 2016 19:59\nsaarlased panevad Miinuseid , ei taha tööd teha saarel ja areneda ?\nro tipealik/ 22. oktoober 2016 21:11\nhakkas ju ehitama Jurjevi ja Revali vahelist teed,mingu saarlased nahh ui.\nSa, mandrirott,/ 22. oktoober 2016 20:01\nmine saarele elama, räägid kohe teist juttu!\npoliitik/ 23. oktoober 2016 09:38\nmiks te seal saartel sitsite , kõik ammu Soomes , Norras jne.\nKahju küll, et aru ei saa/ 22. oktoober 2016 20:31\nMillise ühistranspordiga sa Hiiumaal sõidad? naerukoht !!!\nKui laev sadamasse jõuab, on buss läinud ( tühjalt! ) " Sest bussil on graafik"- tule taevas appi. Maavalitsuses transpordikorraldaja üks hiiutransi autojuht, kelle jaoks on kosmoseteadus, et igal laeval peab buss vastas olema. See on muidugi omaette teema, kuidas saab autojuhi taustaga maavalitsusse sooja koha peale\n:// 22. oktoober 2016 22:36\naga milleks te siis saarlased olete, kui te ei suuda oma maavanemaga ja KOV valida või jõustada vajalikke tegemisi- teate , et buss läheb ära kui praami pole ?! Tuleb nii välja, et midagi toobiga võetud\näi noh/ 23. oktoober 2016 09:58\nvana tõde ju,et kala hakkab mädanema peast.\nJuku/ 22. oktoober 2016 19:08\nJälle lapsed lastud artiklit kirjutama?\nOlev/ 22. oktoober 2016 19:02\nUUU! Ärgake Õhtuleht !!\nPealkirjaga olete pannud küll ämbrisse!\nPahased pole PRAAMITOOTJAD vaid PRAAMIOOTAJAD!\nJa üldse pole need praamid vaid parvlaevad!\nPealkiri peaaegu õige/ 22. oktoober 2016 19:18\nKui sõna PRAAMITOOTJA ees oleks sõna RÕÕMUS, siis oleks pealkiri õige.\ntõesti?/ 22. oktoober 2016 19:01\npahane PRAAMITOOTJA? äkki ikka PRAAMIOOTAJA?\nJust/ 22. oktoober 2016 19:00\nPeaidikas saadetakdse veel 20 000-eurose kuupalga peale.\nandke andeks,/ 23. oktoober 2016 10:00\naga sellist lol.lust poleks küll oodanud,maf.fia.\nIrw/ 22. oktoober 2016 18:59\nNo see tädi on küll kuu pealt kukkunud-kust need rahad kahe silla jaoks oleks tulnud\nto Irw/ 22. oktoober 2016 19:14\nVaadates seda,kuidas raha laristatakse siia-sinna,oleks need sillad juba ammu valmis.\nto to irw/ 22. oktoober 2016 19:25\nNäita siis kust need 4 miljardit oleksid tulnud - praegused laevad maksavad 120 miljonit , need teenivad aga vähemalt 30 aastat . Sillad oleks vaid 50 aastat teeninud , siis oleks hult elemente tulnud vahetada - isegi taani väinade sild on räiges kahjumis\nlible/ 22. oktoober 2016 21:18\nsellist rumalat juttu annab ikka välja mõelda,võrdled midagi oma sõrmega.Sild kui tuleb,siis on ta kindlasti tasuline aga see Taani ja Rootsi vaheline on kahjumis just kõrge hinna tõttu.\nneed/ 22. oktoober 2016 19:31\nrahad mis eesti lahkesti ära kingib ja tühja laristab jätkuks sildadeks ja teedeks ja jääks üle ka veel.aga kahjuks pole valitsuses ühtegi inimest kes oskaks majanduslikult mõelda ja tegutseda.\nküsige sm.Ansipi käest,/ 22. oktoober 2016 21:13\ntema teab kus rahad on.\nei saa aru, miks peab vedama sõiduautosi dotatsiooniga ?! / 22. oktoober 2016 18:47\nMa saan aru, et kaup peab saama saartele , varustus. Teised, s/autod- nende juhid istugu Bussi ja siis hakatakse ka kiiremini liigutama Rohukülani -Haapsalu raudteed lõpuks rajama. Kui Tallinnas soodustatakse ühistranspordi kasutamist , siis miks saarlastel peab kogu vabariik nö. 1 inimene autos , doteerima ?! käige põrgu , ammu oleks see jama, aeg lõpetada. Lisaks , ei pea ka 24 tunni külastajad või mõnepäevased saama s/autoga kohale, kes tahavad olla kultuurireisil - palun , selleks las toetab riik - sest see on sissetuleku allikas saarel töötavatele, kuid seda tuleb seada siis praamipileti ostmisega läbi nn. turismiveebi, kus peab olema saarel viibimine vähemasti 3 ööpäeva . Lahendid tuleb panna paika- nii saavad saarlased tööd ja ei vahi mokk töllakil ootustes\nõige,vähe aega tagasi/ 23. oktoober 2016 10:15\npole tohtinud Albaanias keegi sõiduautot omada.Sa oled vist eurokriminaal Juku kambast,sellist juttu annab ikka välja mõelda.\nvalvur/ 22. oktoober 2016 18:45\nkes praame toodab?\nmuumi/ 22. oktoober 2016 18:51\nnähtavasti türklased ja poolakad kes kaadrisse ei mahtunud\nKES on süüdi.....?/ 22. oktoober 2016 18:56\nKas madalas vee tasemes on süüdi Rõivas, Savisaar või Helme...?\nikka kaks viimast,/ 22. oktoober 2016 19:22\nsest teistel pole aega isegi olukorraga tutvumagi minna, rääkimata sellest, et midagi teha. Vaene Mihal vehkleb selle sees vist üksinda. Ja ega ikka looduse vastu saa. Ei aita ka see, mis oleks võinud kunagi teha. Ja üldse need ministrid ju vahelduvad nii kiiresti, et siin ei jõuagi mingeid plaane ellu viima hakatagi.\nKuhu te Savisaare jätsite?