Flebogramm - Kliinikud 2021\nFlebogramm on kõver, mis kajastab südame aktiivsusega seotud venoosseina vibratsiooni (venoosse pulsi kõver). Flebogramm registreeritakse patsiendi lamavas asendis spetsiaalse anduriga, mis asetatakse parempoolsele jugulaveeni alale (rangluu kohal sternocleidomastoidse lihase välisserva lähedal). Tavaline flebogramm koosneb mitmest lainest, kajastades parema aatriumi ja parema vatsakese kokkutõmbumist (joonis). Flebogrammi lainete suurus ja kuju muutuvad trikuspidaalklapi defektidega, kopsutüve ahenemisega, suurenenud rõhuga kopsuringis jne..\nKuidas flebograafiat teostatakse??\nArtikli avaldamise kuupäev: 27.06.2018\nArtikli värskendamise kuupäev: 4.09.2018\nAutor: Dmitrieva Julia (Sych) - praktiseeriv kardioloog\nFlebograafia on inimese vaskulaarsüsteemi uurimise meetod radioaktiivse kontrastaine abil. Seda nimetatakse ka venograafiaks.\nMeetod võimaldab teil saada visuaalse pildi muutustest veresoonte seintes, verehüüvete olemasolust nende sees. Protseduur hõlmab kontrastaine veeni sisestamist, mis tõstab pildi veresoone esile. See võimaldab hinnata veenide seisundit ja koostada haiguse kliiniline pilt..\nRadioaktiivne venograafia on kas tõusev või tagurpidi (toimub loomuliku verevooluga vastupidises suunas).\nTõusuga kontrollitakse veresoonte läbilaskvust (kui hästi vereringe toimub). Retrograadne näitab süvaveeniklappide jõudlust.\nMiks seda teostatakse??\nVeenhaiguste diagnoosimiseks kasutatakse flebograafiat. Kontrastaine abil on hästi teada piirkonnad, millel on moodustunud verehüübed, põletikulised protsessid, kasvajad.\nProtseduur ei ole sõeluuring, st seda ei tehta tervete inimeste uurimiseks.\npatsiendi geneetiline eelsoodumus venoossete haiguste tekkeks;\ntromboosi, tromboflebiidi, veenilaiendite kahtlused;\npatoloogiate eristamiseks veresoonte ja ventiilide seinte seisundi kontrollimine.\nkaasuvate haiguste tuvastamine.\nVeresoonte röntgenkontrastsusuuring viiakse läbi ka muud tüüpi uuringute ebaselgete tulemustega, et koostada haigusest terviklikum pilt.\nKellele on protseduur vastunäidustatud??\nVastunäidustused on suhtelised või absoluutsed..\nKui see on absoluutne, on uuringud keelatud, kuna need mõjutavad otseselt patsiendi tervise halvenemist.\nSugulase juuresolekul - arst otsustab analüüsi, võttes arvesse patsiendi seisundit.\nneerude, maksa haigused ägedas staadiumis;\ntrombemboolia (laeva äge ummistus);\npatsiendi talumatus kontrastaine suhtes;\npatsiendi üldine tõsine seisund, välja arvatud kirurgilised operatsioonid;\ntõsised nahakahjustused nõela sisestamise piirkonnas.\nÜldised ettevalmistamise soovitused\nEnne flebograafia protseduuri selgitab arst patsiendile tehnika olemust ja selle rakendamise etappe..\nTa peaks rääkima võimalikust ebamugavusest protseduuri ajal (põletustunne, valu, ebamugavustunne). Siis hoiatab arst veenide röntgenuuringu tagajärgede eest..\nJärgmisena allkirjastab patsient operatsiooni vabatahtliku nõusoleku dokumendi. Samuti teavitatakse teda allkirja all võimalikest negatiivsetest reaktsioonidest kontrastaine suhtes.\nEttevalmistus sisaldab järgmisi samme:\nsöömisest keeldumine 5 tundi enne protseduuri algust (võite juua vett);\nvere, uriini üldise ja biokeemilise analüüsi tarnimine, joodile reageerimise kontrollimine;\nmõni minut enne operatsiooni peab patsient põie tühjendama;\nkabinetis eemaldab patsient osa venograafiat segavatest rõivastest.\nVõimalikud flebograafia tüübid\nKõige sagedamini kasutatakse laevade kontrastsusuuringu operatsiooni jalgade, väikese vaagna ja aju veenide haiguste diagnoosimiseks..\nAju veresoonte uurimisel kasutatakse CT angiograafiat ja MRI-d (magnetresonantstomograafia). Uurimine toimub nii reaktiivi kasutamisega kui ka ilma selleta.\nCT angiograafia on veresoonte süsteemi röntgenanalüüs, mille käigus kontrastainet süstitakse intravenoosselt (käsivarre) ja arst jälgib selle levikut ajus. Venograafia on teatud tüüpi angiograafia.\nJa tomograafi abil tehakse ka aju veresoonte uuringuid. MR venograafia loob pea vereringesüsteemi kolmemõõtmelise pildi. Seda kasutatakse vereringe intensiivsuse ja suuna hindamiseks..\nVeenide ja arterite analüüsi põhjal tehakse diagnoos ja töötatakse välja patoloogia ravimeetodid.\nFlebograafia visualiseerib isegi väikesed aju kapillaarid, mis võimaldab tuvastada haigusi algstaadiumis.\nPõhimõtteliselt tehakse MRT ja CT ilma kontrastaineta, kuna need uuringud on juba informatiivsed.\nNeed testid on ette nähtud järgmiste sümptomite korral:\npõhjendamatud peavalud, pearinglus;\nNägemis- ja kuulmiskahjustus.\nEnne aju MR venograafia tegemist peab patsient eemaldama ja eemaldama kõik metallist ehted ja aksessuaarid. Kui inimesel on ferromagnetilised implantaadid (südamestimulaator, kuuldeaparaat jne), asendatakse MRI protseduur kompuutertomograafiaga. Protseduuri ajal pannakse patsient tomograafilauale, pea kinnitatakse klambritega.\nSeejärel liigutatakse laud tomograafi keskele ja arvuti loeb aju kiirgavaid magnetlaineid. Masin teeb pildiseeria, mida arst seejärel uurib. Protseduur kestab 20-30 minutit ja on patsiendile täiesti ohutu.\nJalade radioaktiivset uurimist tehakse peamiselt diagnoosi kinnitamiseks, kui muud meetodid annavad ebaselgeid tulemusi. Operatsioon toimub röntgenosakonna kabinetis. Patsient pannakse lauale. Sääre sääreveeni sisestatakse kateeter.\nSeejärel pigistatakse pahkluu žgutiga. Laud liigutatakse püstiasendisse. Soolalahust süstitakse veeni kateetri kaudu, millele järgneb kontrastaine. Arst jälgib anuma täitmist röntgeniaparaadi kaudu. Samal ajal tehakse jäsemete pilte..\nPärast kateetri eemaldamist pannakse sääreosa elastse sidemega. Veresoonte ummistuse vältimiseks pakutakse patsiendile jalga liigutada. Protseduuri kestus on 30-40 minutit.\nAlajäsemete süvaveenide ventiilide toimimise hindamiseks tehakse retrograadne veresoonte flebograafia. Selle protseduuri käigus söödetakse jood otse veresoonde..\nProtseduur viiakse läbi patsiendi hinge kinni hoides. Düsfunktsionaalsed ventiilid võimaldavad kontrastaine lekkimist, nagu piltidelt näha.\nPärast sünnitust tekivad naistel mõnikord vaagna veenilaiendid. Haiguse lokaliseerimine on munasarjad.\nVeresoonte talitlushäired põhjustavad sel juhul tromboosi ja sisemist verejooksu. Diagnoosi täpsustamiseks tehakse emaka kaudu vaagnapiirkonna flebograafia.\nPärast günekoloogiliste peeglite kasutuselevõtmist viiakse emakakaela sisse spetsiaalne instrument - juhend. See liigub elundi alusesse, seejärel siseneb kateeter selle kaudu emakasse.\nTarnitakse kontrastaine, mis levib kiiresti läbi kudede ja veresoonte. Arst jälgib kontrasti liikumise kiirust veenide kaudu, ventiilide aktiivsust, verehüüvete teket. Praegu tehakse pilte. Eksam kestab 25-30 minutit.\nVaricocele on vasodilatatsioon meeste sperma nabanööri piirkonnas.\nVenograafia tehakse sel juhul kateetri punkteerimisel ja sisestamisel spermaatilisse veeni ja neeru veresoonde. Siis juhitakse neisse radioaktiivne aine.\nArst jälgib veenide siserõhku, nende laienemist ja ventiilide funktsiooni. Vajadusel sisestatakse veresoonele implantaadid, et blokeerida munandiveen. See meetod kõrvaldab haiguse ja hoiab ära järgnevate patoloogiate esinemise..\nVenograafia abil saadud pilte saab tõlgendada ainult kvalifitseeritud radioloog. Ta saadab järelduse arstile, kes saatis patsiendi uurimiseks. Selle alusel paneb raviarst diagnoosi.\nPatoloogiate puudumisel järelduses on sellised laused nagu: "ventiilide funktsioon ei ole häiritud", "anumate täitmine on normaalne" jne..\nVerehüüvete avastamise korral antakse veresoonte seinte laienemine, moodustiste ja deformatsioonide tunnus. Aju tegevuse flebograafiat kirjeldavad keerulised meditsiinilised mõisted, mida saab tõlgendada ainult spetsialist..\nPatoloogiate olemasolul kirjeldatakse üksikasjalikult nende asukohta, suurust ja muid omadusi.\nKas võivad tekkida tüsistused??\nPärast aju MRT-d ja CT-arteriograafiat puuduvad negatiivsed tagajärjed.\nJalade ja väikese vaagna flebograafia korral on mõnikord allergia kontrastaine suhtes. Protseduuri ajal ilmneb pearinglus, nõrkus või iiveldus.\nHarvadel juhtudel esinevad järgmised kõrvaltoimed:\nInfektsiooni viimine veeni.\nTurse, punetuse ilmnemine punktsioonikohas.\nKudede mikrotrauma instrumentide sisestamise piirkonnas.\nTüsistused tulenevad peamiselt meditsiinitöötajate ebapiisavast kvalifikatsioonist või halvasti desinfitseeritud tööriistade kasutamisest.\nKeskmised hinnad ja ülevaated\nVenograafia ei ole standardne eksamimeetod. See on kallis protseduur, kuna hõlmab meditsiiniseadmete (röntgeniaparaat, tomograaf jne) ja spetsiaalsete ainete kasutamist.\nOperatsiooni hinnad sõltuvad kliiniku poliitikast, selle asukohast. Flebograafia maksab keskmiselt 9000-25 000 rubla. Mõnes piirkonnas võib maksumus olla 5000 - 6000 rubla.\nPuuduvad valulikud aistingud, pigem ebameeldivad. Pärast protseduuri tehti tihe side ja neil ei lastud päeval tõusta. Päev hiljem eemaldati side, punktsioonikohas moodustus hematoom. See ei kestnud kaua, aga muidu on kõik hästi.\nFlebogramm ja selle omadused\nTsentraalse venoosse impulsi määramiseks kasutatakse jugulaarse flebograafia meetodit. Veenides tõuseb rõhk väga kergelt ja seetõttu kajastab venoosne pulss peamiselt veenide verevarustuse muutusi või samaväärselt mahulisi protsesse. Seetõttu ei tohiks venoosse impulsi registreerimisel avaldada veenidele märkimisväärset survet, et vältida flebogrammi moonutusi..\nJugulaarse flebogrammi registreerimine toimub patsiendi lamavas asendis keha ülaosaga üles tõstetud, hoides samal ajal hinge mõõduka väljahingamise faasis. Andur rakendatakse paremas supraclavikulaarses piirkonnas sternocleidomastoidse lihase välisservas. Samal ajal kasutatakse erinevaid andureid (õhukese kummiga pingutatud lehtrid või kapslid, kontaktivabad mahtuvuslikud, piesoelektrilised, fotoelektrilised andurid jne). Veenide hõlpsat kokkusurutavust silmas pidades tuleks valida kontaktivaba mahtuvusliku anduri kasuks. Muude andurite kasutamisel tuleb need rakendada nii, et rõhk veeniseinale oleks minimaalne. Mitme kanaliga elektrokardiograafi saab kasutada salvestusseadmena. Parem on salvestada jugulaarne flebogramm samaaegselt EKG, PCG ja unearteri spfügmogrammiga paberi kiirusega 50 või 100 mm / s..