Ergonoomika ehk ergonoomia on teadus inimesele kõige soodsamatest tegevusviisidest, -vahenditest ja -keskkonnast\nKategooria ergonoomika populaarseimad õppematerjalid\nKaasaegse ergonoomika alused Ülo Kristjuhan TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Käitismajanduse instituut Tööteaduse õppetool TTÜ Kirjastus Tallinn 2000 Sisestamise eest eriline tänu Helenile ...\nTöökeskkond ja ergonoomika kordamiskisimuste vastused 2015. Teema 1. EL töötervishoiu ja tööohutuse normatiivmaterjalid ja strateegia põhimõtted. 1. Eurodirektiivid töötingimuste ja seadmete ohutuse osas. Raamdirektiiv meetmete kohta töötajate tervise kaitseks ja tööohutuseks Eridirektiivid raamdirektiivi 89/391/EEC juurde: I: mis käsitleb töötervishoiu nõudeid töökohtadel (OJ L II: töö ajal kasutatavaid töövahendeid käsitlevate töötervishoiu- ja tööoh...\nLÄÄNE-VIRU RAKENDUSKÕRGKOOL Ettevõtluse ja majandusarvestuse õppetool R13KÕ1 Kristina Mägi ERGONOOMIKA Referaat Õppejõud: Lia Valdek, MA Mõdriku 2013 SISUKORD SISSEJUHATUS............................................................................................................3 1.ERGONOOMIKA.......................................................................................................4 2.TÖÖKOHA FENG SHUI...................................................................................\nArvutitöökoha riskianalüüs, ergonoomika\nArvutitöökoha riskianalüüs. Töökoha ergonoomika\n1. Tööergonoomika. Õppeaine eesmärk: Aine läbinud üliõpilane: 1. tunneb terviseriske töös füüsilist abi vajavate patsientidega 2. oskab kasutada ergonoomilisi võtteid riskide vähendamiseks, väsimuse ennetamiseks ja töövõime taastamiseks Hindamine: Kursus lõpeb hindelise arvestusega. Etteantud situatsioonülesande lahendamisel tuleb demonstreerida oma oskusi tööasendite ja võtete kasutamisel ning töö organiseerimisel. 1.1. Terviseriskid töös füüsilist abi vajava patsiendiga. Põhimõisted: ...\nErgonoomika tegevused IV patsiendi nihutamine voodi servale\n... Pilt 1 Pilt 2 3. Keskosa ehk puusa nihutamine: abistajad on patsiendi puusade juures. Teineteisel abistamine käte tuharate alla panekul: Abistajal on põlv voodil, kätega haarata ja hoida üle patsiendi puusaliigese juurest ning pöörata patsienti enda poole, samal ajal teisel abistajal asetada üks käsi patsiendi omapoolse tuhara alla (pilt 3). Lasta patsient tagasi selili. Tööergonoomika konspekt Maie Timm Pilt 3 Teisel abistajal asetada põlv voodile, haarata käega üle patsiendi puusaliigese juurest kinni ja pöörata patsient enda poole (pilt 4). Pilt 4 Abistajal asetada käsi või käed patsiendi omapoolse tuhara alla (pilt 5). Pilt 5 Lasta patsient selili. Abistajal tõsta patsiendi tuhara all oleva käega külge üles poole ja asetada ...\nErgonoomika - Essee ja loengumaterjal\nTartu Tervishoiu Kõrgkool Õe põhiõppe õppekava (lühendatud õppeajaga) Zanna Jakovleva ARVUTITÖÖ ERGONOOMIKA Iseseisev töö Juhendaja: Anne Murov, õppejõud Tartu Tervishoiu Kõrgkool Tartu 2016 VAATLUSOBJEKTID Ergonoomika alased soovitused Valgustingimused Ruumis, kus töötatakse arvutiga, on soovitatav loomulik val- gustus (rohkem päevavalgust). Valgustingimuste reguleerimi- Töötamiskoha pa...\nElektromagnet väljad, ergonoomika\nKüsimuste vastused 1. Kuidas mõjutavad elektromagnetväljad inimese tervist? Elektromagnetväljad mõjutavad inimese tervist: Kui väljatugevus ületab inimese taluvuspiiri, hakkavad kiirgused tervist kahjustama. Elektrosmogi poolt tekitavate tervisehäirete hulka on arvatud rida haigusi, nagu: o kroonilised haigused  psüühiline pinge, peavalud, unehäired, liigesehaigused, selgroo ja nimmepiirkonna valud, allergia, astma,viljatus. o kestev väsimus, töövõime v...\nAlustatud esmaspäev, 28. detsember 2015, 00:25 State Finished Lõpetatud esmaspäev, 28. detsember 2015, 00:37 Aega kulus 12 minutit 6 sekundit Punktid 11,83/17,00 Hinne 69,61 maksimumist 100,00 Tagasiside Test on sooritatud. Küsimus 1 Osaliselt õige Hinne 0,67 / 1,00 Remove flag Küsimuse tekst Tööprotsessi toime inimesele o...\nErgonoomika tegevused IX\n... asetada põlv voodile. Haarata patsiendist kaugema käega kinni patsiendi padja servast (patsiendi viimase kaelalüli kõrguselt). Teine käsi asetada patsiendi lähemale puusaliigesele, sõrmed väljapoole (pilt 1, 2). Pilt 1 Pilt 2  Tõmmata patsient koos padjaga voodisse istuma: mõlematel abistajatel tõmmata patsienti rahulikult ja korraga (pilt 3, 4). Tööergonoomika konspekt 1 Maie Timm Pilt 3 Pilt 4  Patsiendi turvamine: patsiendile lähemal oleval abistajal asetada põlv voodile, reie siseküljega vastu patsiendi tuharat ja hoida kätega kinni patsienti õlaliigestest ja toetada patsient oma keha eeskülje vastu. Olla patsiendile võimalikult lähedal (pilt 5). ...\nRiskianalüüs. Töökeskkond ja ergonoomika\nGMO Riskianalüüs skk on d ja ergo n oo mika Tööke MIS ON GMO?  Geneetiliselt muundatud organism ehk GMO on elusolend (bakter, taim, loom), kelle pärilikkuse ainet (DNA-d) on geenitehnoloogilisi võtteid kasutades kunstlikult muudetud. GMO AJALUGU  Esimene GM bakter loodi Kalifornias 1971. Aastal.  Esimesed GM taimed tehti Missouris ja Belgias 1983. Aastal.  Turule jõudsid esimesena GM vaktsiinid (1992-1994)  Neile järgnes kauase s...\nLühikokkuvõte ergonoomikast. ● inimese ja süsteemi interaktsiooni seaduspärasuste uurimine eesmärgiga kohandada süsteem inimese järgi ● tegeleb töötingimuste, nt. valgustuse, müra, mikrokliima, tööasendi ja ka informatsiooniprotsesside, töö organisatsiooniliste, psühholoogiliste jt. tegurite parandamisega LIIGID ● süsteemiergonoomika ● hambaravi ergonoomika ● arvutitöö ergonoomika ● töökoha ergonoomika ● tööstus ergonoomika\nErgonoomika. Psühholoogilised ohutegurid\nErgonoomika aine kt\nErgonoomika kt kordamine\nTARMO KORDAMINE ELEKTROMAGNETVÄLJAD: 1.Kuidas tekib elektriväli- ja magnetväli? Kuidas on nendega seotud elektromagnetväli? Elektriväli tekib, kui seadmes on pinge, nt lamp on pistikusse ühendatud. Magnetväli tekitatakse, kui juurde lisandub voolu liikumine. Elektromagnetväli on väli, mida tekitavad elektrilised masinad, elektrijuhtmed jms, mis on lülitatud vooluvõrku. Kus iganes liigub elekter, tekivad mõlemad  nii elektri- kui magnetväli. 2. Kuidas mõjuvad inimesele elektromag...\nSeadusandlus. tookeskkond ja ergonoomika\nTöötervishoiu ja tööohutuse seadus Milline sisuline vahe on töökeskkonnaspetsialistil ja -volinikul? 4.\tMis on töökeskkonnanõukogu ning kas see peab koos käima igas ettevõttes? 5.\tMillal peab korraldama töökeskkonna riskianalüüsi? 6.\tMilleks on vaja riskianalüüsi? 7.\tKui töökohal töötavad samal ajal vähemalt kahe eri töötandja töötajad, siis kes vastutab töötervishoiu – ja tööohutusalase ühistegevuse eest? Mille poolest erineb töötervishoiuarst perearstist?