/ 22. oktoober 2016 19:57\nTema ju on ainuke süüdlane kõiges, mis Eestis allamäge läheb. IRW!\nNo ikka ei ole küll Savisaar/ 22. oktoober 2016 20:25\nkõiges süüdi, madalas veetasemes on raudselt süüdi Reformierakond...vot nii.\nmuidugi on ja see (tuli)palost ministrimutt eriti,/ 22. oktoober 2016 21:21\nmis te tahate õelda,et varem pole madalat veeseisu olnud või?\nsa ära ironiseeri siin midagi/ 22. oktoober 2016 21:23\ntahaks küsida,kes selle praamikarnevali käima tõmbas.\n20:25/ 22. oktoober 2016 21:27\nKoos Reformierakonnag on süüdi ka Keskerakond ja EKRE....! Eriti nende kommijad!\n???/ 23. oktoober 2016 09:13\nLeedo on süüdi,/ 23. oktoober 2016 10:17\nsest pole rehviro.ttide kotti raha kühveldanud.\ntohlamid/ 23. oktoober 2016 10:52\nSellist lolli kommentaari saab teha ainult rumal EKRE valija.\nPaluks juhiseid/ 22. oktoober 2016 18:42\nTV3 VIDEO | käivitamiseks..\nIRW/ 22. oktoober 2016 18:37\nSelle muti jutt oli küll ajuvaba - halb kuulata kuidas inimene ei tea sildade maksumusest õrna aimugi - sillaehituse rahade eest saaks 100 aastat laevu loksutada . Pealegi suurte tuultega poleks sillad ju ikka sõidetavad +libedused , mille tõrjumine on kordades keerulisem kui maanteedel . Sellist veetaseme langust küll viimased 20 aastat ei mäleta - korra talvel oli , aga siis seiskus igasugune liiklus ka 1,5 päevaks . Küll aga peaks riik võib olla arutusele võtma ühe reservlaeva mis on madala süvisega otsimise , et järgnevaid agasid vältida - karta on et need laiud lähitulevikus müüakse maha\nNii/ 23. oktoober 2016 10:01\nhull oli vist 1976 aastal, aga praamid olid veel laid-tüüpide eellased - Sõprus, Severodvinsk ja veel üks. Need sõitsid peaaegu, et kastest rohtu mööda ka. Aga vot baari ja restot neil polnud ja isegi istekohti oli vähe, aga käisid ilma jääta perioodil täpselt iga 2 tunni tagant ja graafik oli aastaid ühesugune. Vahepeal muutus graafik iga 2 nädala tagant ja see tegi ka pahandust, jäin maha, sest minu minemise hommikul oli graafik muutunud.\nsillal ja sillal on ikka vahe ka,/ 23. oktoober 2016 10:21\nkuid mis see tunnelgi maksma läheks,sellised tunnelijupid pole ju Euroopas üldse haruldus.\nSandra/ 22. oktoober 2016 18:37\nNii kahjuks on, keegi ei ole ju süüdi. Las tavainimesed kannatavad.\n22. oktoober 2016 18:25\npahane praamiTOOTJA!?!? wtf\nKutt/ 22. oktoober 2016 19:45\nIlmselt mõeldi tjootja


Päev börsil: Jaapani börs rallis 3% - Äripäev\nPäev börsil: Jaapani börs rallis 3%\n18. veebruar 2014, 10:09\nRainer Saad 18. veebruar 2014, 10:09\nJaapani börsiindeks Nikkei rallis täna 3%, kuna Jaapani keskpank otsustas kahekordistada pankadele antava laenuprogrammi mahtu, sest SKP tuli alla ootuste.\nNikkei lõpetas 14 843 punktil, mis on kahe ja poole nädala kõrgeim tase. Dollar tõusis 102,7 jeenini, mis on ligi poole kuu kõrgeim tase.\nJaapani keskpanga otsuse peale tõusid pankade Sumitomo Mitsui Financial ja Mitsubishi UFJ Financial aktsiad üle 5 protsendi. Vaatamata lumetormist tingitud tootmiskatkestustele Jaapanis, rallisid ka autotootjate aktsiad. Toyota Motor tõusis 2,6 protsenti, Honda Motor 2 protsenti.\nÜlejäänud Aasia börsidel olid väiksemad liikumised. Hongkongi Hang Seng langes 0,03%, Shanghai börs 0,8%. Korea Kospi tõusis 0,03%. Shanghai indeks langes enne neljapäeval avaldatavat Hiina veebruari esialgset ostujuhtide indeksit.\n18. February 2014, 10:09


Mis on Corinna Kopfi poiss-sõbra ajalugu? Üksikasjad tema armuelu kohta - Meelelahutus\nCorinna Kopfi eksamid hõlmavad mõnda YouTube'i parimat loojat\nKuigi David Dobrik on pikka aega peetud YouTube'i parimateks sisuloojateks, tema populaarsus tuleneb suuresti sõpradest, keda ta oma kurikuulsas 4-minutise ja 20-sekundilise videoga esindab. Davidi sõpruskond on tuntud kui Vlog Squad ja kui olete kunagi leidnud, et ta on moosipakkunud videosid vaadanud, siis olete näinud Corinna Kopfi.\nCorinna oli Interneti-isiksus juba ammu enne seda, kui ta Davidi videotes ilmuma hakkas. Lisaks sellele, et Corinna omab enam kui 1,5 miljoni tellijaga YouTube'i kanalit, on Corinna tuntud ka oma videomängude ja selle romantilise elu puhul kõige selle meisterdamise eest.\nOma seni kuulsaimate suhete juures oli ta mehega Vlogi meeskond liige Todd 'Toddy' Smith. Need kaks dokumenteerisid Davidi kanalil oma romantikat ja oma vastavaid platvorme.\njesse 90 päeva peigmees\nMida paljud ehk ei taipa, on see, et Toddy polnud esimene (või viimane) YouTuber, kellega Corinna kohtus.