\nTerve täiskasvanu normaalne jugulaarne flebogramm koosneb lainete seeriast, mis kajastavad peamiselt parema aatriumi tööd.\nVere väljavoolu lakkamine veenidest parema kodade süstoli ajal viib esimese positiivse (kodade, presüstoolse) laine "a" ilmumiseni, mis algab 0,05 s pärast EKG P-laine tekkimist ja enne PCG I-tooni ilmnemist. Laine "a" kestus tervetel inimestel on 0,14–0,16 s. Parema vatsakese süstooli alguse ja trikuspidaalklapi sulgemisega seostatakse "c" -laine välimus, mis langeb kokku unearterimpulsi süstoolse laine algusega. See laine algab 0,14 s pärast QRS-kompleksi algust samaaegselt salvestatud EKG-l. Tavaliselt on lainete "a" ja "c" vahel intervall 0,15–0,20 s. Lainele "c" järgneb esimene negatiivne laine "x", mida nimetatakse ka süstoolse kokkuvarisemise laineks, mis on tingitud verevoolust vatsakese süstooli ajal tühja aatriumisse. Mõnikord määratakse laine "x" alumises osas sälk z, mis vastab kopsuarteri ventiilide sulgemise hetkele ja langeb ajaliselt kokku PCG II tooniga. Aatriumide maksimaalse täitumise hetkel registreeritakse veel üks laine v (või d-diastoolne), mille ülaosa langeb kokku trikuspidaalklapi avanemisega. Pärast "v" -lainet algab nn diastoolne kokkuvarisemine või "y" -laine, mis on tingitud atria kiirest tühjenemisest. "Y" -laine sügavaim negatiivne punkt langeb kokku PCG III tooniga.\nBradükardia korral (vähem kui 60 südamelööki minutis) võib registreeruda veel üks positiivne "d" -laine. Jugulaarse flebogrammi kõige silmatorkavam element on süstoolse kokkuvarisemise laine ("x"), mis andis põhjust venoosse impulsi negatiivseks nimetamiseks.\nJugulaarse flebogrammi analüüsimisel võetakse arvesse lainete suhet, nende sügavust, õigeaegset lõppu ja algust. Venoosse impulsi kõvera morfoloogiat mõjutab unearteri ülekande pulsatsioon ja see kehtib mitte ainult "c" -laine moodustumise kohta.\nÜldiselt on aktsepteeritud, et bradükardia korral suureneb lainete "a" ja "v" amplituud ning tahhükardia korral laine "y" väheneb ja lameneb; trikuspidaalklapi puudulikkuse korral registreeritakse positiivne venoosne pulss või venoosse pulsi vatsakeste vorm, kui lainete "a" ja "c" vahel registreeritakse täiendav positiivne laine "b", mis on tingitud vere regurgitatsioonist läbi suletud klapi. I-laine raskusaste korreleerub puudulikkuse astmega. Mitraalklapi stenoosiga täheldatakse "a" -laine amplituudi suurenemist ja "v" -laine amplituudi vähenemist. Adherentsel perikardiidil (venoosse impulsi kahenegatiivne negatiivne laine - "a" ja "v" -lainete suurenenud amplituud ja "x" -lainete süvenemine) täheldatakse jugulaarse flebogrammi üsna iseloomulikke muutusi. ja "y").\nKodade virvenduse ja virvenduse korral täheldatakse laine "a" amplituudi olulist vähenemist ja selle kestuse suurenemist. Paroksüsmaalse tahhükardia atrioventrikulaarses vormis ühinevad "a" ja "c" lained, moodustades ühe suure laine.\nJugulaarse flebogrammi kõvera muutused on tüüpilised kodade vaheseina defekti korral - "a" -laine amplituudi suurenemisel ja kui veri visatakse vasakult paremale, siis selle bifurkatsioon. Jugulaarset flebograafiat saab kasutada nii iseseisvalt kui ka koos teiste instrumentaalmeetoditega hemodünaamika hindamisel sellistes patoloogilistes tingimustes nagu vereringepuudulikkus (muutused lainetes "a", "v", "y"), aordiklapi puudulikkus, arterioosne ductus ("c" -laine amplituudi suurenemine), aordi stenoos ("c" -laine amplituudi langus) jne..\nJugulaarset flebogrammi saab kasutada kopsuarteri rõhu kvantifitseerimiseks F. Bursti (1962) väljatöötatud meetodil. Ta pakkus välja nomogrammi, mis võtab arvesse pulssi ja vererõhu kõrgust ning suurendas sellega kopsuarteris arvutatud ja tegeliku rõhu vahelise korrelatsioonikordaja väärtuseks r = +94, st tegelikult, et täielik juhus.\nFlebogrammi ja PCT abil kindlaksmääratud isomeetrilise lõdvestumise faasi kestus arvutatakse intervallina II tooni kopsukomponendi algusest trikuspidaalklapi avanemiseni (flebogrammi "v" laine ülaosa) ja on tihedas korrelatsioonis kopsuarteri rõhkkõrgusega..\nUmbes 100 aastat tagasi esitas Duroziez (1868) trikuspidaalklapi puudulikkuse kliinilise pildi klassikalise kirjelduse. Kuid trikuspidaalse puudulikkuse väljendunud kliiniline pilt leitakse tavaliselt olulise südamepuudulikkuse korral. Kliinikus (trikuspidaalklapi ebapiisavus on tavaliselt nähtav peamiste kliiniliste sümptomite vähese raskuse tõttu (L. I. Fogelson; Lukas ja Dotter; Ferrer jt; A. V. Nikitin jt)).\nOn teada, et jugulaarse pulsatsiooni uurimine võib olla märkimisväärseks abiks trikuspidaalklapi puudulikkuse diagnoosimisel. Juba 1836. aastal täheldas Benson trikuspidaalpuudulikkuse korral venoosse pulsi iseloomulikke jooni. Gerhardts tegi 1902. aastal kindlaks mitut tüüpi venoosse pulsi kõverad, mis on iseloomulikud trikluusklappide puudulikkusele. Ta uskus, et positiivse venoosse impulsi olemasolu on trikuspidaalpuudulikkuse jaoks patognonoomiline. Messer koos kaasautoritega, aga ka A. D. Levant ja Yu S. Petrosyan usuvad, et trikuspidaalklapi puudulikkusele on iseloomulik järsk diastoolse rõhu langus flebogrammil. Kuid juba 1929. aastal näitasid V. I. Chilikin, seejärel 1939. aastal White ja Cooke ja paljud teised, et need sümptomid ei ole tricuepid-puudulikkuse korral latognomoonilised. Seega kohtab jugulaarse flebogrammi dekodeerimine olulisi raskusi ja nõuab palju kogemusi..\nSelles töös pakume välja suhteliselt lihtsa ja objektiivse meetodi, et visandada jukulaarse pulsi kõverad trikuspidaalse puudulikkuse diagnoosimiseks koos teiste südamedefektidega..\nUuritud isikute omadused ja uurimismetoodika\nJoon. 1. Patsiendi L elektrokardiogramm (I), fonokardiogramm rinnaku vasakus servas (II ja IV) asuvas kolmandas rinnavälises ruumis ja flebogramm (III). Diagnoos: reuma remissioon; mitraalne stenoos; vereringe puudulikkus Pa aste (ilma trikuspidaalklapi puudulikkuse nähtusteta). S1: S2 suhe on 0,75.\nFlebogramm registreeriti 9 tervel inimesel, 24-l mitraalklapi stenoosiga patsiendil, kellel ei olnud trikuspidaalklapi puudulikkuse kliinilisi ilminguid, 6-l trikuspidaalse stenoosiga patsiendil (3-l mitral-tricuspid-stenoosiga ja 3-l mitraal-aortic-tricuspid-stenoosiga) ning 11-l mitraal-patsiendil stenoos trikuspidaalklapi puudulikkuse kliiniliselt ilmsete ilmingutega. Kõigil uuritud isikutel oli normaalne siinusrütm. Samaaegse trikuspidaalse puudulikkuse kliiniline diagnoosimine põhines järgmistel peamistel sümptomitel: parempoolne suurenenud aatrium vastavalt kliinilistele, röntgen- ja elektrokardiograafilistele uuringutele; suurenenud venoosne rõhk; emakakaela veenide suurenenud täitmine ja patoloogiline pulsatsioon, laienenud maksa pulsatsioon.\nJaremiot-impulss registreeriti lindi kiirusega 50 mm sekundis, kasutades Elema tindisalvestuse ostsilloskoobi abil venoosse impulsi kondensaatoriandurit (Infraton)..\nMesser ja tema kaastöötajad usuvad, et jugulaarse pulsatsiooni korrektseks registreerimiseks tuleb järgida mitmeid tingimusi: 1) registreerida ainult juguulaarsest sisemisest veenist; 2) kuna sisemine jugulaarne veen asub sternocleidomastoid lihase all, tuleb jälgida, et see lihas ei suruks veeni, kuna selle rõhk võib täielikult hävitada või muuta veeni pulsatsiooni olemust; 3) katsealuse keha ülaosa tuleks tõsta nii, et võimalusel olevad veenid oleksid "tühjad" ja need oleksid suurema amplituudiga täidetud; 4) on soovitatav salvestada jugulaarne impulss sünkroonselt elektrokardiogrammi ja fonokardiogrammiga.\nJoon. 2. Patsiendi C. elektrokardiogramm (I), flebogramm (II), maksapulss (III) ja fonokardiogramm (IV). Diagnoos: reumatism remissioonil; mitraalne stenoos; vereringepuudulikkus IIB - III aste; maksatsirroos; astsiit. S1: S2 suhe on 1,65.\nOn teada, et jugulaarse impulsi kõver kajastab suuresti paremas aatriumis esineva rõhu dünaamikat, seetõttu toimuvad venoosse pulsi kõvera morfoloogias peamised muutused trikuspidaalklapi puudulikkuse korral ilmselt ajavahemikul VK kuni V, st hetkest, mis vastab parema atrioventrikulaarse sulgemisele. ventiil, kuni see avaneb (joonis 1). Vere kogus, mis voolab kindlaksmääratud aja jooksul tagasi paremasse aatriumisse, kui muud asjad on võrdsed, võrdeline rõhu ja ajaga, mille jooksul toimub mõjutatud klapi kaudu vastupidine verevool.\nKäesolevat meetodit ja tehnikat jugulapulsi kõverate hindamiseks pakkus välja keegi meist (B. I. Mazhbich). Nende olemus taandub järgmisele. Südametsükli jugulaarne impulsskõver jagatakse 3 vertikaalse joonega kaheks osaks. Praktilistel eesmärkidel on mugavam võtta osa kõverast kahest külgnevast tsüklist (vt joonis 1). Esimene ja kolmas vertikaalne joon tõmmatakse läbi VK hamba, mis praktiliselt vastab parema atrioventrikulaarse klapi sulgemise hetkele; teine tipujoon tõmmatakse läbi laine V ülaosa, mis praktiliselt vastab trikluusaklapi avanemise hetkele. Lisaks tõmmatakse kõvera alumiste punktide kaudu horisontaalne joon. 2 külgneva tsükliga peaks see ühendama negatiivsete lainete x või y tipud. Selle jaotuse tulemusel saadakse 2 külgnevat ala S1 ja S2, mis on ülalt piiratud venoosse impulsi kõveraga, altpoolt horisontaalse joonega ja külgedelt vertikaalsete joontega. Ülesanne taandub nende alade suuruse leidmisele ja graafikpaberile kirjutamisel - lahtrite arvu loendamisele. Nende alade suhe võib anda ettekujutuse trikuspidaalklapi lüüasaamise olemusest, kuna kõik muud asjad on võrdsed, kuna tricuopid'i puudulikkuse korral on oodata S piirkonna suurenemist (joonis 2). Järgnevalt nimetatakse suhet S1: S2 suhteks S1: S2. Vertikaalsete joonte joonistamisel läbi punktide, mis vastavad trikuspidaalklapi avamisele ja sulgemisele, võib sünkroonselt salvestatud fonokardiogrammist olla olulist abi..\nJoon. 