Buduaari foorum - The Amazing Race\nPostitatud: 20-07-2009 16:39 Jälgi teemat\nKas jälgite seda saadet? Mida arvate? Kas ise tahksite osaleda kui antakse võimalus ja kes oleks see inimene, keda sooviksite sellel võistlusel enda kõrval näha?Ema/isa ,sõber, elukaaslane,vanavanemad, vend/õde või hoopiski naabrimees? Kas arvad, et saaksid hakkama igas olukorras ja riigis, mille keelt sa ei valda?\nhttp://www.postimees.ee/?id=148806 võistlejad ka eestis nyyd oma ülesandeid täitmas :)\nPostitatud: 20-07-2009 16:57\nArmastan seda sarja. Ise ei kujuta ette, et kellegagi sellises situatsioonis ilma tülideta hakkama saaks, või üldse hakkama saaks. Pigem siis üksi.\nKuigi, kui oleks võimalus, siis läheks. Kasvõi proovimise pärast. Sest tegelikult on kogemus see, mis loeb :)\nPostitatud: 20-07-2009 17:01\nKas jälgite seda saadet? Mida arvate? Kas ise tahksite osaleda kui antakse võimalus ja kes oleks see inimene, keda sooviksite sellel võistlusel enda kõrval näha?Ema/isa ,sõber, elukaaslane,vanavanemad, vend/õde või hoopiski naabrimees? Kas arvad,et saaksid hakkama igas olukorras ja riigis, mille keelt sa ei valda?\nKui juhtun siis vaatan kindlasti.Meeldib see saade:)Ja tahaksin küll seal osaleda.tahaksin endale kõrval näha elukaaslast, sest tean, et tema aitab mind igas olukorras ;) keeled on inglise keel, saksa kee, mingilmääral vene keel ja itaalia keelest saan kaa midagi aru ;)\nPostitatud: 20-07-2009 17:03\nMulle meeldib ka see saade jubedalt ja jälgin alati kui saan. Usun, et kui ise minna saaks, siis koos elukaaslasega ja millegipärast arvan,et mingi tüli võib ka ikka tulla..nagu saatest näha siis tülitsevad seal kõik..olukord lihtsalt pingeline.Arvan,et saaksin hakkama ja vägev kogemus oleks see tõesti.\nPostitatud: 20-07-2009 22:34\nEi vaata sellist saadet ja tõsielu sarjadesse ma nagunii kunagi ei läheks.\nPostitatud: 20-07-2009 22:42\nmuidu ma ka ei poolda tõsielusarjades osalemist ja enda lolliks tegemist aga see on hoopis teistsugune saada..kogu mõte ongi võistluses,mite kellegi lolliks tegemisel televisioonis.\nPostitatud: 20-07-2009 23:13\nülivinge saade, vaatan iga kord kui juhtun peale. kahjuks kellaajad ei ole meeles, et millal eetris :) igatahes võtaks heameelega osa, kui eestis taoline värk korraldataks. pigem see, kui mingi pablo tähelepanu võitmine. kuigi jah, kardan kõrgust ja hull ujuja ei ole, nii et mõned takistused ilmselt oleks. seal peab ikka apsull kõigega arvestama.\nPostitatud: 20-07-2009 23:15\n...ja oma poisi võtaks partneriks kõrvale. eks see paneb suhte parajalt proovile, aga kui edukalt tehtud, siis suhe ikka kõvasti tugevam ka. tülid on normaalsed taolises situatsioonis.\nPostitatud: 20-07-2009 23:16\nVäga vinge saade, jälgin seda huviga. Võtaks kaaslaseks endale ühe väga hea sõbra või ema. Kui antakse selline võimalus, osaleksin kohe!\nPostitatud: 20-07-2009 23:20\nEi ole vaadanud ja ka ise ei osaleks..\nPostitatud: 21-07-2009 20:52\npole kuulnudki sellisest saatest varem midagi.


kõhukinnisus 30.03.06 / Lastehaigused\nei saa jagu kõhu kinnisusest - mida teha ?? Olen proovinud duphalaci - see ei mõju!Mustaploomi ja õuna püreed saab iga päev.Muidu sööb hästi kõike.Laps enneaegne (nüüdseks1.3 vana) ja probleem hakkas kui alustasin poe piimaga.Ka gefiiluse kapsleid oleme tarvitanud ja vaseliinõligi - miski ei aita ! Sai segane kiri, aga äkki oskate midagi soovitada.Ette tänades !\nÜks võimalus püüda kõhukinnisust leevendada on Duphalaci annuse suurendamine. Mul ei ole aga andmeid kui palju laps korraga Duphalaci on saab. Mõnel lapsel ei ole Duphalacist olulist abi ka siis kui annust suurendada. Seepärast võiks proovida, kas aitab ehk efektiivsemalt Forlax. Andke 4 g pakikese sisu mahlaga üks pakk hommikul ja teine õhtul. Forlax on apteegis käsimüügis. Kui roojamine on siis ikkagi mitmepäevaste vahedega ja roe kõva või pabulatena, võib hommikul anda korraga kaks pakki. Kui kaua Forlaxi anda? Forlaxi võiks anda 2-3 nädalat. Kui roojamine toimub juba 3-4 päeva järjest iga päev ja/või roojamass pehme, võiks anda umbes nädala üle päeva ja siis võiks ära jätta. Piima võiks asendada keefiriga, millele on piimhappe bakterit lisatud. Hommikupudru sisse õnnestub ehk poetada teelusikatäis kliisid. Mahlade asemel sobib kõhukinnisusega lapsele paremini mehu. Kui on probleeme võtke palun ühendust tel. 7 319 573.