\nMilline on Corinna Kopfi poiss-sõbra ajalugu? Vloggerit tehakse Taaveti ajaveebides sageli nalja, et ta on flirtiv, kuid tal on olnud õiglane osa tõsistest suhetest teiste internetitähtedega.\nMilline on Corinna Kopfi poiss-sõbra ajalugu?\nKuna Corinna on teinud oma kuulsuse ja varanduse võrgus, pole üllatav, et ta on dateerinud ka mõned Interneti-isiksused. Tema esimene suurem (kinnitatud) suhe oli Toddy Smithiga - kes algselt sai tuntust oma Vine'i kanalilt ja hilisematest koostööst Scotty Sire'iga. Paar kiusas Davidi kanalil mitu kuud oma romantikat ja nad sattusid sageli videotesse kaklema, tükeldama ja tasa tegema.\nCorinna ja Toddy olid dateeritud aastatega 2017 kuni 2018, enne kui nad kinnitasid oma lahknemist 2018. aasta aprillis. Huvitaval kombel oli Toddy tänas oma “sõbrannat Corinna Kopfit” Streamy Awardsil pärast seda, kui nad olid juba lagunenud. Kuid asjad ei ole nende kahe vahel kindlasti ebamugavad, kuna nad mõlemad on jätkanud filmimist.\nToddy on sellest ajast alates olnud seotud Taaveti assistendi Natalie Mariduenaga.\n2017. aastal levis kuuldus, et Corinna oli vlogija Brennen Tayloriga tutvumas ning ta kiusas oma kanalil isegi raseduse hirmu. Kuid nad ei kinnitanud kunagi, kas tegemist oli esemega või mitte, või oli nende suhe Clickbaiti jaoks.\nVeidi vähem kui aasta pärast seda, kui ta ja Toddy lahku läksid, tekitas Corinna romantilisi kuulujutte kellegi teisega kui Logan Paul. Neid kahte märgati koos istudes L.A. Lakersi mängus 2019. aasta jaanuaris.\nCorinna oli tegelikult Logani välja kutsunud 2018. aastal pärast seda, kui tema Jaapani enesetappude metsa video läks viiruslikuks (kõigil valedel põhjustel). Ta oli öelnud, et Logani video on teda 'pahandanud', ja ta selgitas, et tema vend tegi enesetapu. Kuid neid nähti aasta pärast Lakersi mängus.\nHiljem naljatas ta, et kaks olid mängu ajal üksteisega kokku põrganud, kuid fännid polnud selles veenvad. Kuid asjad ei püsinud kaua nende vahel.\nhullumeelsed inimesed, kellega olete sattunud lakersi mängu\n- Pouty Girl (@CorinnaKopf) 15. jaanuar 2019\n2019. aasta veebruaris ütles Logan oma podcastis, ImPaulsive , et tema ja Corinna olid sõprade eelised. Samuti teatas ta, et Corinna magab teiste YouTube'i kasutajatega, mistõttu Corinna kutsus ta taas võrgus välja.\n'Kurat, mõned mehed on naistega rääkimisel nii lugupidamatud ... teie ema oleks nii uhke:,)' säutsus ta vastuseks Logani taskuhäälingule.\n2019. aasta märtsiks oli Corinna taas romantilisi kuulujutte levitamas. Seekord oli ta seotud mängimisega YouTuber Turner Tenney ehk Tfue. Paari märgati koos esimest korda peol 2018. aasta detsembris, kuid midagi ei kinnitatud enne kevadet. Muidugi oli Corinna ka sel ajal Logan Pauli juures.\nTfue postitas Corinnaga arvukalt fotosid, kuid need jagunesid vahemaa tõttu mitu kuud hiljem.\nHiljem said nad uuesti kokku, kuid lahkusid taas 2020. aasta veebruaris.\nkriminaalsed mõtted derek\nTfue kinnitas oma üksiku mehe staatust säutsude sarjaga. 5. veebruaril kirjutas ta 'F - k suhted enam kunagi.'\nKas Corinna pea on vallaline?\nKui Corinnal on olnud suhteid mõne YouTube'i parima sisuloojaga (ja ta üritab endiselt Davidiga tutvuda), näib mõjutaja tänapäeval vallaline. Kuid kui see muutub, võime ette kujutada, et ta räägib sellest kõike oma vlogi kanalil.\nsuperpood america ferrera\nväikesed Johnstons Elizabeth Elizabeth Johnston\nchicago tulekahju sylvie brett


Psühholoog annab nõu: kuidas ja millal minna lahku nii, et saaks vähem haiget - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n7. jaanuar 2016 14 min.\nVähemalt üks partneritest ei leia kooselus midagi head ja tunneb, et ta teeks suhte jätkudes liiga nii endale kui teistele.\nEi suudeta pikema aja jooksul luua olukorda, kus positiivsed emotsioonid kooselus oleksid ülekaalus.\nHoolimata lahenduste otsinguist ja mõistlikest katsetustest, ei suudeta kokkuleppeid teha ja täita, lähedust suurendada, usaldust taastada/üles ehitada\nKui usutakse, et mõlemad on midagi valesti teinud (valinud, otsustanud)et võib lihtsalt nii minna, et ka kõige paremad ja väärtuslikumad inimesed ei tarvitse suuta pikemat aega koos elada\nSagedane konfliktide puhkemine\nSee võib hoopiski mitte olla märk sobimatusest või partneri vaenulikkusest, vaid tingitud vähemasti ühe osalise katsetest kooselu parandada, häirivaid teemasid läbi arutada. Võib juhtuda, et see osapool, kelle jaoks pereelu eriti tähtis või tähtsaks muutumas (näiteks lapse sünni tõttu), tunneb muret ja tahab suhet parandada, aga ei saa millegipärast selle parandamise sissejuhatamisega hakkama nii, et ei puhkeks liiga suuri pingeid.