3. Suhe S1: S2 tervetel inimestel (7), mitraalklapi stenoosiga patsientidel (//), kombineeritud südamepuudulikkusega patsientidel, kellel puuduvad trikuspidaalklapi puudulikkuse sümptomid (III), ja mitraalklapi stenoosiga patsientidel, kellel on selgelt väljendunud trikuspidaalklapi puudulikkuse sümptomid (IV) ).\nUurimistulemused on toodud joonisel fig. 3, mis näitab, et S1: S2 suhe tervetel inimestel (I rühm) oli vahemikus 0,26 kuni 0,92 ja oli keskmiselt 0,67 ± 0,10. Trikuspidaalse puudulikkuse tunnusteta mitraal stenoosiga patsientidel (II rühm) oli S1: S2 suhe vahemikus 0,14 kuni 0,94 ja keskmiselt 0,61 ± 0,08. Kombineeritud südamepuudulikkusega patsientidel (III rühm) oli S1: S2 suhe vahemikus 0,43, 1,37 ja keskmiselt 0,83 ± 0,15. S1: S2 koefitsient trikiaalklapi puudulikkuse kliiniliselt väljendunud sümptomitega mitraalstenoosiga patsientidel (IV rühm) oli vahemikus 0,75 kuni 1,85 ja oli keskmiselt 1,29 ± 0,12..\nSeega ei erine tervete inimeste, mitraalstenoosiga patsientide ja kombineeritud südamepuudulikkusega patsientide ilma trikuspidaalklapi puudulikkuse kliiniliselt väljendunud ilminguteta patsientide S1: S2 koefitsientide aritmeetilised keskmised näitajad üksteisest oluliselt..\nTricuspid-puudulikkuse kliiniliselt väljendunud sümptomitega patsientide S1: S2-suhte keskmise väärtuse ja selle koefitsiendi aritmeetiliste keskmiste väärtuste erinevus teiste uuritud rühmade patsientidel, kellel ei olnud trikuspidaalklapi puudulikkuse sümptomeid, oli oluline (P\nTricuspidise puudulikkuse raskete sümptomitega patsientide koefitsiendi S1: S2 aritmeetilise keskmise ja selle koefitsiendi aritmeetilise keskmise vahel saadi olulisi erinevusi teiste rühmade uuritud isikutel (ilma trikuspidaalklapi puudulikkuse nähtusteta). Reeglina oli trikuspidaalse puudulikkusega patsientide S1: S2 suhe oluliselt kõrgem kui teistel uuritud isikute rühmadel. Seega võib tinglikult arvata, et kui suhe S1: S2 on suurem kui 1, siis on ilmselt trikuspidine puudulikkus.\nÜlaltoodu valguses on vaja arutada 4 patsiendi kliinilist seisundit, kelle S1: S2 suhted on vastuolus kliinikus tehtud diagnooside ja meie otsustega..\nKahel patsiendil (T. ja E., vt joonis 3, rühm IV) diagnoositi lisaks südame mitraalhaigusele ka samaaegne trikuspidulik puudulikkus, kuid S1: S2 suhe oli väiksem kui 1. Patsiendil T. (koefitsient S1: S2 võrdub 0,75) trikuspidaalklapi samaaegne puudulikkus diagnoositi järgmiste andmete põhjal: parema aatriumi mõõdukas tõus vastavalt röntgenuuringule; parema aatriumi hüpertroofia vastavalt elektrokardiograafilistele uuringutele; aga maks edestus ainult 2 cm kaugusel rannikuala alt ega pulseerunud, venoosne rõhk oli 135 mm vett. Kunst.; sondeerimisel on rõhk ülemises õõnesvees 4/0 mm Hg. Art., Paremas aatriumis - 5/0 mm, paremas vatsakeses - 74/0 mm. Parempoolset atrioventrikulaarset ava ei muudetud.\nPatsiendil E. E. (koefitsient S1: S2 on 0,86) põhines samaaegse trikuspidaalse puudulikkuse diagnoosimisel parema aatriumi laienemise röntgenograafilisel ja elektrokardiograafilisel tunnusel. Selle patsiendi venoosne rõhk oli 85 mm vett. Art., Ja maks oli vaid 1,5-2 cm ja ei pulseerinud. Samuti ei tehtud selle patsiendi parempoolse venoosse avanemise revisioone..\nSeega puuduvad T. ja E. patsientide kohta väga veenvad andmed, mis võiksid viidata samaaegsele trikuspidaalse puudulikkuse esinemisele..\nKombineeritud südamehaigusega patsientide rühmas (III rühm, vt joonis 3) kahel patsiendil (P. ja B.) on S1: S2 koefitsiendid vastavalt 1,37 ja 1,13. Parema atrioventrikulaarse ava (E. N. Meshalkin) revisjoni ajal leiti mõlemal juhul selle kitsenemine ja regurgitatsiooni laine, st neil kahel patsiendil oli trikuspidaalne stenoos koos tõsise trikuspidaalse puudulikkusega..\nVäljapakutud meetod jugulaarse pulsi kõverate hindamiseks koos kliiniliste andmetega võib aidata trikuspidaalklapi puudulikkuse diagnoosimisel..\nArteriaalse ja venoosse pulsi registreerimine. Sfügmogrammi ja flebogrammi analüüs\nSuurte arterite ja veenide vererõhu rütmiline kõikumine on lahutamatult seotud südametsükliga, põhjustades nende anumate seinte võnkumist, mida nimetatakse pulssiks. Nende võngete graafiline registreerimine liikuvale paberile või fotofilmile spetsiaalsete seadmete abil võimaldab nende üksikasjalikku analüüsi kasutada kardiovaskulaarsüsteemi haiguste diagnoosimisel.\nArteriaalse impulsi graafilise registreerimise tehnikat nimetatakse sfügmograafiaks (kreeka sphygmosest - pulss) ja venoosset impulssi nimetatakse flebograafiaks (kreeka keelest flebs - veen). Tsentraalne arteriaalne pulss registreeritakse sagedamini unearterite (unearteri spfügograafia) ja tsentraalse venoosse impulsi - ristluu veenide kohal (jugulaarne flebograafia).\nVäikestes ja keskmistes veenides puuduvad vererõhu impulsside kõikumised. Südame lähedal asuvates suurtes veenides märgitakse pulsi kõikumisi - venoosne pulss, mis on tingitud vere väljavoolu raskusest südamesse kodade ja vatsakeste süstooli ajal. Kui need südameosad tõmbuvad kokku, tõuseb veenide sees olev rõhk ja nende seinad vibreerivad. Kõige mugavam on registreerida kägiveeni pulssi (v. Jugularis).\nTerve täiskasvanu kägiveeni impulsskõveral - jugulaarne flebogramm - on igal südametsüklil kolm positiivset (a, c, v) ja kaks negatiivset (x, y) lainet (joonis), mis kajastavad peamiselt parema aatriumi tööd.\nLaine "a" (ladina aatriumist - aatrium) langeb kokku parema aatriumi süstooliga. Selle põhjuseks on asjaolu, et kodade süstooli ajal on sinna voolava vena cava suu suletud lihaskiudude rõngaga, mille tagajärjel peatub vere väljavool veenidest atriasse. Seetõttu on iga kodade sistooliga suurtes veenides lühiajaline vere stagnatsioon, mis põhjustab nende seinte venimist.\n"C" -laine (ladina unearterist - unearterist) on põhjustatud kägiveeni lähedal asuva pulseeriva unearteri impulsist. Tekib parema vatsakese süstooli alguses, kui trikuspidaalklapp sulgub, ja langeb kokku unearteri sfügmogrammi tõusuga (unearteri impulsi süstoolne laine).\nAatriumide diastoli ajal vabaneb juurdepääs neile uuesti verele ja sel ajal langeb venoosse impulsi kõver järsult, ilmub negatiivne laine "x" (süstoolse kokkuvarisemise laine), mis kajastab vere kiirenenud väljavoolu keskveenidest lõõgastavale aatriumile ventrikulaarse süstooli ajal. Selle laine sügavaim punkt langeb ajaliselt kokku pooliklappide sulgemisega.\nMõnikord määratakse laine "x" alumisel osal sälk "z", mis vastab kopsuarteri ventiilide sulgemise hetkele ja langeb ajaliselt kokku PCG II tooniga.\n"V" -laine (ladina vatsakesest - vatsake) on põhjustatud rõhu suurenemisest veenides ja raskustest vere väljavoolust neilt aatriumisse atria maksimaalse täitmise ajal. Laine "v" ülaosa langeb kokku trikluusventiili avanemisega.\nJärgnev kiire verevool paremast aatriumist vatsakesse südame diastooliperioodil avaldub flebogrammi negatiivse laine kujul, mida nimetatakse diastoolse kokkuvarisemise laineks ja mida tähistatakse sümboliga "y" - kodade kiire tühjenemine. "Y" -laine sügavaim negatiivne punkt langeb kokku PCG III tooniga.\nJugulaarse flebogrammi kõige silmatorkavam element on süstoolse kokkuvarisemise laine "x", mis andis põhjust venoosse impulsi negatiivseks nimetamiseks.\nArteriaalse seina rütmilisi kõikumisi, mis on põhjustatud rõhu süstoolsest suurenemisest arterites, nimetatakse arteriaalseks impulssiks. Arterite pulsatsiooni saab hõlpsalt tuvastada, puudutades ükskõik millist arteri, mida saab tunda: jala radiaalsed, reieluu, digitaalsed arterid.\nPulsilaine, teisisõnu rõhu tõusu laine tekib aordis vere vatsakestest väljasaatmise ajal, kui rõhk aordis tõuseb järsult ja selle sein selle tagajärjel venib. Kõrgendatud rõhu laine ja sellest tulenevad arteriaalse seina võnked levivad teatud kiirusega aordist arterioolide ja kapillaarideni, kus pulsilaine kustub.\nPulsilaine levimise kiirus ei sõltu verevoolu kiirusest. Arterite kaudu verevoolu maksimaalne lineaarne kiirus ei ületa 0,3–0,5 m / s ning normaalse vererõhu ja veresoonte normaalse elastsusega noortel ja keskealistel inimestel on pulsilaine leviku kiirus aordis 5,5–8,0 m / sek ja perifeersetes arterites - 6-9,5 m / sek. Vanusega suureneb veresoonte elastsuse vähenedes pulsilaine levimise kiirus, eriti aordis..\nArteriaalse impulsi võnkumise üksikasjalik analüüs viiakse läbi sfügmogrammi alusel.\nAordi ja suurte arterite pulsikõvera (sfügmogrammi) puhul eristatakse kahte peamist osa:\nAnacrotu ehk kõvera tõus;\nKatakrotu ehk kõver laskumine.\nAnakrootiline tõus kajastab vere väljavoolu arteritesse, mis väljutatakse südamest väljutusfaasi alguses, mis põhjustab vererõhu tõusu ja sellest tulenevat venitust, millega arterite seinad kokku puutuvad. Selle laine tipp vatsakese süstooli lõpus, kui rõhk selles hakkab langema, muutub kõvera laskumiseks - katakrootiks. Viimane vastab ajaliselt aeglase väljasaatmise faasile, kui vere väljavool venitatavatest elastsetest arteritest hakkab valitsema sissevoolu üle.\nVatsakese süstooli lõpp ja selle lõdvestamise algus viib asjaolu, et selle õõnsuses olev rõhk muutub madalamaks kui aordis; arteriaalsesse süsteemi visatud veri tormab tagasi vatsakesse; rõhk arterites langeb järsult ja suurte arterite - incisura - pulsikõverale ilmub sügav sälk. Madalaim sisselõikepunkt vastab poolkuu aordiklappide täielikule sulgemisele, mis takistavad vere naasmist vatsakesse.\nVerelaine peegeldub klapide küljest ja tekitab rõhu suurenemise sekundaarse laine, põhjustades arteriaalsete seinte venimise uuesti. Selle tulemusel ilmneb sfügmogrammil sekundaarne või dikrootiline tõus - aordi seinte venimine suletud poolkuuventiilide verelaine peegeldumise tõttu. Järgnev kõvera sujuv laskumine vastab vere ühtlasele väljavoolule tsentraalsetest anumatest diastoli ajal distaalsetesse..