Igal feministil oma naistepäev | Vikerkaar\nIgal feministil oma naistepäev\nJüri Kolk. Naistepäev. Tallinn: Kingitud Hobune, 2017. 160 lk. 15.55 €.\nJüri Kolk on viimastel aastatel kirjutanud palju ja Jüri Kolgist on kirjutatud palju. Kriitikud on teinud oma tööd ja püüdnud kirjeldada tema tekstide eripära, kolgilikkust. Leitakse, et Kolgile on omane pajatuslik laad, ta mängib suurte asjadega, küsib suuri küsimusi ja teeb intertekstuaalseid trikka, aga seda kuidagi ladnalt ja lõbusalt, toon on olmeline, saab (absurdi)huumorit. See kõik kehtib ka kogu „Naistepäev“ kohta. Kui üldse üritada kuidagi süsteemi seada valikut, mis võib olla ka üsna juhuslik kulbitäis hiljuti Kolgi sulest väljavoolanud tekstide hulgast, siis ehk on vähenenud intertekstuaalsete töötluste osakaal ja ehk on kasvanud nende lugude kontsentratsioon, mis katsetavad pajatuslikkuse piire.\nSelle laadi või tooni kohta on varasemad arvustajad leidnud ilusaid iseloomustavaid väljendeid: „kirjalik suulisus“ ja „vaimukas eksalteeritud pragamine“ (Mihkel Kunnus), „vaimukas vestlus võrdsete vahel“ (Aare Pilv), „jutustamine ise“, „proosajoru ja lugejaga vestlemine“ (kolm = Mihkel Samarüütel). Kolk oskab ka muudmoodi teksti toota, eriti muidugi luules, kus lihtsalt peab olema lakoonilisem, kuid see on üks tema püsi- ja meelisvõtteid. Midagi juhtuda võib, kuid ei pruugi, peaasi, et arutatakse, vesteldakse. Ning selle kõige juures on esile toodud, et nn vestlus on õieti ühepoolne, monoloogiline (Kunnus), kahekõnesid suuremat ei leidu ja „autor esitab oma nägemust“ (Samarüütel). Harilikult peetakse seda nauditavaks, kuid praeguse kogu puhul on see näiteks Armin Kõomäe täiesti meeleheitele ajanud. Tõesti, mõnes tekstis on paljusõnaline tühja jutu ajamine metoodiliselt viidud nii kaugele, et muutub tarbitamatuks, nagu kontseptuaalse kunstiga teatud etapis ikka juhtub. Eriti kange kraam oli selles plaanis lõpulugu „Ma olin Jüri Kolk“, samuti tundus vindi üle keeravat jutustaja sattumine Itaaliasse. Kuid enamasti oli kolgilikku pajatust mõnus lugeda nagu ikka.\nMind hakkas huvitama, kuidas tuleb Kolgi pajatamist mõista eri žanrides. Nimelt kuuluvad autori viimaste aegade ohtra loomingu sekka ka kolumnid ja Facebooki-postitused. Paratamatult on need tekstid natuke teistsugused kui klassikaline ilukirjandus: päevakajalisemad, reaktiivsemad, selgitavamad. Kolk on seal rääkinud näiteks keskkonnakaitsest, vägivallast, vananemisest jne. Kuid palju on ka ühist: ta kasutab sarnast lobisevat, kohati naljatavat tooni, et rääkida suurtest asjadest olmelise vestluse vormis. Sirbi kolumnisarja pealkiri ongi tabavalt „Argitraagika“. Ja muidugi on kolumn eriti selgesti seesama ühepoolne „oma nägemuse esitamine“. Üldine konventsioon on see, et kolumnis kõneleb autor kodanikuna, inimesena, ilukirjanduslikus tekstis aga kas jutustaja või tegelasena, ning need on väga erinevad režiimid – esitatavat nägemust tuleb esimesel puhul võtta üsnagi sõna-sõnalt, teisel puhul terakese soolaga. Sarnane kirjutuslaad aga segab vett ja ajab asja põnevaks.\nÜhe teemana tõusevad Kolgi kolumnides ja postitustes esile sugupooltevahelised suhted, kusjuures ta võtab selgelt ja deklaratiivselt feministliku positsiooni. Eraldi teemadeks on olnud #metoo kampaania ja naistevastane vägivald. Sama oluline on aga see, et Kolk märkab soolist aspekti ka mujal. Näiteks arutelus Konstantin Pätsi ausamba üle pakub ta välja, et monumendi võiks püstitada hoopis tundmatule õpetajale, ega jäta sealjuures märkimata, et see tähendab praegu üldiselt keskealist naisterahvast, samuti osutab ta palgalõhe sugulasele tähelepanulõhele. Ning just sooküsimuses on Kolk tihti konkreetsem, radikaalsem, ehk ka dotseerivam kui muidu. Mõni kolumn on uhkelt ja ehedalt jorutav, näiteks „Vargamäe Hamleti probleem“, mis räägib sellest, et raske on välja uurida täit tõde ja sestap on väga keeruline valida õiget käitumisviisi. „Segane värk,“ lõpetab autor nõutult, ega tema ka ei tea, kuidas asjad on. Mitte aga sooteemadel! Millest sa, onu Heino, ikkagi aru ei saa (ja mis sul viga on?), põrutab ta sellistel puhkudel täiest torust.\nKäesoleva kogu pealkiri „Naistepäev“ aktiveerib samuti sooküsimuse ja nimilugu on vähemalt minu jaoks projitseerunud just sellele taustale. Tekst on kandunud ühest sotsiaalmeediapostitusest teise juba kauem kui aasta (kaks naistepäeva) ja mõjunud ennekõike jõulist feministlikku sõnumit kandvana. Samuti tuleb kergesti meelde Elo Viidingu luuletus „Emadepäev“. Kirjaniku enese teatavast erapoolikusest võiks tunnistust anda terve kogu nimetamine just selle loo järgi. Paistab aga, et teistele arvustajatele ei ole tekst väga silma torganud. Armin Kõomägi ei maini seda üldse, Peeter Sauter kiidab pealkirja, kuid on kõhklemisi pettunud loos eneses. Mind üllatas, kui teistmoodi mõjus novell teiste lugude vahel. „Naistepäeva“ kannab seesama pajatuslik, maailma asjade üle mõtteid mõlgutav sisemonoloog. Monoloogi pidajaks on antud juhul Roosi, kellele ei meeldi aktused ja pidulikud sündmused – üleüldiselt ei meeldi, kuid naistepäev on eriti õudne. Arutelu tajutav toon aga kõigub kontekstist sõltuvalt kõvasti. Mõtted nagu „Naistepäev oli meelitus, odav tähelepanuavaldus meesšovinistlikust vaatepunktist, pigem mõnitus kui pidu“ mõjusid kolumnistika taustal või sotsiaalmeedias hulpides üsna sirgjoonelise autoripositsiooni väljendusena. Seevastu nüüd saavad nad karakteri mõttekeerutuste osaks, nii arutleb järjekordne „veider ebakindel tegelane, kel ei saa kunagi küllalt arutelust iseendaga ka kõige banaalsematel teemadel“. Võib vaielda, kas see iseloomustus on Kolgi stamm-monoloogitseja kohta lõpuni õiglane ja ammendav (kahtlustan, et ebakindluse normaalnivoo on Kõomäe ja Kolgi jaoks pisut eri kohas), aga midagi see tabab. Roosi pole enam feministlik rusikakangelane, vaid üks armas veidrik teiste seas. Suhteliselt sarnane jutustajahääl vahendab kolumnis ühiskondlikku kuulutust, proosas jällegi subjektiivsuse pidu.\nPotentsiaalselt feministliku agendaga proosaloona tuleb Kolgi viimase aja loomingust kõne alla veel „Katrin“, mis on arvustusalusest novellikogust hilisem ja on ilmunud veebilehel Feministeerium. Siin peab sisemonoloogi meestegelane, kes on sattunud suhtesse naisterahvaga, kelle nime ei suuda kuidagi välja selgitada. See lünk teadmistes omakorda mõjutab valulikult tema suhtesse puutuvaid otsuseid: inimese nime teadmata on keerukas teda maha jätta, kuid keerukas on ka abieluettepanekut teha. „Katrini“ puhul kisuvad kontekstid lugemismuljet jälle just nagu hobustega mitmeks. Ilmumiskoht ja see, et tegu on arvatavasti tellimustööga tekstisarja mehelikkusest, ärgitavad juttu lugema kriitilises võtmes. Kuidas võib mees, kes enese meelest „kuidagi kohutavalt respekteerib naisi“, sattuda olukorda, kus ei suuda kuidagi välja uurida oma pikaajalise tüdruksõbra nime – tõepoolest, naeruväärne! Teisalt on „Katrini“ minajutustaja mitmeski aspektis harilik Kolgi peategelane, seesama kõhklev pajataja ja arutleja, kes üldiselt on lugejale ju ikkagi üsna sümpaatne. Kui kohati silm kinni pigistada, saaks seda juttu küllap analüüsida ka risti vastupidi, parimas lammutav-feministlikus vaimus: tegu on järjekordse groteskselt ebakriitilise meesvaatega naisele; naise nimetu olek on sümbol millestki palju suuremast, kui autor isegi aru saab; jälle näidatakse meile ühe tillukese meestegelase pudumõtteid ja jälle kehastab naine üksnes saladuslikku Teist.