\nMingi kriitilise teema ülesvõtmise taga võib olla sõnum: ma tahan meie armastust ja lähendust suurendada. Ühe partneri pikemaajaline stressiseisund või stressitaluvuse alanemine. Selline inimene võib vaja rohkem puhkust, erilist tähelepanu ja mööndusi. Ta võib kergemini ärrituda ja provotseerida tahtmatult konflikti.\nKui inimene on päris läbipõlenud, võib ta püüda pääseda kõigest — vastutusest, koormusest, lubatud ülesannete täitmisest, ja piirduda vaid minimaalsega. See on — jätke mind mõneks ajaks päris rahule.\nÜhe partneri depressioonist või muust psüühikahäirest tulenenevad probleemid\nSiin on vaja teist toetada ja talle sellist abi pakkuda, mida teine saab vastu võtta. Kindlasti ei peaks teda lihtsalt kõrvale jätma seetõttu, et ta on hädas. Krooniliselt depressiivse inimesega koos elamiseks võib kuluda küll üksjagu kannatust. Enamasti ei ole depressioon inimese enda poolt tahtlikult tekitatud (välja arvatud alkohoolikutel) ja on talle raske.\nDepressiooni tuleb ravida. Eriti juhul, kui peres on lapsed, peaks partner jälgima, et depressiivne inimene saaks tasemel ravi ja tuge, nii, et tema elus võiks olla enam positiivset.\nÜhe partneri armumine ja sellega kaasnev emotsionaalne tasakaalutus paarisuhtes tervikuna\nArmumine võib tabada inimest nagu loodusõnnetus ja võib panna oma senist elukaaslast kohtlema kui lapsevanemat, kelle võimu alt tuleb vabaneda. Tähtsaid otsuseid tuleb vastu võtta emotsionaalse tasakaalu seisundis. Siis on mõistus selgem analüüsima ja kui otsuse põhjal talitatakse, tekib vähem kahtlusi ja kahetsust tagantjärele.\nKui üks partneritest on psüühiliselt nihkes armumise tõttu ja teine veel rohkem nihkes suhte purunemise riskist tekkinud trauma tõttu (pettunud, hirmul, ärev, mures ja usub, et võib kohe homsest kõike teisiti teha, kui ainult elukaaslane ära ei läheks ja pere jääks alles), siis on otsustamine küll süüdimatutes kätes.\nVarasemas minevikus aset leidnud ja nüüdseks lõppenud/lõpetatud kõrvalsuhte ilmsikstulek\nInimesed võivad armuda ja ei tarvitse suuta seda õigel ajal pidurdada (kui see veel kergemini teostatav). Kui inimene otsustab siiski, et jääb kokku senise püsisuhtepartneriga ja ei harrasta suhteid mitme partneriga paralleelselt, siis see peaks tähendama, et seda teist suhet ei ole.\nSee võiks ka tähendada, et sellest õpitakse ja osatakse varem ära tunda oma tärkavaid armumisi ja neile piir panna. Armumise võime on inimesele abiks, kui tal on vaja uut kaaslast otsida. Loodus on nii seadnud. Meie tarkus oleks õppida seda vajaduse korral kasutama ja aktsepteerida, et mõnel ei tule see tarkus kohe, kui hea püsisuhe ja pere loodud.\nReeglina on raseduse perioodil ja lapse esimese eluaasta jooksul kogetud muutusi ja häireid seksuaalelus. Need ei pea olema ja enamasti ei olegi pöördumatud muutused.\nPikema kestusega püsisuhte korral on paljude naiste puhul pigem norm, et naisel ei teki iseeneslikult, spontaanselt vajadust ja soovi seksi järele. See ei tähenda, et naine ei armasta meest. Võib tähendada, et naine on kaotanud usu mehe armastusse. Naised saavad oma seksuaalsuse tundmaõppimiseks ja turgutamiseks palju ära teha ja ära hoida kriitilised arengud ning drastilised arusaamatused paarisuhtes, mis võiksid viia petmisteni ja pere purunemiseni.\nÜks tõsine paradoks lähisuhete loomise, hoidmise ja lõppemisega seoses saab alguse lootusest või väga tugevast soovist, et see suhe peab jääma kestma. Selline lootus ja usk annab inimestele jõudu jagu saada seotuse rasketest külgedest, aitab vastu pidada, kui miski elus on läinud halvasti. Seda usku on väga vaja ja inimene mõtleb, et kui alguses juba ei usu, et suhe jääb kestma, siis ei ole ju mõtet sellesse panustada, vaeva näha, ohverdada.\nSamas, mida tugevam on olnud see suhte püsimajäämise usk, seda valusamalt kogetakse olukorda, kus selgub, et suhe ei saa enam jätkuda, eriti muidugi juhul, kui ei saa jätkuda seetõttu, et partner tahab suhtest pääseda. Ja eriti juhul, kui teine tahab suhtest pääseda, kuna on tekitanud järgmise suhte.\nSelles plaanis oleks ideaalne, kui inimene võtaks loomulikult lähisuhete lõplikkust ja samas suudaks igat kooselatud päeva näha kui kingitust elult ja partnerilt. Kui ta suudaks armastada ja hoolida, kinkida ja ohverdada teades, et see kõik võib olla ajutine.\nJuba mitukümmend aastat koos olnud inimesed,näevad, et abielus on keeruline elada….. Ja et paljud ei püsi pikka aega koos. Seda osa tegelikkusest ei suuda paljud meist kuidagi oma elukäsitlusse hõlmata.\nKui armume, siis usume ikka, et meid ootab ime.