\nAordi ja sellest otse ulatuvate suurte veresoonte, nn tsentraalse impulsi ja perifeersete arterite pulsikõvera kujud on mõnevõrra erinevad\nÜldine füsioloogia. Käitumise füsioloogilised alused. Suurem närviline aktiivsus. Inimese vaimsete funktsioonide füsioloogilised alused. Sihipärase tegevuse füsioloogia. Keha kohandamine mitmesuguste eksistentsitingimustega. Füsioloogiline küberneetika. Privaatfüsioloogia. Veri, lümf, koevedelik. Ringlus. Hingetõmme. Seedimine. Ainevahetus ja energia. Toitumine. Kesknärvisüsteem. Füsioloogiliste funktsioonide uurimise meetodid. Erutuvate kudede füsioloogia ja biofüüsika.\nMeil on runetis suurim teabebaas, seega võite alati leida sarnaseid taotlusi\nSee teema kuulub jaotisesse:\nTerve inimese tsentraalse venoosse impulsi flebogramm koosneb kolmest positiivsest lainest või lainest (a - kodade, c - unearter ja v - vatsake) ja kahest negatiivsest lainest - x ja y. Laine a - kodade, on põhjustatud parema aatriumi kokkutõmbumisest, mille ajal vere väljavool veenidest peatub, mis põhjustab nende paisumist. Laine c - peegeldab unearterit ja on seotud liikumise edasiandmisega veeni all olevalt unearterilt. Lainele c järgneb esimene negatiivne laine -% (kokkuvarisemine, ebaõnnestumine) - see on seotud vatsakese süstooliga - sel hetkel tekib atrias alguses vaakum, mis põhjustab vere suurenenud tühjenemist veenist. Siis tuleb positiivne laine v - vatsakeste, tulenevalt asjaolust, et isomeetrilise lõõgastuse faasis ei ole atrioventrikulaarne klapp ikkagi avatud ja seetõttu hakkab veri aatriumit üle voolama ja takistab vere väljavoolu veenidest aatriumisse. Pärast seda lainet algab teine negatiivne laine y, see kajastab vatsakese kiire täitumise faasi verega: atriast veri läheb kiiresti vatsakesse ja seetõttu tühjendatakse veenid tavapärasest kiiremini. Venoosne pulss (flebogramm) on oluline parema südame defektide või funktsionaalsete häiretega seotud haiguste diagnoosimisel. Näiteks trikuspidaalklapi defektiga, eriti selle stenoosiga (ebapiisava avanemisega) diastoli ajal, on laine a flebogrammil väga väljendunud, kuna aatriumist vatsakesse verd on kitsendatud ava kaudu raske tühjendada. Trikuspidaalklapi puudulikkuse korral lainete 8 ja c vahel ilmneb uus I laine, mis on põhjustatud regurgitatsioonist, see tähendab vere tagasipöördumisest vatsakesest aatriumisse vatsakese süstooli ajal. Mida kõrgem on trikuspidaalklapi puudulikkuse aste, seda enam väljendub see laine I.\nTsentraalse venoosse impulsi flebogrammi kasutatakse ka kopsuringis rõhu kvantitatiivseks hindamiseks. Leiti, et parema vatsakese isomeetrilise lõõgastumise faasi kestuse, pulsi ja pulmonaalses rõhus mõõduvahemiku vahel on kindel seos. Näiteks kui pulss on 70 lööki / min ja parema vatsakese isomeetrilise lõõgastusfaasi kestus on 0,08 s, siis on rõhk kopsuarteris 40 mm Hg. Art. Isomeetrilise lõõgastusfaasi kestus määratakse PCG (fonokardiogramm) ja FG (flebogramm) sünkroonse registreerimise põhjal - kui intervall PCG II tooni pulmonaalsest komponendist trikuspidaalklapi avanemise hetkeni (V-laine ülaosa).\nFlebograafia diagnostiline väärtus ja selle läbiviimise meetodid - radioaktiivsed ja ilma kontrasti kasutusele võtmata\nKlassikaline flebograafia on röntgenmeetod inimese venoosse süsteemi uurimiseks, mis hõlmab spetsiaalse kontrasti intravenoosset manustamist.\nMõiste "flebograafia" tähendab ladina keeles sõna-sõnalt tõlgitud "veenide kujutist" (fleb - Viin, graf - pilt), seetõttu nimetatakse seda uurimist ka venograafiaks. Nüüd kasutatakse selle protseduuri jaoks ka ultraheliaparaate, magnetresonantstomograafiat (MRI) ja kompuutertomograafiat (CT)..\nVenograafia ja angiograafia - mis vahe neil on??\nAngiograafia on inimese vaskulaarsüsteemi uurimise meetod, mis hõlmab arteriograafiat, flebograafiat ja lümfograafiat..\nTeisisõnu, sellele meetodile viitab inimkeha kõigi veresoonte röntgenuuring. Seetõttu on sellise uuringu näidustuseks mitte ainult veenide haigused (nagu flebograafia korral), vaid ka muud vaskulaarsed patoloogiad (insult, pärgarterite ja ajuveresoonte väärarengud, lümfisüsteemi haigused jne)..\nMenetluse määramine võib olla järgmine:\nAlajäsemete või väikese vaagna veenilaiendid;\nTromboflebiit ja tromboflebiidijärgsed tüsistused;\nEbaselge etioloogiaga jalgade tursed;\nVenoossete ventiilide seisundi kontrollimine;\nVeeni avatuse määramine;\nDiferentsiaaldiagnostika jalgade troofiliste haavandite esinemise korral.\nSellel uurimismeetodil pole nii palju vastunäidustusi. Röntgenvenograafia absoluutsed vastunäidustused on:\nPatsientide allergia joodi suhtes - see sisaldub peaaegu kõigis röntgenkontrastainetes.\nÄgedad maksa- ja neeruhaigused või krooniliste haiguste ägenemine - see võib halvendada haige organi seisundit ja halvendada patsiendi üldist seisundit.\nPõletikuline veenide haigus.\nSuhteliste vastunäidustuste hulka kuuluvad rasedus, jalgade veresoonte ateroskleroos ja patsiendi vanus..\nMRT-aparaadiga uurimisel ei ole ülaltoodud tegurid vastunäidustused, kuid sel juhul ei saa protseduuri läbi viia, kui:\nPatsiendi kehas on metallist implantaadid.\nPatsient on klaustrofoobne.\nSuure rasvumisega patsient (kaaluga üle 120 kg).\nPatsient on rase.\nUltrahelidiagnostika jaoks peaaegu mingeid piiranguid pole, kuna see on mitteinvasiivne meetod ega vaja patsiendilt mingit ettevalmistust..\nPatsiendil esineva turse esinemise korral on uuring võimalik, kuid tõsise turse korral võivad tulemused olla ebausaldusväärsed.\nPärast venograafiat on tüsistused äärmiselt haruldased, neid võib seostada kontrastaine sisseviimisega venoosse voodisse.\nAllergiline reaktsioon - võib ilmneda juhul, kui allergilist anamneesi ei kogutud või patsient ei teadnud, et ta on joodi sisaldavate ravimite suhtes allergiline. Selliste juhtumite vältimiseks tehakse enne uuringut allergiatestid..\nPõletikuline reaktsioon punktsioonikohas - ilmneb siis, kui antiseptilisi reegleid ei järgita.\nSõltuvalt sellest, millist aparaati kasutatakse veresoonte uurimiseks, eristatakse mitut tüüpi flebograafiat..\nKõige sagedamini kasutatav tehnika. Selle teostamiseks kasutatakse tavalist röntgenikiirgust. Patsient asetatakse lauale, intravenoosselt süstitakse radioaktiivne aine ja tehakse palju pilte (kuna kontrast levib veenides).\nAlumiste jäsemete venograafia abil saab kontrasti paremaks levitamiseks uuritavale jalale žgutt.\nRöntgenkontrasti flebograafia (venograafia) - mis see on ja kuidas see töötab? Vaata videot:\nSeda tüüpi uuringuid kasutatakse võrdselt varasematega nii käitumise kiiruse ja ohutuse kui ka meditsiiniasutuste varustuse tõttu. See tehnika võimaldab teil tuvastada rikkumisi varases staadiumis ja viia läbi veenide seisundi üldine hindamine..\nSeda kasutatakse peamiselt aju veenide tihendamiseks. Seda tüüpi venograafiat tehakse ilma röntgenkontrasti sisse viimata, kuna tomograaf võimaldab aju veenide üksikasjalikku uurimist ilma täiendavate ravimite kasutamiseta.\nMR-flebograafia võimaldab teil saada kvaliteetseid ja ülitäpseid kihilisi pilte, milles kogenud spetsialist võib märgata isegi väikest kõrvalekallet normist.\nSeda tüüpi uurimisel kasutatakse röntgenikiirgust, kuid teavet töödeldakse arvuti abil. Pärast töötlemist luuakse huvipakkuva piirkonna kihthaaval pilt. Kuna pilt saadakse röntgenikiirte abil, süstitakse CT venograafia ajal patsiendile ka kontrasti. Uuringu lõpus kuvab arvuti veresoonte kolmemõõtmelise pildi, mis võimaldab teil täpselt kindlaks teha patoloogiliste protsesside lokaliseerimise.\nIntravenoosseks manustamiseks flebograafia protseduuri ajal kasutatakse joodi sisaldavaid preparaate. Selle põhjuseks on selle võime absorbeerida R-kiirte, mis parandab uurimise ajal visualiseerimist. Kasutavad Urotrast, Verografin, Uroerafin.\nKoos nendega kasutatakse ka mitteioonseid ravimeid - Omnipak ja Ultravist. Mitteioonse röntgenkontrasti eelised on see, et need praktiliselt ei põhjusta allergilisi reaktsioone ja annavad selgema pildi. See määrab ka spetsialistide valiku uue uuringu põlvkonna ravimite kasuks..\nPärast kontrasti süstimist võib patsient tunda veenides soojust või kerget pearinglust ja iiveldust - see on täiesti normaalne reaktsioon. Kuid kui patsient märgib tõsise iivelduse ja oksendamise, sügeluse, hingamisraskuste, lööbe ilmnemise ilmnemist, siis näitab see allergiat selle ravimi suhtes. Sel juhul on vajalik kontrasti manustamine ja võimaluse korral infusioon soolalahusega (ravimi kiireim eemaldamine organismist)..\nRaskemate reaktsioonide (kõriturse, bronhospasm, hüpotensioon, anafülaktiline šokk) korral peaksid meditsiinitöötajad helistama elustamismeeskonda ja enne nende saabumist osutama vastavalt juhistele patsiendile abi (hapnikuvarustus, veenide hooldamine, adrenaliini manustamine jne)..\nPatsiendi ettevalmistamine uuringuks\nVenograafia ettevalmistamise protseduur võib sisaldada kontrasti allergiatesti. Päev enne läbivaatust süstitakse patsiendile veeni väike kogus radioaktiivset kontrastainet ja jälgitakse keha reaktsiooni. Kui ülitundlikkust ei tuvastata, saab protseduuri teha.\nLäbiviimise meetodid ja algoritm\nSõltuvalt sellest, kuhu ja kuidas kontrasti süstitakse ning kuidas uuringut läbi viiakse, eristatakse mitut tüüpi venograafiat..\nKaudne või intraosseous\nRavim süstitakse luukoesse, kust see voolab anumatesse. Torkega patsient valetab, seejärel viiakse püstisesse asendisse, tehakse mitu pilti. Protseduuri kestus on kuni 1 tund.\nOtsene või intravenoosne\nRavimit manustatakse patsiendile intravenoosselt seisvas asendis. Eksam võib kesta 30–60 minutit. Intravenoosne flebograafia jaguneb tõusvaks ja tagurpidi.\nTõusev (distaalne) viiakse läbi juhtudel, kui on vaja uurida veenide piirjooni, nende täitumist, verevoolu kiirust. Pildid on tehtud kahes projektsioonis - pigistades jäseme elastse sidemega.\nRetrograadne (proksimaalne) võimaldab hinnata veeniklapi aparaadi tööd. Protseduuri ajal palutakse patsiendil teha spetsiaalseid hingamisharjutusi (Valsalva tehnika).\nSee viiakse läbi tsentraalse venoosse impulsi registreerimiseks. Protseduur viiakse läbi lamavas asendis, pea pea on üles tõstetud, hoides samal ajal välja hingates hinge kinni. Patsient asetatakse paremale rangluu kohale sensoriga - see registreerib muutused kägiveeni vere täitmise astmes.