\nNagu öeldud, lugu „Katrin“ ei kuulu tegelikult kogusse „Naistepäev“. Ent samasugune rollilahendus valdab seal küll. Kui nimilugu välja arvata, on pajataja üldiselt mees, tavaline mees, kelles iga lugeja (!) võib end ära tunda. Ning naine on ikka jälle sümbol, imeline ja salapärane, isegi kui seda mõeldakse irooniliselt. Nii on see antud kogu puhul Tuglase auhinna võitnud „Sünnimärgis“, kus kõik laseb võita või kaotada sünnimärgi asukoht trepikojas kohatud (kujuteldava) naise kehal. Nii on see loos „Padi laval“, kus peategelase elu rikastab traditsiooniline manic pixie dream girl. Nii on see loos „Kohtumine“, kus peategelane kohtab n-ö võrdset naisvastast, mis teda üllatab. See kõik on väga meeskirjanduslik!\nKui nüüd naasta arvustuse algusse, „kolgilikkuse“ juurde, siis õieti kuulub Kolk minu meelest ka muul moel meie praeguse meesproosa peavoolu. Paljud tema jutud on olulisel määral sellised, „nagu meil viimasel ajal kirjutatakse“. Sellist kirjutuslaadi võiks nimetada olmefantastikaks – sõna olme on kirjandusega seoses jälle kõvasti populaarsust kogunud ja niisugust proosat kannab olmelise ja fantastilise vaheldumine ja vastandumine. Tõukejõuks on tihti mingi argine mureke või hirmuke, loo puändiks või lahenduseks aga ootamatu pöörak vahel lihtsalt groteski, aga vahel tõepoolest lausa maagia, fantastika või vähemalt fantastilise potentsiaali valdkonda. Mõnikord võib registrivahetus toimuda ka teisel suunal, ebatavalisest argisesse. Kes veel nii on kirjutanud? Urmas Vadi (peaaegu alati), Armin Kõomägi (ilma päris maagiata), Mehis Heinsaar (ennekõike maagiale keskendudes), Andrus Kivirähk (näiteks kogus „Lood“), vähemtuntud nimedest Rait Milistver („5+5 novelli“). Niisiis peaks tõesti võima öelda, et tegu on meesproosa peavooluga.\nPangem tähele, ma räägin tehniliselt. Et rahustada hirmunud vanameistreid – ei, ei pea kogu aeg mõtlema selle peale, mis on autoril püksis. Liiatigi ei ole kirjeldatav olmefantastika üldse mingit eriti šovinistlikku tüüpi proosa, või igatahes ei pea seda paratamatult olema. Kohati ekspluateeritakse maskuliinsusdiskursusi selgesti teadlikult. Seda teeb kindlasti Vadi, teeb ka Kolk. Omamoodi mäng hegemoonilise maskuliinsusega on juba tema kõhklev stammpeategelane. Näiteks loo „Paul“ kohta võiks öelda, et selline peategelane kehastab Inimest, kes kohtub Mehega – mehega, kes hoiab eluohje enese käes ja teab, mida ta teeb. Lugu „Inimene ja kõrvits“ jällegi kruvib väga pikalt peaaegu realistlikus võtmes peremehediskursuse pinget (õieti üllatas mind meeldivalt, kui hästi Kolk suudab ka sellist laadi viljelda, või peaks ütlema imiteerida), seejärel pöörab selle aga elegantse käeliigutusega naeruväärseks. „Heldur vihastab“ räägib mehelikust äkkvihast – lahendame probleemi, räägime nagu mees mehega –, samas on paroodiline see, et kirgede möllamise tandriks on puhas kirjakultuur, viha ajendab kehvasti tõlgitud raamat.\nJumala eest, las mehed kirjutavad. Keegi peab Teise rasket tööd tegema ja subjektile teda ennast peegeldama; on ainult loomulik, et meeskirjaniku puhul on see naine. Nii see on, kui teile nii näib. Lugeda on ikkagi tore, mitte ainult Kolk, vaid ka teised mainitud on nauditavad jutuvestjad. Kaugel olgu minust tahtmine nõuda fokalisatsiooni sookvoote või poliitiliselt korrektset novellistikat. Lihtsalt Jüri Kolgi puhul tekib mõnevõrra huvitav kontrast tema ühiskondlike seisukohavõttude ja stiilipuhta meesproosa vahel. Ja miks mitte. Minu arust on tore ja postmodernistlik, kui naistepäeval feministi alt meeskirjanik välja koorub. Võib-olla Nõukogude armee aastapäeval koorub jälle midagi muud.\n M. Kunnus, Kuhi kujunditest kasvanud monolooge. Sirp, 28.07.2017.\n A. Pilv, Pretensioonitu puudutus. Looming, 2016, nr 11.\n A. Kõomägi, Arvustus: Ettevaatust, Jüri Kolk! Müürileht, 29.01.2018.\n J. Kolk, Argitraagika XIV – Moraalne diskopall. Sirp, 22.12.2017; J. Kolk, Millest sa, onu Heino, aru ei saa? Eesti Päevaleht, 25.01.2018.\n J. Kolk, Argitraagika XI – Emake loodus. Sirp, 30.06.2017.\n J. Kolk, Argitraagika IX – Monument tundmatule õpetajale. Sirp, 03.03.2017.\n J. Kolk, Argitraagika XIII – Vargamäe Hamleti probleem. Sirp, 17.11.2017.\n P. Sauter, Jüri Kolgi pidurdamatu elaan. Sirp, 02.03.2018.\n A. Kõomägi, Ettevaatust, Jüri Kolk!\n Nt V. Afanasjev, Olmest ja kirjandusest. Kultuur.err, 28.08.2017; M. Klein, Kirjanduspreemia võitja Arne Merilai: olmekirjanduslik tekst võib vabalt muutuda kõrgeks sõnakunstiks. Kultuur.err, 14.03.2018.


Salme aasta tegu on “Sörulase aabits” - Saarte Hääl\nSalme aasta tegu on “Sörulase aabits” (3)\nSalme osavallakogule esitati Salme “Aasta tegu kodukandis” stipendiumi kandidaadiks “Sörulase aabitsa” väljaandmine. Osavallakogu liikmed toetasid seda ettepanekut ühehäälselt.\n350 euro suurune stipendium saab jagatud aabitsaprojekti eestvedajate vahel, kelleks on Mari Lepik, Merle Lepik ja Katrina Tarkin. Aabitsa andis välja MTÜ Sörvemaa Pärimuse Selts. Esimene neist, kelle idee aabits algselt oli, saab 150 eurot ja teised kaks võrdselt 100 eurot.\nTunnustus antakse üle homme, 24. veebruaril Salme rahvamajas toimuval EV100 kontsertaktusel.\nLisatud: 23.02.2018 / 15:34\nnii suur tegu ja nii väike summa\npalga tuhandetes, tunnustused sadades\nmiski on paigast ära\nLisatud: 23.02.2018 / 17:16\nMa ei püüagi selles kommentaaris vägisi “Muhu uudiseit” edasi anda — minu kõne/kirjapruugis on niigi minu poolsõrulase jutt ära tunda — ei häbene ma seda ega ilma erilise vajaduseta toonita ka — on, nagu on.\nSõrulase aabitsas on asi kajastatud sama moodi — ühes peres räägiti nõnna ja teises teisti aga ikka sarnaselt omamoodi ühespiirkonnas. See polnud mitte lihtsalt “üks piirkond”, vaid sada aastat tagasi oli see rahvastikult kogu tihedaltasustatum piirkond Eestis!!! Hetkel teine äärmus (peaaegu, mõõtmispiirid “silus” ju haldusreform) — hetkeolukorda arvestades ongi viimane aeg sellist asja teha.\nHästi tehtud! — Pole aabits mitte tähestiku õppimise mõttes, hoopis selle asja mõttes, mis tähestiku taga on.\nMa ostsi omale kohe kaks tükki — siis sab teisest üle kontrolli´, kui midad segaseks jää.\nLisatud: 23.02.2018 / 20:04\nMida sa Volli ometigi täna joonud oled?