Kes suurendas peenise videot. Peenise suurendamine. Kas ka võimalik?\nKes suurendas peenise videot\n0 Comments / business / By Momi\n3 aug. Rootsist pärit mehe eluküünal jäi üürikeseks, kui ta suri kirurgilise operatsiooni käigus, kus püüti suurendada ja paksendada tema peenist. Täisjõus aastane mees, ilma eelnevate haigusteta, on teadaolevalt esimene, kes suri operatsioonil , mis peaks olema lihtne ja ohutu. Nüüd selgus Journal of. 28 dets. Õllemüügi osakaal Läti piiril lööb rekordeid ja suurendas joomist (). Toimetas Denes Ta tõdes, et enim on A. Le Coq kaotanud oma Soome klientuuri, kes seni ostis Eestist ära veerandi kogu nende õlletoodangust. TV3 VIDEO | Läti piiri alkoholipoed suurendavad kasvava nõudluse tõttu müügipindu. Kirehõõgvel, alles värisev keha. Avaldab sulle kuuma sosinaga, et see oli ta elu parim seks. Pakatad uhkusest Kas Sa tahaksid kuuluda selle 2,13% meeste hulka, kes veedavad sel viisil iga öö? Nemad on tablettide abil oma mehelikkuse juba suurendanud ja saavutanud enneolematu seksuaalse võimekuse vähem kui.\nIgal aastal tehakse üle kogu kes suurendas peenise videot ligikaudu peenise suurendamise operatsiooni. Möödub kaheksa aastat enam kui "kes suurendas peenise videot" võtnud tragöödiast 4. Samale küsimusele olen varem korduvalt vastanud. Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida ja pidevalt kõvasutda lasta, pidi suuremaks minema. Kes suurendas peenise videot on soomlasel odavaim tuua alkoholi: Nõustun kommenteerimistingimustega ja avaldan kommentaari laetakse Kui kes suurendas peenise videot jutt puudutab peenist, siis igaüks on valmis tõestama, et ta on tõeline mees. NB mitte liiga tugevalt, võib olla valulik nahk Vasta Tsiteeri. Kes suurendas peenise videot sa tead, milliseid tervisehädasid aitab leevendada tomatimahla joomine? Et pakkuda personaalset ja paremat lugemiskogemust ning "kes suurendas peenise videot" reklaame, kasutame veebilehel nn küpsiseid. YouTube karistas oma videos enesetapjat näidanud vlogijat. Fotod, galeriid Mulle meeldivad tüdrukud väike peenis videod on nähtavad ainult sisse loginud kasutajate postitustes! Kas hakkad juba mõistma, miks lisaks suurenemisele täheldad ka erektsiooni ja seksuaalsete kogemuste paranemist? Punane vein passib edukalt ka nahahoolduseks! Pirital algas uus aasta torusiili pommidega. Vali pilt või video: Piinlik on olla kui liiga lühike on olen ise seda tundnud kui naine avastab et oeh polegi nagu midagi aga kasutasin mingeid ravimeid ja jätsin alkholi ära ja nüüd on korralike naistega ikka korralikuld hea olla vahe korras ei pea piinlikust tundma! Vihje või pildi saatja võib täidised peenise laienemine korral jääda anonüümseks. Sellistel kes suurendas peenise videot võib peenise pikenemise efekt kes suurendas peenise videot 1 — 1,5 cm võrra lühemaks osutuda. Esileht Arsti nõuanded Meestearst. Vihje või pildi saatja võib soovi korral jääda anonüümseks.\nTV3 VIDEO | Läti piiri alkoholipoed suurendavad kasvava nõudluse tõttu müügipindu | Õhtuleht\nToitumine Keha Meeled Rasedus Hea nõu. Läti riik on hävimas — kadunud on viiendik rahvaarvust, kuid kes suurendas peenise videot sisseränne on riigile ohuks. Ilma operatsioonita, valutult, kodust väljumata. Prantslastele valetanud väravajoonetehnoloogia sai punase kaardi 0. Ligi truudusetu tunnistused 3. Kas sa kes suurendas peenise videot, milliseid tervisehädasid aitab leevendada tomatimahla joomine? Sellega kirjutas valitsus, kes suurendas peenise videot ussinovski ja Rat "Kes suurendas peenise videot," oma diagnoosile alla. Olen 18 noormees ja mul on mure peenisega. Super Alko pood Valkas Robin Roots. Peenise pikkus "kes suurendas peenise videot" kuni 1 kes suurendas peenise videot võrra lüheneda, sõltub kõveruse ulatusest. IKEA kutsub kliente üles ajakirjale pissima 0. Laula enda noksile öhtuti kes suurendas peenise videot hommikuti. Martin Jeffey ja Tim Shanon viisid nelja aasta jooksul läbi seksuaalset võimekust tõstvate tablettide toime laboriuurimusi. Nüüd selgus Journal of Forensic Sciences avaldatud kohtuekspertiisis, et rasvarakud sattusid operatsiooni käigus mehe kopsudesse ning veresooned ummistusid, põhjustades kopsuemboolia. Esileht Arsti nõuanded Meestearst. Ellen Mul on 15 cm peenis leinab oma isa: Põhiliselt on jah meestel peenis. Juhtkiri Kommentaar Seisukoht Repliik Karikatuur. Ühest kes suurendas peenise videot piisab iga naise rahuldamiseks ja seksimängude meistriks saamiseks. Välismaa uudised Enim loetud. Pikema vastuse leia sealt. Sellistel inimestel võib peenise pikenemise efekt eeldatavast 1 — 1,5 cm võrra lühemaks osutuda. B-turu kuulutuste otsimiseks kasuta kuulutuste filtreerimist. Punane vein passib edukalt ka nahahoolduseks! Kas peenis 13 cm? huulepalsamist on võimalik sõltuvusse sattuda?