\nKontaktivaba anduri abil teostatud venograafia on informatiivsem, kuna see välistab veeni kokkusurumise. Sageli registreeritakse jugulaarne flebogramm koos EKG ja PCG-ga.\nKlassikalise flebograafia dekodeerimise viib läbi radioloog, CT, MRI või ultraheli diagnostika ajal - läbivaatusspetsialist.\nNormaalse flebograafia korral näitab arst uuringu tõlgendamisel, et veenide läbipaistvus ja täitmine on säilinud, klapiaparaadi funktsioon on normaalne ja kontrasti purunemist ei leitud. Kui flebogramm näitas kõrvalekaldeid normist, kajastab spetsialist seda järelduses.\nAlamjäsemete veenide flebograafia: koos alajäsemete venograafiaga võib see olla veeni valendiku ahenemine või kontrasti purunemine (tromboosi või ateroskleroosiga), ilmnes veenivere väljutamine sügavatest veenidest ebatüüpiliste piirkondade (veenilaienditega veenide) pindmistesse ja kontrastvärvidesse..\nVaagnaveenide flebograafia: kokkuvõttes võib pärast vaagnaveenide uurimist näidata järgmisi kõrvalekaldeid: veenilaiendid (räägib veenilaienditest) või pildi purunemine (tromboflebiidiga).\nAju flebograafia: vastavalt aju venograafia tulemustele võib tuvastada mitmesuguseid häireid - alates tromboflebiidist kuni ebanormaalsete moodustiste ja aneurüsmideni. Neid iseloomustab ka venoosse mustri katkemine või vastupidi, mittestandardsete piirkondade esiletõstmine..\nMaksa veenide uurimine. Maksa venoossete veresoonte uuringu läbiviimisel võib tuvastada vere väljavoolu rikkumise, mis näitab tromboflebiiti.\nNeeruveeni flebograafia tehakse kõige sagedamini verehüüvete või aneurüsmide kontrollimiseks. Nendel juhtudel näitavad pildid vastavalt venoosse mustri kitsendamist või lõppemist või selle laienemist..\nUuring mahuline sfügograafia: kes ja millal läbida, kuidas valmistada\nMahu sfügmograafia meetodit kasutatakse südame töö ja veresoonte arteriaalse võrgu uurimiseks. Uuringu tulemuste kohaselt on võimalik hinnata impulsilaine kiirust ja täitumist, määrata arteriaalsete seinte pinget ja jäikust. Seda kasutatakse aterosklerootiliste, vanusega seotud muutuste raskuse hindamiseks. Sfügograafia on näidustatud arütmiate, südamepuudulikkuse ja südame väljundi muutuste, kardiomüopaatia korral..\nSfügmograafia põhineb arterite kaudu leviva impulsilaine graafilise pildi tajumisel ja reprodutseerimisel. Võnkumiste registreerimiseks kasutatakse vastuvõtjat, mis asub pindmiste veresoonte kohal, tavaliselt valitakse kohad, kus pulss määratakse palpatsiooniga.\nSelle meetodi abil saate kindlaks teha:\npulsisagedus, selle amplituud, pinge ja täitumine;\nvererõhu taseme muutused;\narteriaalsete seinte vastupidavuse aste;\nvere liikumise kiirus (peegeldab laevade jäikust);\naordiklapi stenoos või puudulikkus;\nSoovitame lugeda artiklit jalgade veresoonte kontrollimiseks. Sellest saate teada veresoonte kontrollimise põhjuste, ultraheli skaneerimise tüüpide, veeniklapide analüüsi kohta.\nJa siin on rohkem tegemist ateroskleroosi uurimisega.\nSüdame löögisageduse mõõtur koosneb järgmistest komponentidest:\nanuma seina liikumiste muundur elektriliseks impulssiks;\nSfügmogrammi saab otsene meetod - lehter kantakse maksimaalse pulsatsiooni kohale randmel, unearteril, ulnaril või reiearteril. See mõõtmine sarnaneb stetoskoobi seadistamisega rõhu mõõtmisel, ainult teave saadetakse aparaadi vastuvõtvale osale..\nMahulise sfügograafia korral asetatakse kätised nagu tonomeetri puhul üla- ja alajäsemetele ning mõõdetakse nende venituse ulatust pulsilaine läbimise ajal.\nSfügograafia on ette nähtud nii iseseisvalt kui ka koos EKG või fonokardiograafiaga. See on näidustatud veresoonte seisundi määramiseks selliste haiguste korral:\nSfügograafia ei avalda kehale kahjulikku mõju ja seda peetakse patsientidele täiesti ohutuks. Kuid arterite väljendunud aterosklerootiliste muutuste korral moonutatakse tulemusi tavaliselt laevade läbimõõdu muutmise võime kaotamise tõttu. Vale näitu võib saada ka tugeva stressireaktsiooni taustal uuringu läbiviimisel..\nProtseduuri peamine tingimus on patsiendi rahulik, pingevaba seisund. Seetõttu soovitatakse õhtul enne uurimist välistada õhtusöögil rasked toidud (rasvane liha, vürtsikad road), alkohol ja hommikul mitte juua kohvi, kanget teed ega kofeiiniga jooke..\nToit ei tohiks olla hiljem kui 1,5 tundi enne diagnoosi määramist, sel ajal ei tohi suitsetada ega sporti teha. Kõige sagedamini on sfügmograafia ette nähtud päeva esimesel poolel. Mõned ravimid võivad andmeid moonutada, seetõttu tühistatakse need raviarstiga konsulteerides.\nPatsient asetatakse diivanile. Asub lamavas asendis, käte ja jalgade vahel veidi teineteisest lahku. Pea on madalal padjal.\nKui on vaja teha unearteri spfügograafiat, siis peate pea pöörama küljele, nii et kaela lihastes poleks pinget. Pellot asetatakse kilpnäärme kõhre või mandli nurga lähedale kõige suurema pulsatsiooni kohale.\nReiearteri uurimisel leitakse impulsi parima palpatsiooni punkt eesmise pinna ülaosas, lähemal kubemepiirkonnale.\nVolumetriline sfügmograafia viiakse läbi sel viisil: mansetid kinnitatakse üla- ja alajäsemetele arterite kahjustatud avatuse kavandatud koha alla. Salvestamine võtab mitu minutit. Seejärel töödeldakse saadud andmeid spetsiaalse arvutiprogrammi abil..\nGraafiliste piltide kuju sõltub laeva tüübist ja kaliibrist. Kuna vereringesüsteemi erinevates sektsioonides on rõhk ja takistus erinevad, eristatakse analüüsi hõlbustamiseks tsentraalseid ja perifeerseid sfügogramme. Esimene sisaldab unearteri ja subklaviaalsete arterite andmeid ning kõiki jäsemete mahulisi või otseseid uuringuid peetakse perifeerseteks.\nTavaliselt on sfügmogrammil kaks peamist osa:\nanakrota (tõus) - vastab laeva laienemisele;\nkatakrota (langus) - tekib siis, kui seinad kukuvad.\nLaskuval osal on mitu sälku, mis peegeldavad seinte vibratsiooni; pulsi sondeerides on neid võimatu eristada. Ühte hääldatud hammast nimetatakse dikrootiliseks, selle põhjuseks on vere tagasitõmbumine aordi suletud ventiilidest (tagumine laine) ja löök suurte harude seintele nende hargnemise kohtades.\nKui vajatakse sfügograafiat ja flebograafiat\nArteriaalse süsteemi omaduste ja vasaku vatsakese aktiivsuse, aordiventiilide toimimise uurimiseks kasutatakse sfügmograafiat. Kuid selle andmed ei kehti venoosse võrgu kohta, kuna veenide seinad on pehmed ega tekita vere läbipääsu ajal tugevaid kõikumisi.\nSeetõttu on venoosse vere väljavoolu diagnoosimiseks soovitatav flebograafia. See võimaldab teil tuvastada tromboosi koha ja määrata veenide puudulikkuse astet.\nSoovitame lugeda artiklit inimese pulsi kohta. Siit saate teada pulsi määramise meetodite, normaalsete näitajate, kõrgete ja madalate näitajate põhjuste kohta..\nJa siin on juttu rohkem trikluusklappide defektidest.\nSfügograafia on meetod impulsilaine registreerimiseks. Seda saab läbi viia otse lehtri või mahulise abil, kasutades pneumaatilisi manseteid. Meetodil pole absoluutset vastunäidustust, kuid usaldusväärsete andmete saamiseks on vajalik füüsiline ja emotsionaalne puhkus.\nTulemusi töödeldakse arvutiprogrammi abil. Need aitavad selgitada perifeerse vereringe häireid diabeedi, hüpertensiooni, defektide ja ateroskleroosi korral. Seda ei kasutata veenide uurimisel; venoosse puudulikkuse korral on näidustatud flebograafia.\nUltraheli ja spetsiaalsed testid aitavad tuvastada alajäsemete patoloogiaid. Artiklist selgub, kuidas kontrollida jalgade anumaid ja protseduuriks valmistuda.\nAju MSCT viiakse läbi insuldi ja muude veresoonte patoloogiate kahtluse korral. Angiograafiat tehakse sageli arteriaalse kontrastsuse suurendamisega. Et aru saada, kumb on parem - MRI või MSCT, peaksite teadma, mida nad näitavad.\nVeenide teostatud flebograafia näitab probleeme, aitab tuvastada kõrvalekaldeid valu ebaselgusega. See on tehtud alajäsemete, väikese vaagna, aju jaoks. Koos MRT-ga on ka radiopaque ja mitte.\nCT angiograafia on ette nähtud alajäsemete, aju, kaela, kõhuõõne, brachiocephalic arterite anumate haiguste tuvastamiseks. See võib olla nii kontrastiga kui ka ilma. Samuti on olemas tavapärane ja valikuline CT.\nÜldiselt sarnaneb Menckebergi skleroos sümptomite korral tavalise ateroskleroosiga. Haigus väljendub aga seinte lupjumises, mitte kolesterooli ladestumises. Kuidas ravida Menckebergi arterioskleroosi?\nLaevade seisundi hindamiseks tehakse jäsemete revasvasograafia. Meetod aitab välja selgitada jäsemete, üla- ja alajäsemete tuimuse põhjuseid. Tulemuste dešifreerimine aitab tuvastada veenilaiendite, ateroskleroosi ja muude haiguste tekkimist.\nAordi ja selle harude dupleks skaneerimine viiakse läbi kaare hargnemise, verevoolu kiiruse, naastude olemasolu ja muu määramiseks. Kõhupiirkonna selline diagnoos aitab tuvastada patoloogiaid, et võimalikult kiiresti alustada ravi või operatsiooni..\nTooni uurimiseks tehakse vajadusel veresoonte reoentsefalograafiat. Näidustused võivad olla ateroskleroosi, hüpo- ja hüpertensiooni, düstoonia jt kahtlus. REG saab läbi viia funktsionaalsete testidega, et aju verevarustust üksikasjalikult uurida.\nHobuse jõu keha mähis ja salendav geel\nKuidas ravida veenilaiendeid õunasiidri äädika abil?\nHemorroidide salvide ja ravimküünalde ravi\nSuposiidid hemorroidide raviks: odav ja efektiivne\nHemorroidiaalse patoloogia ravi hüdrokortisooni salviga\nKuidas vabaneda jalgade veenide punnidest?\nMadal neutrofiilide arv veres täiskasvanul\nKas varikoceel mõjutab potentsi?\nHemorroidide ravi kurgiga dr Popovi sõnul\nMida teha, kui jalg krampi - kuidas leevendada jala lihasspasme?\nKas vajate varikoceeli operatsiooni??\nTromboos: kuidas see on ohtlik ja mida ohu vältimiseks otsida?\nJalade veresoonte oklusiooni (ummistuse) mõisteAlajäsemete arterite ummistus viib nende tarnitavatesse organitesse ja kudedesse hapniku ja toitainete pakkumise lakkamiseni.\nPhlebodia 600 (Phlebodia 600) kasutusjuhendid\nAstelpaju küünlad hemorroidide jaoks: kuidas rakendada, vastunäidustused\nVinilin - Shostakovsky palsami juhised\nParimad fleboloogia kliinikud Moskvas\nKuidas valmistuda vaagna ultraheliuuringuks naisele ja mehele?