, Salvi sormede liigeste artroos\nSalvi sormede liigeste artroos,\nPole välistatud süsteemsete kõrvaltoimete võimalus: iiveldus, oksendamine, peavalu, pearinglus, tursed, vererõhu tõus ja seedetrakti häired. Maitsetaimedel ja mesilaste, madude derivaatidel põhinevad salvid võivad põhjustada keha reaktsiooni allergeenile.\nPeaasi, et mitte põhjustada juba haigete liigeste täiendavat mikrotrauma. Isemassaažiga paraneb käe verevarustus, kiirenevad räbud ja soolad ning suureneb elastsus.\nProtseduuri tuleb läbi viia mitu korda päevas 20 minuti jooksul.\nIsemassaažiga on lubatud kerge kipitus ja sõrmeotstega hõõrumine, parima efekti saavutamiseks on vaja kasutada massaažiõli. Sellist õli saate apteegis osta või ise valmistada.\nÕli ettevalmistamiseks peate võtma: ml baasõli oliiv, olaliigese progressiivne artroos, aprikoos. Mõni tilk salvi sormede liigeste artroos lavendel, mänd, seeder, rosmariin või basiilik. Käte artroosi ravimisel rahvapäraste ravimitega kasutatakse vannid, salvid ja hõõrumine.\nLisaks sellele on lisaks nendele meetoditele vaja samaaegselt võtta ka mineraal-vitamiinide komplekse, mis sisaldavad rühma vitamiine A, B, C, Ca ja teisi. Ärge kuritarvitage raskeid toite; dieedi koostamisel eelistage kerget taimetoitu. Heinavann Selle vanni ettevalmistamiseks peate võtma väikese koguse heina, pruulima keeva veega ja kastma oma käsi veega.\nLeota käsi 30 minutit, seejärel määri rasvakreemi või massaažiõliga, vii läbi isemassaaži. Tehke protseduur iga päev.\nHeina puudumise korral võib kasutada jalanõude, saialille või kummeli lehti ja õisi. Terapeutilised kompressid Haigetele liigestele kantakse veega lahjendatud savi segu, sideme ja jäetakse ööseks seisma.\nSavi kasutage sinist või rohelist. Haigetele liigestele kandke soola ja mee segu, pange ettevaatlikult sidemega ja mähkige sooja salli või kaltsuga, toimingu kestus on kogu öö. Need salvid sisaldavad oma koostises kamprit, millel on kasulik mõju liigestele.\nArtroosi raviks sobivad bergamot, iga okaspuu, koirohi, eukalüpt ja lavendel. Öösel on vaja salvi hõõruda, seejärel tihedalt siduda, läheb voodisse.\nKäte artroosi ravi rahvapäraste ravimitega on üsna rahulik protsess, mis nõuab integreeritud lähenemist ja täielikku laiskuse puudumist. Mesi ja sool kompress Liigeste põletik, mis häirib patsiente, eemaldatakse tõhusalt kodus spetsiaalsete kompresside abil. Mett ja soola tuleks võtta võrdsetes osades ja laotada linale.\nPärast segu kotti rullimist tuleb seda öösel probleemsetele piirkondadele kanda, kuid efekti parandamiseks peate liigese soojendama. Randmete, käte või sõrmede kokkusurumiseks isoleeritakse kahjustatud piirkond millegagi.


Uus kodumajutus (B&B), West End Roatan, 5 min rannast - Airbnb\nUus kodumajutus (B&B), West End Roatan, 5 min rannast\nEraldi tuba kohas kodumajutus, mille majutaja on Mathieu\nCasa Blanca on uus ja soe kodumajutus (B&B), mis on mõeldud puhkusekorraldajatele, kes otsivad rahu ja puhkust. Meil on üürimiseks ainult 3 magamistuba ja see on alati vaikne, et külalistega parimates tingimustes jagada.\nVähem kui 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel West Endi südamest, saare elav piirkond, kus asuvad kõik restoranid, poed, ekskursioonid, rannad ja sukeldumiskeskused, ootame sind väga!\nLõõgastumine, vaikne kõik 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel rannast ja bassein, mida ümbritsevad banaani- ja kookospuud! Ideaalne koht taevalikuks puhkuseks Kariibi mere piirkonnas, nagu me ette kujutame...\n4,77 · 35 hinnangut\nWest End on saare elav piirkond, kus asuvad kõik Roatani kõige ilusamad kohad ning kust lahkuvad kõik tornid ja ekskursioonid. Ideaalne koht, kus võtta oma puhkusest viimast, ilma et peaksid 30 minutiks taksot võtma...\nAlati minu külaliste käsutuses, et aidata neil näha ja teha parimaid ekskursioone saarel!\nTutvu teiste võimalustega linnas West End ja selle ümbruses


Kuidas oleks "Netflixi" või "HBO" raamatutega? | Praegune kirjandus\nKuidas oleks „Netflixi” või „HBO” raamatutega?\nErinevad tehnoloogilised edusammud on andnud meile võimaluse kasutada peaaegu kõiki tööriistu, mis muudavad elu veidi lihtsamaks, ja kirjandusmaailmas ei olnud see vähem. Ma ei tea, kas see oli kõigepealt 'HBO' või 'Netflix', kuid mõlemad ettevõtted sündisid selleks, et "mugava" kuumakse eest oleks meie käsutuses suur menüü HD-kvaliteediga sarju ja filme. Samuti, Kuidas oleks „Netflixi” või „HBO” raamatutega? See oleks imeline, eks?\nNoh, midagi sellist on nad loonud Argentiinas ja see nimetab ennast 'Loeme'. See on veebisait, mis on saadaval ka rakendusena, mis võimaldab meil lugeda kõiki soovitud raamatuid 79 peeso (veidi vähem kui 6 dollarit) eest. Kuid mis me leiame, on see ikkagi pole Hispaanias saadaval, kuid tahtsime mõelda nende Argentina, Peruu, Uruguay, Kolumbia, Paraguay ja Ameerika lugejate peale, mida meil on, mida on palju, juhul kui nad pole sellest suurepärasest uudisest veel kuulnud.\nMida leiame jaotisest „Loeme”?\nEn 'Loeme' hein lugusid kõigile: kaasaegne narratiiv, armastusromaan, kriminaalromaan, alaealine, isiklik areng, juhtimine ja ka lastesektsioon. Saate lugeda nii suuri klassikalisi kui ka kaasaegseid autoreid, parimad müüjad, samuti avastada uusi autoreid.\nEl žanrikataloog saadaval on üsna lai: ilukirjandus, disain, romaan, arhitektuur, fotograafia, kokandus, haridus, ajalugu, õigusteadus, kirjandusteadus, meditsiin, noorte aimekirjandus, luule, erootika jne. Kui soovite teada saada, millised muud kategooriad on saadaval, kuidas registreerida, milline on rakendus ja kui palju peaksite selle kirjandusteenuse nautimiseks igakuiselt maksma (kõigil eelnimetatud riikidel on erinevad kulud), klõpsake siin ja avastada kõike, mis on seotud 'Loeme'.\nKui on veel mõni sarnane teenus, mis on 'Loeme' teistes riikides või kui olete juba selle platvormi kasutaja ja soovite jagada oma kogemusi sellel lehel nii meie kui ka ülejäänud lugejatega, saate seda teha kommentaaride jaotises. Aitäh!\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » literatura » Mitu » Kuidas oleks „Netflixi” või „HBO” raamatutega?\nSee "imeline" idee on juba olemas: raamatukogu. Kas füüsilise või elektroonilise raamatu jaoks.\nTeiselt poolt on HBO ja Nexflix mõnevõrra ohtlikud. Need toovad ainult standardiseerimise, kõik on lõigatud sama mustri järgi. Kujutan ette, et kirjanduslik netflix pakub ainult suurte kirjastuste ja mitte väikeste kirjastusi.\nKeanu Reeves avab Hollywoodi kirjastuse, et avaldada kunstnike raamatuid\n_Troonide mäng_. Mida loeb Jon Snow? Eksklusiivne koos Kit Haringtoniga


Arutelu:Haapsalu raudteejaam – Vikipeedia\nPalun viimase muutuse teinud isiku (IP: 90.190.59.229) töö tühistada. See oli ju täiesti tarbetu ja mõttetu väljaviskamine. Pealegi seda ei liigutatud ju ka kuhugi teise artiklisse edasi. Välislinkide all oli eelnevas redaktsioonis ju ilusasti välja toodud eraldi artiklid, mida esineb ka paljudes teistes vikipeedia artiklites. Kui see ei olnud vandalismile kalduv tegevus, siis mis seda veel on?\nMa leian ka, et selline väljaviskamine ei ole põhjendatud. Miks ei või olla ajaleheartiklid? Ja kui pole teemakohane, siis tuleb teise kohta viia, mitte kustutada. Andres (arutelu) 12. mai 2016, kell 01:19 (EEST)[vasta]\nSa võid ise ka seda teha. Tuleb ainult vaadata, et mõistlikke parandusi mitte tühistada. Andres (arutelu) 12. mai 2016, kell 02:39 (EEST)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Haapsalu_raudteejaam&oldid=4420783"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:39, 12. mai 2016.