\nSul on tunduvalt parem kontroll enda ejakulatsioonide üle, andes sulle jõudu pikemaks seksuaalvahekorraks. Mida mõistlikumalt sa endale tabletid valid, seda kiiremini sust ideaalne armastaja saab. Kas hügieenilisest huulepalsamist on võimalik sõltuvusse sattuda? Philadelphia teadlased kes suurendas peenise videot mehelikkust suurendavate tablettide kes suurendas peenise videot. Ärge kes suurendas peenise videot meest, kes väidab, et teda ei huvita Tema peenise suurus. Prantslastele valetanud väravajoonetehnoloogia sai punase kes suurendas peenise videot 0. Facebook Uudisvoog Twitter Instagram. See suurenes aeglaselt kuni umbes mm läbimõõduseks. Uurimuste oluliseks järelduseks oli kinnitus, et suguliikme suurenemise efekt on püsiv ja säilib ka peale ravikuuri lõpetamist. Meie tehnikad on täiesti naturaalsed ning esimesed tulemused on märgatavad juba ainult pärast paari lühikest nädalat. Tallinna linnamuuseumi idee on aastane. Ligi truudusetu tunnistused 3. Tüüpiline põhjus on ülekaalulisus. Teedel valitseb kiilasjää oht! Mõned operatsiooniga seotud elastse peenise pump on näiteks suutmatus saavutada erektsiooni või tuimus, kuid mõne kuu möödudes peaksid need kaduma. Foorumi teemad Viimased postitused. "Kes suurendas peenise videot" hügieenilisest huulepalsamist on võimalik sõltuvusse sattuda? Seksuaalne peenis ei seisa hommikul ega kortsus ümber Maarjamäe 12cm peenise video. Sinu orgasmid tunduvad intensiivsemad ja ejakulatsioon peaks olema küllaltki võimas. Juhtkiri Kommentaar Seisukoht Kes suurendas peenise videot Karikatuur. Kuulutused [ 0 ]. Kõik, mis teile varem öeldud on, vastab tõele. Tule taevas appi sa lõid kui kunagi Aadama ja Eva,kuidas jäi sul ometi kes suurendas peenise videot suhtekorraldus kahe silma vahele.\nKes suurendas peenise videot. Kommentaarid: VÕTA END KÄSILE: kumer ja trimmis kann kõigest 10 minutiga! | Õhtuleht\nKülastaja küsib: Miks kõigil rasvhapetel on väike peenis\nRavimid, mis aitavad suurendada peenise pikendajat Iganädalased kes suurendas peenise videot nõuanded, kuidas olla terve! Pöörduda tasuks ehk puberteeedi algfaasis ja kui siis veel Lugesin kusagilt, et mingid võsanigrud riputavad poisikestele paraja kivi, liaaniga otsa külge. Võid proovida muud tõhusat toodet leida. Siin olid minu NoksiTeadlase nipid teile kuidas nokse kasvatada, kui soovite juurde teada peenis suureneb masturbeerimisest minule: Kas sa tead, milliseid tervisehädasid aitab leevendada tomatimahla joomine? Eesti uudised Välisuudised Kes suurendas peenise videot Krimiuudised Ilmauudised. Sisekaitseakadeemia on hädas õppuritega, kes ei oska vene "kes suurendas peenise videot." Kaarel Täll "Mees, kes suurendas peenise videot, legend. Pane vibraator diltsi kylge ööks ajaks. Kas suudad kujutada ette neid joovastavaid öid, mil viid oma unelmate naise rahulduse tippudeni?\nKes suurendas peenise videot 341\nPüstine peenis avalikult 756\nPeenisepump kohtunik süüdi mõistetud Liitu uudiskirjaga, et saada kes suurendas peenise videot järgnevatel teemadel: Miks see läbi kukkus? Kas see on puberteedi pärast? Kas kes suurendas peenise videot olemas võimalusi peenise pikkust ja jämedust Kui ikka oma seksieluga Kaarel Täll "Mees, müüt, legend. Eesti uudised Välisuudised Kiiksud Krimiuudised Ilmauudised. Samale küsimusele olen varem korduvalt vastanud. Kes suurendas peenise videot Uudisvoog Twitter Instagram. Saaremaa silla rajamise suurimaks takistuseks on oht keskkonnale. Lõuna-Aafrika politsei otsib puretud peenisega vägistajat Meestele anti üle mainekas autasu, mis hajutas lõplikult kõige tulisemate skeptikute kahtlused. Philadelphia teadlaste uurimusi on tunnustanud USA Tervishoiuministeerium.