Oliiviõlileib tšilli ja päikesekuivatatud tomatiga | Toidutegu\nOliiviõlileib tšilli ja päikesekuivatatud tomatiga\nPosted on 06/07/2012 | Lisa kommentaar\nÜritus iseenda varjust ette jõuda lõpeb alati käpuli käimisega. Sellepärast tuleb tegeleda ainult sellega, mis vähemalt mingil moel inspireerib (toiduga… näiteks ;)). Meilid jätta üldse lugemata. Ja vastata ainult nendele telefonikõnedele, mis tõotavad lisaks muule sisaldada kutset minna veini jooma. Ja vaadata ringi ja leida, et nüüd on vist suvi.\nLiiga palju ülearust kippus viimasel ajal mõtteis keerlema, nii et isegi see kõige tähtsam – toit, noh! – kippus ära ununema. Ühel kenal õhtul viskasin siis jalad seinale (rõdutool oli tegelikult) ja lugesin oma lapsepõlve raamatut, dr. Dolittle’i lugusid Hugh Loftingi sulest, kus üks tegelastest on siga Gab-Gab, suur toidunautleja. Ja vaat siis tuligi jälle meelde, kuivõrd tore tegevus on ikkagi söömine :). Pool kuningriiki marineeritud räimede eest! Kaalusin täitsa tõsimeeli, kas jõuaks enne sulgemist Prismasse – see on kella 23ni lahti ja seal on räimefileesid. Arvasin, et ei jõua. Ja tegin nisuleiba hoopiski.\nMuusika: Edith Piaf “Non, je ne regrette rien”\nOliiviõlileib tšilli ja päikesekuivatatud tomatiga (4 väikest pätsi)\n(inspiratsioon: Tessa Kiros)\n0,5 l käesooja vett\n600 g nisujahu\n200 g täisterajahu\no,5 tl tšillihelbeid\nMurenda pärm kaussi, lisa vesi, oliiviõli ja suhkur. Sega läbi ja jäta 10 minutiks seisma, kuni segu hakkab kergelt mullitama.\nLisa jahu, sool ja tšillihelbed, sega kätega tainaks. sõtku, kuni tainas muutub elastseks ning hakkab käte ja kausi küljest lahti lööma. Kata kauss rätikuga ning lase soojas kohas poolteist tundi kerkida.\nKerkinud tainas kummuta jahuga üle puistatud lauale, suru õhk välja ning sõtku tainasse õlist nõrutatud ja tükeldatud tomatid. Vormi jahuste kätega neli väikest pätsi, tõsta need küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ning lase rätiku all pool tundi kerkida.\nKüpseta 220-kraadises ahjus 20-25 minutit.\nRubriigid: leivad-saiad-kuklid-karaskid, soolane, suupisted, tomat, tšilli. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Uudised — Viimsikohvikutepaev\nRegistreeri oma kohvik juba täna\nAastal 2021 toimub Viimsi Kohvikutepäev 17. juulil. Viimsi valla saartel on Kohvikutepäev 2 päeva: 17.-18. juuli 2021.\nJuba täna oleme avanud võimaluse registreerida oma kohvik.\nKohvikut saab registreerida meie kodulehel www.viimsikohvikutepaev.ee.\nViimsi Kohvikutepäeva 2020 TÄNUÜRITUS toimus 21.07.2020 Viimsi Rannarahva muuseumis.\nViimsi Kohvikutepäeva külastajatel oli võimalik valida oma "Lemmiktoit" ja "Lemmikkohvik".\n"Rahva lemmikkohvik 2020"\n"Rahva lemmiktoit 2020"\nTOORJUUSTUKOOK KOHVIKUS TELLISAARE\nKäesoleval aastal toimub Viimsi Kohvikutepäev kahel päev 18.07 - 19.07.2020.\nViimsi Kohvikutepäev 2019 on jõudnud õnneliku lõpuni!\nEile, 23.07 toimus Viimsi Rannarahvamuuseumis kõikidele kohvikupidajatele tänuüritus. Kohvikupidajaid tunnustati tiitlite ja eripreemiatega ning kõikide kohvikukülastajate vahel, kes olid usinalt templikaarte täitnud loositi välja auhinnad. Templikaarte oli palju ning kohvikutes oli käinud rohkelt külastajaid.\nTÄNA ON VIIMSI KOHVIKUTEPÄEV 2019\nTÄNA on VIIMSI KOHVIKUTEPÄEV 2019.☕\nVõta kaasa SULARAHA. Kohvikutes ja ka bussi peal on arveldamine sularahas.\nVõta kaasa JOOGIPUDEL või kruus, et vähendada prahi teket.\nPaadile minnes ole aegsalt SADAMAS!\nVANADE BÄNDIDE KOKKUTULEK - RANNARAHVA FESTIVALI RAAMES\nIkka selles hop-on-hop-off BUSSIPEATUSES NR. 11 - Viimsi vabaõhumuuseumis, toimub laupäeval ja pühapäeval Rannarahva festivali raames rohkemgi veel. Alates kella 14.00 kuni hilisõhtuni on mõlemal päeval võimalik kuulata oma vanu lemmikmuusikuid - Reet Linna, Eastwood, Eimel Unplugged jpt. Mõnus meelelahutus peale rohket kohvikute külastust!\nViimsi Vabaõhumuuseumis, hop-on-hop-off PEATUSES nr. 11 toimub 20.-21.07 VIIMSI RANNARAHVA FESTIVAL! Tule kaema!\nVIIMSI TEATAJA KOHVIKUTEPÄEVA ERILEHT\nKERILE JA AKSILE SÕIDA PAADIGA\nKohvikutepäeval sõida KERILE ja AKSILE paadiga.\nPilet osta Piletilevist.\nKOHVIKUTEPÄEVALE HOP-ON-HOP-OFF BUSSIGA\nKruiisi Viimsi Kohvikutepäeval ringi HOP-ON-HOP-OFF bussiga.\nBussipileteid osta PILETLEVIST:\nOma lemmik kohviku BUSSIPEATUSE leiad kohvikutepäeva kodulehelt:\nViimsi Kohvikutepäeva TEMPLIKAART\nLisame käesoleval aastal Viimsi Kohvikutepäevale PÕNEVUST ja VÕISTLUSMOMENTI!\nKülastajana KOGU kohvikutepäeval 3 TEMPLIT ja osale loosis!\nVali Viimsi kodukohvikute seast oma “LEMMIK KOHVIK” ja oma lemmik toit “ROOG VIIMSI 100”.\nLoosikaardi leiad Viimsi Teatajast, kohvikutest või prindi ise välja!\nLoosikastid asuvad igas kodukohvikus!\nLoosimine ja auhindade jagamine toimub Viimsi Rannarahvamuuseumis teisipäeval 23.07 kell 18.00!\n"VIIMSI TALK" viimsi teataja - KUULA INTERVJUUD\n10 PÄEVA KOHVIKUTEPÄEVANI\n10 PÄEVA on jäänud Viimsi Kohvikutepäevani!\nTäna on teada, et 20.07 avab Viimsis uksed 29 KODUKOHVIKUT. Tutvu kohvikute KAARDIGA siin: https://www.google.com/maps/d/edit?hl=et&hl=et&mid=1if0GDmSmBjy_Dn4SE7d3hhSq7dv9YqiD&ll=59.52030741483839%2C24.814659600000027&z=17\nVEEL ON AEGA REGISTREERIDA oma kodukohvik kuni 13.07.2019. Registreerida saab alloleval lingi:\n17 PÄEVA KOHVIKUTEPÄEVANI\n17 PÄEVA on jäänud Viimsi Kohvikutepäevani.\nREGISTREERUNUD on 23 kodukohvikut.\nREGISTREERIDA SAAB KOHVIKUID KUNI 13. juulini. Registreeri oma kohvik juba täna:\nKäesoleval aastal toimub Viimsi Kohvikutepäev 20.07.2019.\nKohvikute registreerimine on alanud! Registreeri oma kohvik SIIN!\nKõikidele kodukohvikutele, kes võtsid osa Viimsi Kohvikutepäevast 2018 - toimus tänuüritus Viimsi Rannarahva Muuseumis 2.08.2018.\n28.07.2018 Viimsi Kohvikutepäev\nEile, 28.07.2018 toimus Viimsi Kohvikutepäev! Aitäh kõikidele kohvikupidajatele ja kohvikukülastajatele! Jääme järgmist aastat ootama!\nViimsi Kohvikutepäeva korraldajad\nHOP- ON-HOP-OFF bussi marsruut\nHOP-ON-HOP-OFF bussi marsruut! Kus maha minna, et jõuda oma lemmikkohvikusse!\nBussi PÄEVAPILETI saab lunastada piletilevist PILETILEVIST.\nViimsi Teataja erileht\npäev täis maitseelamusi\n28.07.2018 päev täis maitseelamusi ja seiklust!\nREGISTREERI oma kohvik juba TÄNA!\n- Teeme sinu kohvikule REKLAAMI!\n- Reklaam tagab sinu kohvikus rohkem KLIENTE!\nRegistreerida saad oma KOHVIKU siin: http://www.viimsikohvikutepaev.ee/tooted


1 Moosese 45 - Piibel [Eesti Piibel 1739]\n1 Moosese 45\nSiis Joosep ei suutnud enam enese üle valitseda kõigi nende ees, kes ta juures seisid, ja ta hüüdis: 'Minge kõik mu juurest ära!' Ja ükski ei seisnud tema juures, kui Joosep ennast vendadele tunda andis.\nJa ta puhkes valjusti nutma, nii et Egiptus seda kuulis ja kuulis vaarao koda.\nJa Joosep ütles oma vendadele: 'Mina olen Joosep! Kas mu isa veel elab?' Aga vennad ei suutnud temale vastata, nõnda hirmunud olid nad tema palge ees.\nSiis ütles Joosep oma vendadele: 'Astuge ligemale!' Ja nad astusid ligemale ning ta ütles: 'Mina olen Joosep, teie vend, kelle te müüsite Egiptusesse.\nAga nüüd ärge kurvastage ja ärgu süttigu teil isekeskis viha, et müüsite mind siia, sest teie elu säilitamiseks läkitas Jumal mind eele.\nSest kaks aastat on olnud nüüd nälg maal ja on veel viis aastat, mil ei ole kündi ega lõikust.\nSeepärast Jumal läkitas mind teie eele kindlustama teile järeltulijaid maa peal ja hoidma teid elus, pääsemiseks paljudele.\nNiisiis ei ole teie mind läkitanud siia, vaid Jumal, ja tema on mind pannud vaaraole isaks ja isandaks kogu ta kojale ning valitsejaks kogu Egiptusemaale.\nTõtake ja minge mu isa juurde ning öelge temale: Nõnda ütleb su poeg Joosep: Jumal on mind pannud isandaks kogu Egiptusele. Tule minu juurde, ära viivita!\nSa võid elada Gooseni maakonnas ja olla mu läheduses, sina ja su pojad ja su poegade pojad, ja su lambad, kitsed ja veised ja kõik, mis sul on.\nMa hoolitsen seal sinu eest, kuna veel viis aastat on näljahäda, et ei jääks vaeseks sina ega su pere ega keegi, kes sul on.\nJa vaata, te näete oma silmaga, samuti näeb mu vend Benjamin oma silmaga, et ma tõepoolest ise teiega räägin.\nJutustage mu isale kõigest minu aust Egiptuses ja kõigest, mida olete näinud, ja tõtake ning tooge mu isa siia!'\nSiis ta langes oma vennale Benjaminile kaela ja nuttis, ja Benjamin nuttis tema kaela ümber.\nKuuldus kostis ka vaarao kotta, et Joosepi vennad olid tulnud, ja see oli hea vaarao silmis ja tema sulaste silmis.