Ettevõtte otsing - EELK Elva kirik\nPargi 8, Elva linn, Tartumaa, 61503\nKoordinaadid 58.220734, 26.417818\nGPS: 58° 13' 15" N, 26° 25' 4" E\nElva kogudus on piirkonna noorim kogudus. Esiteks arendasid Elva eestlastest elanikud kiriklikku tegevust Elva pritsimeeste majas. See tegevus algas 1914. a. Rõngu koguduse tiiva all, üheks eestvedajaist oli Rannust pärit köster Jaan Kompus. Samal ajal alustas Tartu Jaani kogudus (saksakeelne kogudus) kiriklikku tegevust Elva alevis.\nTartu Jaani koguduselt on Elva kirik saanud arhitektuurilisi ideid. Elva kirikus meenutab mõnigi teostusvõte ja detail Tartu Jaani kirikut. Harvaesinev krohvist ja tellistest roosaknajäljendus kiriku lääneseinal on viide keskaegsele roosaknale, mis on olemas Tartu Jaani kirikus.\nTallinna Vabaduse Väljak on linna esindusväljak, kus asub ka Vabadussõj...


Meie repertuaar: ÜHE KOOSOLEKU PROTOKOLL nr 30 - Eesti Ekspress\nMeie repertuaar: ÜHE KOOSOLEKU PROTOKOLL nr 30\n2009. aasta novembri lõpp Tallinnas: Linnapea ja aselinnapea teel Raekoja platsile advendilindi läbilõikamisele. Grandville’i (Prantsusmaa) joonistus\nTegevuskoht: valitsuse kabinet.\nANSIP: Noh, vennad ja õde! Lõpuks ometi lõppes november – pimeduse, kaamose, hingede ja tont teab mille kuu veel…\nANSIP: Jah, ja millega me siis Brüsselit järjekordselt rõõmustame?\nKIISLER: Kas keegi üldse teab ka, kellele konkreetselt me neid aruandeid vorbime?\nANSIP: Mis tähtsus sellel on?\nLUKAS: Brüsselis on ju nüüd uued pealikud – Van Rompuy ja see Inglise moor.\nPAET: Paruness Ashton.\nLANG: Kujutate pilti – alles saime parunitest lahti, ja juba jälle istutatakse üks turjale!\nKIISLER: Kummale me nüüd kirjutame, ma tahaks teada.\nANSIP: No mis tähtsust sellel on? Kui me saadame Brüsselile, siis me saadame Brüsselile – ja jokk!\nLUKAS: Nii et sinu pähe ei ole tekkinud seda Kissingeri küsimust?\nANSIP: Tule taevas appi, ei! Mis küsimust?\nLUKAS: Et kui sa Euroopaga suhtled, kellega siis sa suhtled?\nANSIP: Kuulge, jätke oma jant ja viskame selle aruande ruttu valmis. Kes pakub midagi positiivset?\nJÄNES: Kui positiivsest otsast alustada, siis Eesti siiski osaleb Eurovisioni lauluvõistlusel.\nANSIP: Eesti on ju alati osalenud.\nJÄNES: On, aga vahepeal olid meil suured kahtlused või kõhklused nagu Eino Baskinil, kuni lõpuks sponsor toetas.\nANSIP: Kuule, Euroopa silmis ei ole isegi Eurovisioni võit mingi sündmus, nii et osavõtust ei maksa rääkidagi. Kas sul mingit muud uudist ei ole?\nJÄNES: Eesti aasta kodanikuks sai Erkki-Sven Tüür, meie ala inimene.\nTAMKIVI: Mille eest?\nANSIP: Tüür on helilooja.\nTAMKIVI: Aga kas ta sai kui helilooja, või lihtsalt sellepärast, et ta sai oktoobris 50?\nJÄNES: Tüüri kasuks rääkis see, nagu ma ka tseremoonial ütlesin, et ta on inimene meie endi hulgast.\nTAMKIVI: Kas mina ei ole inimene meie endi hulgast? Mina sain novembris 50, aga mulle ei antud midagi.\nLIGI: Ja aasta naiseks valiti Aet Maatee – mingi üldine muusikainimeste upitamine käib.\nSEEDER: Üldse kõiksugu kultuuritegelased on pidevalt pildil – aasta isaks pandi Heinz Valk.\nANSIP: Sa, Helir-Valdor, räägi parem, mida meie põllumajandus novembris tegi?\nSEEDER: Liikus ülesmäge.\nANSIP: Ma vaatasin, et ägedamad vennad jõudsid lausa Toompeale välja.\nSEEDER: Ma räägin – liikus ülesmäge.\nANSIP: Aga mis ma aruandesse kirjutan?\nSEEDER: Nii kirjutagi.\nANSIP (kirjutab): “Liikus ülesmäge. “ Mis meil pärast põllumajandust tuleb? Seagripp?\nPEVKUR: Kirjuta, et novembris suri Eestis seagrippi 0,00015 protsenti rahvast.\nANSIP (kirjutab): “Null koma null null null…” – on seda vähe või palju?\nPAET: Sinu Vene kolleeg Putin ütles ükspäev, et iga inimese surm on tragöödia.\nLANG: Jah, ta ütles seda siis, kui neil oli üks jurist eeluurimisvanglas surnuks pekstud.\nANSIP: Kuulge, mehed, kas me Brüsselile midagi elujaatavamat ei leia? Jaak?\nAAVIKSOO: Kõige elujaatavam oli novembris see, et Rootsi lubas Eestile appi tulla, kui madinaks läheb.\nJÄNES: Issand, kas läheb jälle madinaks? Kas meil tõesti ainult kuuskümmend viis aastat oligi rahu?\nPARTS (erakonnakaaslase üle küüniliselt irvitades): Jaagul oleks äärepealt Valli baaris madinaks läinud.\nAAVIKSOO: Kust sina kõike nii hästi tead?\nPARTS: Valli baar on minu ministeeriumist kiviga visata ja peo peal vaadata.\nAAVIKSOO: Tegelikult ma käisin hoopis spordihallis koos Ivanoviga Kalevi-CSKA kossu vaatamas.\nANSIP: Kas Ivanov Eestile või Euroopa Liidule mingi sõnumi ka tõi?\nAAVIKSOO: Sõnum oli, et ta pole (pilgutab silma) siin kui asepeaminister, vaid ainult (pilgutab veel kord silma) kui fänn.\nLANG: Kas Ivanov eestlasi ei süüdistanud, et me kaks nende mängijat vigaseks lõime?\nAAVIKSOO: Ma ei tea, mängu resultaat on rohkem spordiministri rida.\nJÄNES: Eestlased ei vigastanud kedagi, need olid neegrid.\nANSIP: Kuidas sinu kontingent – liiklushuligaanid, kurikamehed ja pedofiilid – elavad? Nemad vigastasid novembris kaaskodanikke päris kenasti, mis?\nPOMERANTS: Jah, novembris pööras kord riigis ikka täiega ära, seda ma tunnistan ausalt.\nANSIP: Ja veel hullemaks läheb, kui me pritsimehi hakkame koondama… Kuidas ma seda bardakki Brüsselile üldse sõnastan?\nPOMERANTS: Värsivormis oleks kõige mõjuvam.\nANSIP: Siis ma pean Paul-Eeriku jälle valitsusse võtma.\nPOMERANTS: Ei, ma siin ise ka juba midagi sirgeldasin. (Loeb. )\nIga vallandatud päästja ühtlasi on eelarveraha säästja.\nIga vangi pandud pedofiil ohutu on nagu siil.\nVõi midagi sinna kanti. (Vaatab kolleegide valust kõverdunud nägusid. ) Mis, lõpp ei olnud hea või? Kas lõppu peaks veel natuke lihvima?\nANSIP: Lõppu lihvima ja kogu asi tuleb ju veel tõlkida!\nPOMERANTS: Okei, las siis Paul-Eerik tõlgib.\nANSIP: Okei. Kes ei ole veel midagi öelnud? (Paus. )\nLANG: Minu arust ei ole veel keegi midagi öelnud. (Pikk paus. )\nSEEDER: Sa, Andrus, võiksid ise öelda, miks sa ennast paremaks pead kui kõik teised?\nANSIP: Ma olengi parem, kuigi ma ei näita seda välja.\nPARTS (turtsub): Või tema ei näita välja!… Aga kui valitsus pöördus kodanikupäeva puhul rahva poole nagu üks mees, siis ainus minister, kes alla ei kirjutanud, oli meie kallis peaminister. Arvad, et me seda ei märganud?\nANSIP (kirjutab): “Toimus kodanikunädal. “