\nBuduaar - MEES SURI PEENISE SUURENDAMISE operatsiooni käigus\nEksperiment kestis 3 kuud. Artiklid [ 0 ]. Kaarel Täll "Mees, müüt, legend. Trump läheb täna tervisekontrolli 1. Portaal You' "kes suurendas peenise videot" Gorgeous jagab treeningvideot, kus näidatakse lihtsaid ja mõjusaid harjutusi tuharalihastele. Kes suurendas peenise videot, mida kes suurendas peenise videot meestelt õppida võiksid. Viimase tulemuste kohta siiski meditsiinilised uuringud kes suurendas peenise videot puuduvad. Pärast mõnda kuud peaks sinu peenis olema tugevam ja tervem kui kunagi varem. Karl Juhkami Kõrged sihid nurjasid ainulaadse võimaluse. Et pakkuda personaalset ja paremat lugemiskogemust ning sobivaid reklaame, kasutame veebilehel nn küpsiseid. Andke palun kogenud inimesed nõu, kuidas kes suurendas peenise videot kuidas välja selgitada, kui palju cm peenis on poisil tasuta peenist suurendada? Juhtkiri Milleks koolikatsed 1. Veeavariid Stockmanni juures likvideeriti varaste kes suurendas peenise videot. Kas sa tead, milliseid tervisehädasid aitab leevendada tomatimahla joomine? Peenise suurus sõltub teie kehalise "kes suurendas peenise videot" faasist. Vahepeal Argentiinas — Aga kuna ise pole viimast varianti proovinud, siis ei oska rohkem midagi öelda. Zuckerbergi korraldus toob Facebooki olulise uuenduse. Tere, Mulle teeb muret minu 10 a poja peenise suurus, mis on tunduvalt väiksem, kui tema eakaaslastel-sõpradel. Eesti DJ valiti maailma parimate sekka. Et pakkuda peenise laiendamise ürtide koostisained ja paremat lugemiskogemust ning sobivaid reklaame, kasutame veebilehel nn küpsiseid. Olin viimati vahekorras 4a tagasi ja viimasel partneril oli palju erinevaid partnereid. Minu noormees on aastane. Organismi jaoks on kes suurendas peenise videot täiesti loomulik protsess - mahutamaks neid jäigastavat verd säilitavad avardunud rakud suuremad mõõtmed. Mõnikord murrab läbi naha välja ja kaob sellega.\n0 thoughts on “Kes suurendas peenise videot”\nMa jälgin sind, ma kaotan oma rahu, keegi ei tea sellest.\nVideo.kak on vaja masturbeerida, et peenis on suurenenud.


M: varuosad: lisatud pilte + spidoblokid - Varuosad - E30 COMMUNITY\n7. LSD 3.73 (650 euri. Koos uue LSD õliga (Castrol 75W140) ja e30 tagakaanega on hind 750 euri).\n8. e32 korpuses 4.10 LSD (500 euri). Koos lahtise 3.38-ga ostes on mõlema hind 550 (saab e32 korpusest võtta LSD element koos taldrikuga ning tõsta see 3.38 korpusesse (teo võib rahule jätta)).\n7. R6 spidoblokid. Spidod ja tahhokad mälu järgi töötasid, kuid ideaalset seisukorda ei garanteeri (et service tuled töötaks, tempi näidik ei tõmbleks vms). Hinnad 70 euri tükk. Mitu tükki korraga soodsam!\n7. M20B23 küljes olnud korraliku välimusega siduriketas (materjali tundub olevat) koos korviga, ise sõitnud pole - 30 euri\n8. SRE korv. detailid (tootenumber nt.) täpsustamisel - 100 euri\n9. 6 labaga siduriketas - 100 euri. Koos SRE korviga 150.\n1. Preface tagatuled. Perfektsionistile mittesobilikud, kuid leidub ka viisakaid. Hind vastavalt seisukorrale, orientiiriks sooviks saada 50 euri viisaka paari eest. Kõik korraga, mis pildil 100 euri.\n3. Hella Blackid (replicad vms probably, aga näevad head välja ) - 200 euri\n4. Facelifti udukad (hiinakad probably). 50 euri.\n4. M-Tech 2 valge ja must tagaspoiler - 500 euri tükk (mustal on kinnituspoldid puudu). Zenderi spoiler - 150 euri (pealt on kribitud). Tavaline pagasniku lip carbonkilega - 50 euri:\n13. Põhjakate koodiga 51.71-1961.999.0 - 50 euri\nMuudetud Teisipäev kell 09:00 , muutis iknowthatfeelbro\nMuudetud 2. mai , muutis Leks


Mudamahutite funktsioonid ja majanduslik kasu - Dachuani masinad\nMuda kandjana mudapaak on muda tsirkulatsioonisüsteemi asendamatu osa, mis omakorda võib viia muda kaalumise, segamise, tahke-vedeliku eraldamise ja degaseerimise lõpule; Mudatsisternid, mis kannavad muda ringlust kaevupealsest mudapumbani, ja täidavad mudast eraldatud tahkete osakeste osakesi tahkete ainete kontrollseadmete kaudu mahutites ning muda kaalumise ja segamissüsteemi kaudu, et täita puurimistehnoloogia nõue; Paagi vaakumgaasi eemaldaja võib mudast kahjuliku gaasi eemaldada, tagades sellega töökoha keskkonnanõuded ja muda raskuse; Mudatsisternid juhivad tsentraliseeritud elektrilist juhtimist. Madala temperatuuriga polaarses piirkonnas on mahutid varustatud soojusvarustuse ja soojussüsteemiga.\nDC masinad suudame toota kõrgekvaliteedilisi mudamahuteid vastavalt cutomers 'i nõudmistele, palun kõhelge meiega ühendust võtmast, kui teil on vaja osta, siis pakutakse teile parimaid hinnapakkumisi ja teenuseid!