\nJa vaarao ütles Joosepile: 'Ütle oma vendadele: Tehke nõnda: koormake oma veoloomad ja minge Kaananimaale,\nvõtke oma isa ja oma pered ning tulge minu juurde, siis ma annan teile Egiptusemaa parimat ja te saate süüa maa rasva!\nJa sul tuleb anda käsk: Tehke nõnda - võtke endile Egiptusemaalt vankrid väetite laste ja naiste jaoks ja tooge oma isa ning tulge!\nTeie silm ärgu kurvastagu teie asjade pärast, sest parim kogu Egiptusemaal peab olema teie päralt!'\nJa Iisraeli pojad tegid nõnda ja Joosep andis neile vaarao käsu peale vankrid, samuti andis ta neile teemoona.\nTa andis neile kõigile peoriided, aga Benjaminile andis ta kolmsada hõbeseeklit ja viied peoriided.\nSamuti läkitas ta oma isale kümme eeslit, kes olid koormatud Egiptuse parimate kaupadega, ja kümme emaeeslit, kes kandsid vilja, leiba ja moona ta isale teekonna tarvis.\nSiis ta saatis oma vennad minema ja nad läksid. Ja ta ütles neile: 'Teel ärge riielge!'\nJa nad läksid ära Egiptusest ning tulid Kaananimaale oma isa Jaakobi juurde.\nJa nad jutustasid temale ning ütlesid: 'Joosep elab alles, ta on nimelt kogu Egiptusemaa valitseja!' Aga ta süda jäi külmaks, sest ta ei uskunud neid.\nSiis nad jutustasid temale kõigest, mis Joosep nendega oli rääkinud. Ja kui ta nägi vankreid, mis Joosep oli läkitanud teda ära tooma, siis nende isa Jaakobi vaim elustus taas.\nJa Iisrael ütles: 'Küllalt! Mu poeg Joosep elab alles! Ma tahan minna ja teda näha, enne kui suren!'


"See, kes pole kunagi laps olnud, ei saa iialgi täiskasvanuks." Charlie Chaplin: mai 2014\nLastekasvatuse eripära Eestis\nÜks tehtud kodutöö, päris huviga ootan ka kommentaare!\nVäga põnev on hakata mõtlema sellele, mis võib mõnelt teiselt maalt pärit inimesele meie kultuuriruumi sattudes eriskummaline tunduda. Raskeks teeb enda võõramaalase rolli asetamise juures see, et pole kogemusi teistes riikidega, see tähendab, et vähemalt oma kogemuse põhjal ma võrrelda ei saa. Aga olen siiski ju lugenud erinevaid artikleid ja mõtteavaldusi, seega tuleb need lihtsalt mälusoppidest üles leida ja püüda ritta sättida.\nSiin ongi minu mõtted nendest asjadest, mis võivad nii mõnelegi mujal elavale inimesele kummalised tunduda:\n1. Sünnitus on pere-üritus. Just-just, Eestis last sünnitades võib soovi korral kaasa võtta või terve pere. Üldjuhul on küll kaasas vaid mees või hea sõbranna, kuid kuskil pole keelatud ka rohkem inimesi kaasa võtta. Olen lugenud, et on riike, kus kehtib ikka veel meilgi omal ajal olnud kord, et sünnitab ikkagi naine ja ülejäänud näevad last millalgi hiljem.\n2. Kui nüüd selle väikse ilmakodanikuga koju jõutakse, siis pole mingit kahtlust, et vähemalt ühte päevast uinakut hakkab laps tegema õues. Ja seda olenemata ilmast. On täiesti normaalne, et me paneme oma lapse õue magama ka -15 külmakraadide ja lumetuisuga. Nii mõnelgi maal paneb see aga inimesed hämmastunult kulmu kergitama. Lisa-boonusena muidugi ka see, et ega vanem seal õues koos lapsega ei ole, laps magab ja vanemad saavad toas oma tegemisi teha. Ilmselt oles mõnes kohas meile juba lastekaitse kohale saadetud, kahtlusega lapse hooletusse jätmises.\n3. Kui peaks juhtuma, et see väike ilmakodanik haigeks jääb, siis esimese asjana otsime me oma kappidest välja viina, hanerasva, põdrakanepi ning muud esiemade-aegsed arstirohud. Kes siis ei teaks, et köha vastu hanerasva, palaviku saame alla viinasokkidega jne. No jah, palju on neid riike, kus seda tõesti ei teata ja meid peetakse oma taimetarkusega vähe kummalisteks. Kuid siin on siiski tunda ka arvamuste lahknemine – on ka meil neid, kes usaldavad vaid arste, kui ka neid, kes järjest enam lähevad tagasi esivanemate tarkuste juurde.\n4. Jätkuks eelmisele punktile, tundub mulle, et eestlased liiguvad samm-sammult tagasi minevikku. Taas kolivad pered maale, lastele pannakse alla korduvkasutatavad mähkmeid, püreed keedetakse ise valmis… Heaoluriigis vangutab lapsevanem pead ja küsib, et miks te küll nii teete, poest saab ju palju lihtsamalt ja mugavamalt. Saab küll, aga meie vanemad tahavad oma lapsele pakkuda oma arust parimat ja see parim tuleb loodusest ja on isetehtud.\n5. Liikudes mõtetes ikka veel edasi looduse radadel, siis kui palju on ilmas neid õnnelikke lapsi, kes saavad paljajalu koduaeda astuda, põõsast marja suhu pista või peenralt porgandi välja sikutada. Ja mis eriti linnastunud riikide inimesi üllatab, neid marju ja juurvilju ei peagi kohe hügieeniliselt pesema tormama, vaid neid saabki kohe sealsamas sööma asuda. Meil Eestis on veel alles niipalju puhast loodust, et üllatame teisigi. Kuigi me ise ehk ei mõista alati selle väärtust, näevad seda teised!\n6. See on küll ilmselt teravate vaidluste koht, kuid mulle endale on jäänud mulje, et meie väiksed lapsed saavad ikkagi päris pikalt kodus oma ema-isaga olla. Vanemapalk kestab lapse 1,5-aastani ja alles siis lähevad meil esimesed lapsed lastehoidu. Samas on mulle kõrva jäänud, et on päris mitmeid riike, kus sa pead juba paari-kuuse lapse kõrvalt ära tööle minema, sest vastasel juhul sa jääd lihtsalt töökohast ilma. Meil hoitakse töökohta kuni lapse 3-aastaseks saamiseni. Kui see ei ole luksus, siis mis veel on!\n7. Meie lapsed teevad kodutöid! Selle väite esitan tuginedes oma teismelise juttudele. Nimelt on ta olnud oma esinemiste ajal erinevates riikides erinevate perede juures nö kasulapseks ning just tema on öelnud, et mujal on peredes koduabilised, kes koristavad ja abistavad kodustes toimetustes. Meil aga peavad ka lapsed juba õige väiksest peale kõiges kaasa lööma. Aga samas eks nii mõnegi välismaalase jaoks ole see ehk hoopis eksootikaks, et saab näiteks ise kartulit panna või peete harvendada.\n8. Nüüd taaskord tuginen oma mälule, mis ütleb, et on riike, kus lapsed käies lastehoius või –aias, võtavad sinna toidu karbiga kaasa. Meie koolieelsetes lasteasutustes saavad lapsed kolm korda päevas korralikult süüa. Edasi läheb veel luksuslikumaks koolis, sest nüüd on söömine lausa tasuta (hea küll jah, mõnel pool peab vanem natuke siiski juurde maksma, kuid need on väiksed summad) ja ikka pakutakse lastele tervislikku ja sooja toitu. Oh, kui Jamie Oliver seda näeks. J\n9. Juba esimese klassi lapsed käivad iseseisvalt kooli ja koju. See pole mujal üldse mitte nii tavaline, sõidutavad kas vanemad või koolibussid. Meil aga liiklevad paljud lapsed kodu ja kooli vahel iseseisvalt, kas jala või ühistranspordiga ning see on meie kultuuriruumis täiesti tavaline.\n10. Meie maal jäävad lapsed juba suhteliselt väiksena üksi koju. Paljudes riikides on alaealiste üksi koju jätmine lausa keelatud, aga meil on see normaalne, et koolilapsed veedavad koolist vaba aja kas üksi või sõpradega ringi liikudes. On see hea või halb, kes seda nüüd nii täpselt öelda oskab, ehk mõjub see hästi lapse iseseisvumisele, aga lapsevanemal on hirm lapse pärast kindlasti suurem.\n11. Lõpetuseks, need võistlusmomendid! Meie lapsed on harjunud võistlema peaaegu, et kõiges. Taaskord, mõnes mõttes ju hea, aga samas ka halb. Tehes trenni, sporti, hakkavad juba lasteaialapsed käima võistlustel, kus selgitatakse üldjuhul ka paremusjärjestus. Mõnel alal on see vajalik, aga võiks ju lastele jääda ka lihtsalt rõõm liikumisest? Ja ärgem unustame eriti Tallinnas aktuaalseid koolikatseid, taaskord võistlemine selle nimel, kes on parem kes mitte.\nSee nimekiri pole kindlasti absoluutne tõde ja pannes selle nimekirja hiljem ka oma blogisse, ootan hea meelega kommentaare, kas asjad on nii või on ehk hoopis teisiti. J\nAga üks on kindel, meie maal kasvavad õnnelikud lapsed!!!!\nPostitaja: Heily kell 22:18 3 kommentaari:\nSildid: enesest, lapsed, mõtlen...\nRoheliste rattaretk 2014\nMa kirjutasin siia piku jutu, aga kuna see kõik ära kustus, siis nüüd mõelge ise, kui lahe matk meil oli!!!!\nminu valutavad põlved\njoobes kohalik, kes sai šoki, kui poes looklevat saba nägi\nringmäng "Liiguta kiiresti Vana Tallinnat" curly Stringsi taktis\n220 läbitud kilomeetrit!\nPostitaja: Heily kell 19:51 Kommentaare ei ole:\nSildid: enesest, sport, sõbrad\nNädalavahetus jooksuga. :)\nVana teada tõde on see, et üks tartukas ikka Tartu Maratoni üritustest kõrvale ei taha jääda. Nii on lugu ka meie perega. :)\nIlmselt kui seda nüüd päris sportlased loevad, siis nad lihtalt minestavad, aga ausõna ma olin eelnevatel kuudel läbinud vaid 38 km joostes. Tegelikult läks lõpp mõnusalt, tõstsin aga muudkui järjest (st ilma puhkuseta) joostavat maad, aga siis tuli pauk. Nädal enne jookse nohu, palavik ja valus kurk... No jäi siis nii, et minu plaan jäi katki ja tuli otsustada, mida üldse teha...