Saare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piiride muutmisest - Uudised ja teated - Kihelkonna Vald\nSaare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piiride muutmisest\nKeskkonnaamet on ette valmistanud Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu „Saare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piirid", millega osaliselt muudetakse varasemate õigusaktidega kaitse alla võetud parkide piire, kehtiv kaitsekord ei muutu. Määruse eelnõu menetluse viib läbi Keskkonnaamet.\nKeskkonnaamet ootab põhjendatud ettepanekuid ning kutsub aktiivselt osalema avalikustatava määruse eelnõu menetluses. Eesti loodusväärtuste kaitse on tagatud heas koostöös maaomanike ja huvigruppidega ning Teie panus on Keskkonnaametile oluline.\nMääruse eelnõu dokumendid on avalikul väljapanekul 11.09.2017–30.09.2017 Keskkonnaameti Kuressaare kontoris Tallinna mnt 22 ja Keskkonnaameti veebilehel https://www.keskkonnaamet.ee, samuti Muhu, Orissaare, Torgu, Kihelkonna, Leisi, Pöide ja Lääne-Saare Vallavalitsuses ning Kuressaare Linnavalitsuses.\nPõhjendatud parandusettepanekud ja vastuväited määruse eelnõu kohta esitada kirjalikult Keskkonnaameti Saaremaa kontori aadressil Tallinna mnt 22, 93819 Kuressaare või laane@keskkonnaamet.ee hiljemalt 30.09.2017.\nKui nimetatud tähtajaks ei ole kaitse-eeskirja eelnõu kohta parandusettepanekuid või vastuväiteid esitatud, arvestatakse, et vastuväited puuduvad. Pärast avalikustamist esitatakse eelnõu ministeeriumitevahelisele kooskõlastamisele. Määrus jõustub eeldatavasti 2018. aastal.\nLisa 1 - Koikla mõisa park\nLisa 2 - Kuressaare lossipark\nLisa 3 - Kärla pastoraadi park\nLisa 4 - Mõntu mõisa park\nLisa 5 - Oti mõisa park\nLisa 6 - Pidula mõisa park\nLisa 7 - Pädaste mõisa park\nLisa 8 - Tumala mõisa park\nLisa 9 - Mihkel Ranna dendraarium\nLisa 10 - Kudjape tammik\nLisa 11 - Musta männi puistu


4 viisi videole call-to-actioni lisamiseks - VideoTurundus\nPosted on 07/09/2012 by Reigo Kimmel\nSelle blogi üks esimesi postitusi pea 2-aastat tagasi oli Call to Actionist (CTA) ehk vaataja üleskutsest tegudele. Allolevas loos vaatame lähemalt 4 viisi, kuidas videole CTA lisada.\nVideo tootmine on alati seotud ajaliste ning rahaliste kuludega, mistõttu on tähtis, et video täidaks oma eesmärki. Selleks võib olla vaataja suunamine oma kodu-, kampaania- või fännilehele, järgmist videot, esitlusloendit või kanalit vaatama, kommentaari jätma, videot jagama vms.\nKõige lihtsam viis vaataja panna eesmärki täitma on seda talle öelda või näidata. Mida selgemini on seda tehtud, seda suurem tõenäosus, et vaataja saab kliendiks.\n1) Lisa CTA otse videosse\nÜldjuhul on CTA video lõpus ehk kõigepealt pakutakse vaatajale sisu seejärel kutsutakse tegevusele informatiivse video puhul stiilis “See on meie toode või teenus -> kliki siia, et seda osta!”. Õpetliku sisuga videote puhul lugu sama “Vaata kuidas teha lipsusõlme – > tule meie poodi, et osta uus lips”.\nYouTube staar Ray William Johnson ütleb kutsub iga video lõpus üles kanaliga liituma või järgmist videot vaatama. Ilma selleta oleks tal kindlasti alla 5,8 miljoni video tellija.\n2) Märkused ehk annotatsioonid\nYouTube videotele on video muutmise keskkonnas võimalik lisada siselinke ehk märkuseid, mis paraku on vaid YouTube sisesed. Sellest hoolimata võiks neid kasutada kutsumaks kanaliga liituma või järgmist videot vaatama.\n3) Lingid kanalis ja video kirjelduses\nAinuke võimalus YouTube video vaataja oma ühe klikiga YouTubest välja (oma kodu-, fänni- või kampaanialehele) saada, on lisada link täiskujul video ja kanali kirjeldusse.\nLink video kirjelduses:\nNimekiri ettevõtetest, kes on jätnud selle võimaluse kasutamata nii videotes kui kanalis on pikk, näiteks Elisa, Maanteeamet ning pea kogu Eesti online meedia.\n4) Kasuta Viewbixi\nViewbix on üks lihtsamaid programme, millega saad juba olemasolevatele YouTube, Vimeo või Facebooki videotele lisada peale interaktiivseid väliseid linke. Vaata lähemalt allolevast videost:\nVideo tegemine on alati seotud kuludega. Proovi oma investeeringust saada maksimum ehk võimalikult paljud vaatajad suunata sind huvitavale tegevusele.\n3 soovitust video kasutamiseks Eesti veebipoodides


Kastmiskunst – Prisma blogi\nLiina 16. Jul 2021 Prisma AedKommenteeri on Kastmiskunst\nPole kahtlust, et tänavuse suve kolm tähtsaimat tegevust aias on kastmine, kastmine ja kastmine. Olin nüüd just kuumal ja kuival ajal kaks nädalat aiast eemal. Ja ehkki paar korda selle aja jooksul anti mu taimedele nii hea abilise kui vihma näol kastmise kiirabi, jäin siiski paarist armsast konteinertaimest kuivuse tõttu ilma. Seda oleks tegelikult saanud vältida, paigaldades enne reisileminekut eriti tundlikele taimedele tilkkastmissüsteemi. Neid on saada vastavalt erinevatele vajadustele, alates mõnest lille- või ürdipotist kuni terve kasvuhoone või peenramaani välja. Edaspidi olen targem!\nNiisiis ongi terrassikatuse all asuvate konteinertaimede tilkkastmissüsteem järgmine plaaniline täiendus mu aiavarustusele. Üldiselt olen kastmise osas saanud hakkama väga lihtsalt ja ilma eriliste süsteemide ja tehnikata. Tegelikult mulle lausa meeldib kasta ja ma ei pea seda ei raskeks tööks ega ajaraiskamiseks. Nii mõnus on igal õhtul, kui päike ja päevakuumus kadunud, teha aias kastekannude ja voolikutega tuur ning soovida oma hoolealustele kosutavat ning jahutavat öist puhkust. Seega ei ole seni “aega kokku hoidvad” kastmislahendused mind eriti kõnetanud. Samas on täiesti arusaadav,et kiire elutempo puhul hangitakse erinevad aiaelu lihtsustavad ja aega kokku hoidvad kastmissüsteemid. Kastmissüsteeme on võimalik paigadada juba aia rajamisel maa alla, arvestades tulevaste lillepeenarde, muruplatside ja aiamaa asukohta- nii toimub kastmine hiljem täiesti automaatselt. Aga mina olen oma suvekodus jäänud seni tõesti üsna lihtsate lahenduste juurde. Kasvuhoones seisab alati neli 10-liitrist veega täidetud kastekannu. Täidan neid kohe, kui tühjaks saavad. Kasvuhoones seisvates kastekannudes vesi on igal õhtul just parasjagu nii soe, et sellega kastes ei põhjusta päev läbi üsna kuumas kasvuhoones olnud tomatitaimedele temperatuurišokki. Selline kuuma-külma šokk võib taime nii ära ehmatada, et pärsib kasvu ja taim jääb kiratsema. Kastekannudesse on lihtne vee hulka segada ka taimekaitseks ja väetiseks mõeldud ise tehtud taimeleotisi või poeväetisi.