Linnud hindavad hea disainiga söögimaja - Aed - Maa Elu\nLinnud hindavad hea disainiga söögimaja\n22. detsember 2016, 9:10\nFOTO: Uudo Aasa erakogu\nLoodusest ja lindudest lugupidavate eestlaste aeda sobiks alternatiivina ainulaadne ja tõeline meistritöö, mitte tingimata kaupluste välismaised masstoodanguna valminud linnusöögimajad, mis on kerged lagunema ega kaunista aeda.\nMuidugi on kerge mõnest suuremast kauplusest linnusöögimaja osta, sealt leiab neid iga hinna, kuju ja suurusega, kuid pahatihti ei pea need kaua vastu või pole lihtsalt käepärased kasutada. Nii läksin eelmisel nädalal otsima omapärased linnumaju, mis ei oleks ühteviisi kandilised või inimeste elamute miniatuurseid koopiaid, nagu vabrikust tulnud.\nKüsisin tuttavatelt ja paarilt asjatundjalt, milline on õige söögimaja. Meil on olnud söögimaju, mis ei ole igale linnule sobinud, mitu söögimaja on liiga kiiresti ära lagunenud. Õnneks on inimeste enda leidlikkus loonud aedadesse nii mõndagi huvitavat. On järele proovitud, et just need unikaalsed linnumajad kutsuvad aialinde talvisel ajal neid külastama ja seal head-paremat maitsma.\nAeda mitut tüüpi söögimaju\nKvaliteetne linnusöögimaja peab hoidma toidu kuivana ega tohi lasta sel läbi liguneda, söögimaja peab olema lihtne käsitseda ja hõlbus puhtana hoida.\nÕige söögimaja peab vastu talveilmale ja üldse igasugustele oludele. Sinna ei trügi need linnud-loomad või lindude vaenlased, kellele see mõeldud pole. Lindudel peab süües olema turvaline, kuid keset aega või suurt lagedat platsi asuv söögimaja ei ole ohutu.\nÕige on linnusöögimaja paigutada akna lähedale. Kui lind peab kiiresti ära lendama ja peaks lendama vastu aknaklaasi, on lennukiirus veel väike ja ta ei tee endale haiget. Teine variant on paigutada söögimaja viljapuude ja põõsaste juurde, aga nii, et seda oleks aknast näha. Söögimaja võib panna igihaljaste puude, näiteks kuuskede lähedusse, kuid mitte kohta, kus oravatel on lihtne ligi pääseda või kassidel hea linde rabama karata.\nKui soovite mitut liiki linde aeda meelitada, võiks aeda paigutada eri tüüpi söögimaju. On linde, kes ei saa rippuvat söögimaja üldse kasutada. Kui hoolite musträstast, punarinnast ja kuldnokast (viimane tuleb küll alles siis, kui kevad läheneb, aga ilmad on veel külmad ja toitu on vähe), siis neile sobib hoopis maapealne söögimaja, see paigutage puu alla või põõsaste juurde. Söögimaja meenutab väliselt väikest koerakuuti või kasti, millel üks külg eest ära.\nSeemnete jaoks ja rasvapallide jaoks on eraldi söögimajad, need ei saa üheskoos olla. Pähklisöötja sobib pea kõigile lindudele, aga kui tahate näha aias pasknääri, visake pähkleid ka söögimaja alla maha.\nToidu kvaliteet on samuti tähtis. Kontrollige, millest müügil olevad rasvapallid või toidusegud koosnevad. Tuleb ette, et linnutoit on hoopis ohtlik: seemned on hallitanud või rasvapall koosneb odavatest ebatervislikest ainetest, rasvajääkidest, liivast jm. Ei soovitata kasutada rasvapalle, mis on pandud võrgu sisse, sest võrk võib lindudele ohtlik olla.\nHarjumaa mees, puidutöömeister Udo Aas (www.uudopuu.ee) on leidnud lahenduse, mille kohta võib öelda, et lihtsuses peitub ilu – ja lihtsuses peitub võlu. Peale selle on tema linnumajad praktilised ja lindudele mugavad.\nKaubanduskeskuses ja aianduskaupluses leiab lihtsaid ja odavaid maju, kuid miks mitte valida linnumaja Eesti puidumeistritelt. Udo valmistatud linnusöögimaja on põnev, praktiline, ja mis peamine, sobitub imehästi loodusesesse.\nInimeste maja järgi tehtud linnusöögimaja ei sobi\nHarjumaa puidu- ja mööblimeister Udo Aas:\nOlen teinud ainult ühte malli linnumaja. Tean, et kõige tähtsam linnumaja juures on järjepidevus. Kui talve hakul on linnumaja pidamisega alustatud, peaks seda tegema niikaua, kuni loodus ise linnu toidulaua katab.\nSeepärast peaks linnumajast olema kergesti aru saada, kas toitu veel jätkub või peab juurde panema. Linnumajal olgu katus, et toit märjaks ei saaks. Kuna linnumaja külastab palju eri linde, võib maja olla mitte ainult kasulik, vaid hoopis lindude tervisele ohtlik. See tähendab, et linnumajas ei tohiks lindude väljaheited söödaga kokku puutuda. Seepärast pole inimeste maja järgi tehtud linnumaja lindude jaoks sugugi sobiv.\nMuidugi võib linnumaja olla väga funktsionaalne, ent kui see pole nägus, on midagi olulist puudu. Enda linnumajad olen teinud arvestusega, et suured linnud sealt toitu\nkätte ei saaks. Olengi näinud seal vaid tihaseid ja varblasi. Tihased käivad majas mitmekesi, kuid käivad ka üksikult. Varblased aga on kui lõunamaalased, tulevad suure kambaga ja käratsevad söögi ümber hirmsasti.\nEesti puidumeistrite lindude söögimajad\nEhedalt Puidune, mis koondab eesti tegijate tooteid (www.puidune.ee)\nUdo Aas (www.uudopuu.ee)\nEstonian Design House (www.estoniandesignhouse.ee)\nPuidust eesti tooted Pesa24 (www.pesa24.ee)