\nSportlik päev algas kõige väiksema mehe jooksuga, nagu ikka sai varsti kolmene väikemees läbida 400 meetrit. Alguses ta ehmus rahvamassi peale ikka ära, aga edasi oli nii tubli, et emme kätt vaja ei olnud ja terve tee sai joostes läbitud. Lõpus oli jõudu veel kiirendadagi.\nJärgmiseks ootas mind ja kõige suuremat piigat ees Heateo jooks. Siin jätkus minu plaan, et kui need 4,3 km ilusasti läbida jõuan, siis lähen ikka homme starti. Noh, ütleme nii, et peale kahte kilomeetrit oli jalg raske ja ei liikunud kohe üldse enam. Punnitasi siiski jalutamist ja kõndimist vaheldumisi katsetades 35 minutiga lõpuni. Selleks ajaks suurem piiga istus juba autos ja puhkas jalga.\nKohe peale Heateo jooksu starti sai ka keskmine laps starti. Väike piiga läbis oma 2 km mõnuga ja nautides.\nNüüd ma pidin otsustama, mida selle Tartu jooksumaratoniga teha... Lõpuks peale kõhklusi otsustasin siiski proovima minna, alati saab ju katkestada. :)\nHommikul tegin endale tavapärase maratoni-eelse söögi (ah-aa, ma olen vaid kahel rattamaratonil käinud ja need ka lühikesed distantsid) ehk neljaviljahelbepuder ja munaleib. Kõrvale veel üks smuuti! Teel Otepääle vasardas mul peas ainult üks mõte - miks ma seda teen, miks ma seda teen, miks ma seda teen... Aga jonni ei jätnud ja nii ma olingi stardis.\n23 kilomeetrit on ikka juba pikk maa ja ma teadvustasin endale väga selgelt, et seda joostes läbida ma ei suuda. Seega tuli välja mõelda plaan! Otsustasin teha nii, et kõikidest mägedest üles ma kõnnin ja alla jooksen. Lisaks kõikides joogipunktides venitan ja lõdvestan ja puhkan! Etteruttavalt saan öelda, et plaan toimis ja ma tõesti jõudsin lõppu, ilma et oleksin pidanud kordagi teel olles mõtlema katkestamisele.\nKuskil seitsmendal kilomeetril said mind tagant tulevad kepikõndijad juba ilusasti kätte ja mind rõõmustas vaid teadmine, et vähemalt kaks jooksjat on minust veel tagapool. :) Eks ma neid kõndijaid parajalt häirisin ka, sest kui nemad liikusid ühtlases tempos, siis mina ju mäest üles kõndides (nemad läksid mu'st mööda) ja mäest alla joostes (ehk mina läksin neist mööda), aga tegelikult olid nad ikkagi sõbralikud! Üks hästi tore naine ergutas ja oli veendunud, et küll ma lõppu jõuan.\nKuskil 15 km peal tundisin, et jalad on lootusetult kanged, aga jätkasin jonnakalt ikkagi ka jooksmist ja ilmselt see aiatas natuke kaasa ja jalad ikka tegid koostööd. Aga millegipärast läksid sõrmed ühtäkki paiste... Ja siis ma tegin seda, mida mitte kunagi teha ei tohi ehk ei küsinud sealt arstitädide käest, et kas on midagi jamasti, sest kartsin, et nad ei luba mul edasi joosta. :P Igatahes püüdsin joogipunktides igaks juhuks veel rohkem juua ja võtsin üleüldse rahulikult.\nKui 20 km oli seljataga, siis tekkis korraga tunne, et ma teengi selle ära. Mõnuga jooksin lühikese raja jooksjatest mööda (kes olid meiega selleks hetkeks liitunud) ja tundsin ennast tõeliselt hästi! Kuni... 1 km enne lõppu tundsin talla all villi... Olin iseendale lubanud, et lõpu ma igal juhul jooksen ja nii ma siis jooksin. 500 meetrit enne lõppu hakkas vasak põlv valutama ja pean tunnistama, et need meetrit jooksin tõesti läbi valu ja need meetrid ei olnud mõnusad!!!\nAga lõpp hea, kõik hea! Lõpu aeg 3.19.59 ja tunne ikkagi hea! Ja lausa 11 pikamaajooksjat jäi minust tahapoole. :)\nPärast suutsin täitsa vabalt ka kõndida ja polnud häda nagu midagi. Õhtul muidugi enam olukord nii hea ei olnud ja jalad olid väsinud ja valusad (ühel jalal ka uhked kolm hiiglaslikku villi). Aga hea meel on tõdeda, et päev hiljem ehk täna on olukord täitsa ok. Trepist on natuke raske liikuda, aga sellist tunnet, et üldse enam ei jookse, küll peal ei ole.\nSiiski, luban, et järgmisele jooksule lähen niimoodi, et olen natuke rohkem harjutanud. See saab olema sügisel ja õnneks on mul siis olemas ka kaasjooksja Mareki näol!!! :)\nPostitaja: Heily kell 13:21 1 kommentaar:\nSildid: lapsed, sport


Tartu teadlased näitasid, et haiguste geneetilise riski hindamisel mängib olulist rolli inimese päritolu – Pealinn.ee\nTartu teadlased näitasid, et haiguste geneetilise riski hindamisel mängib olulist rolli inimese päritolu (0)\nSeetõttu on maailmas ja ka Eestis välja töötatud erinevaid matemaatilisi mudeleid, mis püüavad arvesse võtta kõiki neid geenivariante, liita kokku konkreetse inimese riski suurendavad kombinatsioonid ning saadud summa – nn riskiskoori – põhjal määrata selle inimese haiguse riskiks madal, keskmine või kõrge.\n“Näitasime oma artiklis, et riskihinnangu tegemiseks vajalikud lävendid ei ole universaalsed, vaid sõltuvad oluliselt inimese geneetilisest päritolust. Riskiskoor, mis eestlase jaoks tähendab suurt haiguse avaldumise tõenäosust, võib tähendada aafriklase jaoks madalat,” kirjeldas leidu artikli üks autoritest Sulev Reisberg. Reisberg lisas, et seetõttu on äärmiselt oluline enne riskihinnangu andmist skoori inimese päritolule vastavalt kohandada: “See võib osutuda keerulisemaks, kui inimene ei ole geneetiliselt tüüpiline selle rahva esindaja ning tema juured on segunenud. Tihtipeale inimene ise ei pruugi oma täpset päritolu teadagi.”\nKuidas riskiskoori täpselt kohandada, artikli autorid ei ütle – see on veel edasise uurimistöö teema. “Tähtis oli võimalikku mõju esmalt üldse hinnata. Teades, mis on probleem, saab hakata sellele lahendust otsima – kas siis välistades riskihinnangutest osa inimesi, et vältida neile vigase tagasiside andmist, või mugandades skoori nende geneetilisele taustale sobivaks,” täpsustas uurimisrühma juht professor Jaak Vilo.


NID teeb Eesti disainile pesa Pariisi disaininädalale - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nNID teeb Eesti disainile pesa Pariisi disaininädalale\nPariisi disainiädalal on eesti disain nii laialdaselt esindatud esimest korda\nSeptembri alguses toimuval Pariisi disaininädalal avab sel aastal uksed pop-up showroom, kus on esindatud 19 Eesti disaineri looming, lisaks saab Pariisis sel ajal maitsta Eesti toite.\n5. – 12. septembril toimuval Pariisi ühel tähtsaimal disainiüritusel on Eesti sel aastal esmakordselt esindatud NID-nimelise (Nordic Innovative Design) kontseptsiooniga, mis lähtub eelkõige kahest märksõnast: põhjamaine kvaliteetne disain ning nutikad lahendused. NID (prantsuse keeles pesa) pop-up showroom seab end sisse AntiCafé kohvikus, mis asub Pariisi esimeses linnaosas. Disainipesas on seekord esindatud : #jonurm, Bold Tuesday, Click&Grow, COW, Dotti textiles, dève, Jaanus Orgusaar, Kärt Ojavee, k00d.ee, Lentsius Design, Liisa Soolepp, Monika Järg, Raili Keiv, Reet Aus, Rüü, StenCilit, Studio Tartuensis, Teenu ja Warm North.\nKoostöös Eesti Maaeluministeeriumiga on kohvikus lisaks disainerite toodangutele esindatud ka Eesti söögikultuur – kogu nädala vältel lisatakse kohviku tavapärasesse menüüsse eestipäraseid suupisteid, mille puhul on samuti lähtutud põhjamaisest looduslähedusest. Seepärast on põhirõhk Eestimaisel mahetoodangul.\nEesti disainerid pole varasemalt Pariisis nii laiahaardeliselt üles astunud. “Tegu on nö teaser-tüüpi väljapanekuga, millega soovitakse külastajatele Eesti disaini tutvustada ning selle vastu huvi äratada. NID-i eesmärk on luua sümbioos disaini, lisaürituste ja kohviku enda atmosfääri vahel,” rääkis Eesti väljapaneku korraldaja Triin Loks .\nNID-i programmi raames toimuvad ka kaks lisaüritust: 8. septembril astuvad innovaatiliste tekstiilide teemalisel presentatsioonil üles Kärt Ojavee (Eesti) ja Luce Couillet (Prantsusmaa), kes diskuteerivad kahe maa tekstiilialaste katsetuste teemal. 11. septembril toimub pop-up poe NID lõpuõhtu, kus esineb Eesti muusik Viktor's Joy ning kus külalised saavad nädala jooksul kogunenud muljeid vahetada.\nViiendat korda toimuv Pariisi disaininädal toimub kord aastas. Sel aastal on rahvusvahelisel üritusel esindatud üle 300 erineva disainiprojekti.\nProjekti NID toetavad Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Maaeluministeerium, Eesti Suursaatkond Pariisis, EstoLink, AntiCafé, JOIK, Liviko, Käbliku Pruulikoda ja Pühaste Brewery.\nAntiCafé kohvik asub Pariisis aadressil 10 rue de Richelieu: http://anticafe.eu.\nLisainformatsiooni leiab NID veebilehelt www.nid.ee ja Facebooki lehelt