\nLisaks kastekannudele on asendamatuks kastmisvahendiks 30-meetrine voolik, mis on ühendatud maja välisseinas oleva kraaniga. Asi, mille plaanin lähiajal veel vooliku hoidmiseks hankida, on trummel, millele saab vooliku korrektselt kerida ning mille sangast on seda mugav mööda aeda ka ringi tassida. 30-meetrise voolikuga ulatan ilusti kõigi kastmist vajavate aladeni, lillepeenardest aiamaani. Kui tarvis, saab voolikut veelgi pikendada, ühendades liitmike abil mitu voolikut. Kasvuhoones on mul voolikut vaja vaid nii palju, et kastekanne täita, aga voolikust tuleva jääkülma veega ei kasta ma kasvuhoonetaimi kunagi. Kui voolik juba olemas, saab sellele liitmike ja ühenduste abil külge panna erinevaid otsikuid. Kasutan peamiselt reguleeritava voolutugevuse ja piserdusstiiliga (ühtlasest joast laia dušini) lihtsat otsikut. Muru ma üldjuhul ei kasta. Võib-olla teeksin seda siis, kui meil oleks tiik või mõni muu loodusliku vee kogumise koht. Kraaniveega muru kastmine ei tundu kuigi jätkusuutlik tegevus. Kui mõned laigud murus on aga tõesti väga kõrbenud ja näevad inetud välja, siis olen siiski silma kinni pigistanud, ühendanud voolikuga maase torgatava ringvihmuti ja lasknud sel õhtuti oma tööd teha. Aga kindlasti mitte igal õhtul ja vaid hädavajadusel. Muru on juba järgmisel päeval tänulik, st palju parema väljanägemisega!\nLihtne reegel: ära kunagi kasta päeval ega päikese käes. Kastmisest on tolku siis, kui seda teha hommikul vara, enne kui päike on soojendama jõudnud hakata, või päris õhtul. Lihtne koolilapse loodusõpetus: soojal päeval kastes aurab suur osa veest mullapinnalt lihtsalt ära. Kui on jahedam, jääb rohkem vett mullasse ja ühtlasi taimedele.\nVarahommikune kastmine on kõigile taimedele sobiv, tähtis, et jääks piisavalt aega enne päevasoojust, et taim jõuaks end juurte kaudu ilusti veega varustada. Õhtust kastmist ei soovitata kasvuhoones (põhjustab liigset niiskust, mis võib tekitada tomatihaigusi) ja näiteks rooside ja flokside puhul, mis haigestuvad kergesti seenhaigustesse. Ehkki sellest teadlik, kastan kogu aia siiski õhtul – jälgin lihtsalt, et selliste seen- ja hallitushaigustele vastuvõtlike taimede puhul ei satuks vesi taimeokstele ega -lehtedele, vaid märjaks saaks ikka vaid muld.\n– kui juba kasta, siis põhjalikult. Niisama sirtsutamisega teed taimedele pigem karuteene, sest kui muld ei saa piisavalt sügavalt märjaks, suunab taim oma juured mulla pealmisse kihti, kust on lootust rohkem niiskust saada. See teeb su hoolealused aga nii põuale kui külmale tundlikuks. Olen kunagi kuulnud lihtsat ja meeldejäävat reeglit, mille järgi olen kastes alati toiminud: 1 m² kastmisel 10 liitri veega saab muld märjaks umbes 10 cm sügavuselt. 10 cm märga mulda piisabki suvelilledele, murule, osadele väiksematele püsikutele. Suuremad püsikud ja põõsad, puudest rääkimata, tahavad rohkem vett.\n– kõiki taimi ei saa kasta ühtemoodi. Päikeselisel kohal ilutsevad aiaasukad tahavad rohkem juua kui varjutaimed. Noori taimi tuleb kasta sagedamini kui eakaid. Liivases mullas kasvavaid taimi tuleb kasta rohkema veega ja sagedamini kui savika mulla asukaid.\n– kui taimed kasvavad kallakul, arvesta, et osa kastmisvett valgub lihtsalt ära. Kasta selliseid taimi hoolikamalt ja katsu sõrmega, kas muld ikka sai korralikult märjaks.\nLaia valiku kastmistarvikuid leiad ePrismast ja Prisma Aedadest. Vaata Prisma Aedade tootevalikut siit.


Koljusisene hüpertensioon: sümptomid ja ravi - Rõhk 2021\nKoljusisene hüpertensioon on seisund, kus kolju sisse tekib rõhk. See on tegelikult midagi muud kui suurenenud koljusisene rõhk. Sellel seisundil on väga palju põhjuseid (ulatudes otseselt haigustest ja ajukahjustustest ainevahetushäirete ja mürgistusteni). Sõltumata põhjusest avaldub koljusisene hüpertensioon sama tüüpi sümptomites: plahvatav peavalu, mis on sageli koos iivelduse ja oksendamise, nägemispuude, letargia ja mõtteprotsesside aeglusega. Need ei ole kõik koljusisese hüpertensiooni võimaliku sündroomi tunnused. Nende spekter sõltub põhjusest, patoloogilise protsessi kestusest. Intrakraniaalse hüpertensiooni diagnoosimine nõuab tavaliselt täiendavaid uurimismeetodeid. Ravi võib olla nii konservatiivne kui ka operatiivne. Selles artiklis püüame välja selgitada, mis see tingimus on, kuidas see avaldub ja kuidas sellega toime tulla..\nIntrakraniaalse hüpertensiooni tekkimise põhjused\nInimese aju asetatakse koljuõõnde, see tähendab luukasti, mille mõõtmed täiskasvanul ei muutu. Kolju sees pole mitte ainult ajukude, vaid ka tserebrospinaalvedelik ja veri. Kõik need struktuurid hõivavad koos vastava mahu. Tserebrospinaalvedelik moodustub aju vatsakeste õõnsustes, voolab läbi tserebrospinaalvedeliku radade teistesse ajuosadesse, imendub osaliselt vereringesse, osaliselt voolab seljaaju subarahnoidaalsesse ruumi. Vere maht sisaldab arteriaalset ja venoosset voodit. Koljuõõne ühe komponendi mahu suurenemisega suureneb ka koljusisene rõhk.\nKõige sagedamini toimub koljusisese rõhu tõus tserebrospinaalvedeliku (CSF) ringluse rikkumise tõttu. See on võimalik tootmise suurenemise, väljavoolu rikkumise, imendumise halvenemise korral. Vereringehäired on halva arteriaalse verevoolu ja venoosse osa stagnatsiooni põhjus, mis suurendab vere kogumahtu koljuõõnes ja viib ka koljusisese rõhu suurenemiseni. Mõnikord võib ajukoe maht koljuõõnes suureneda närvirakkude endi ja rakkudevahelise ruumi turse või neoplasmi (kasvaja) kasvu tõttu. Nagu näete, võib intrakraniaalse hüpertensiooni ilmnemine olla põhjustatud väga erinevatest põhjustest. Üldiselt võivad intrakraniaalse hüpertensiooni kõige levinumad põhjused olla:\nkraniotserebraalsed traumad (põrutused, verevalumid, koljusisesed hematoomid, sünnitrauma ja nii edasi);\naju vereringe ägedad ja kroonilised häired (insultid, dura materi siinuste tromboos);\nkoljuõõne kasvajad, sealhulgas muu lokaliseerimisega kasvajate metastaasid;\nkaasasündinud anomaaliad aju, veresoonte, kolju enda struktuuris (tserebrospinaalvedeliku väljavoolutoru ummistumine, Arnold-Chiari anomaalia ja nii edasi);\nmürgistus ja ainevahetushäired (mürgistus alkoholiga, pliiga, süsinikmonooksiidiga, enda metaboliitidega, näiteks maksatsirroosiga, hüponatreemiaga ja nii edasi);\nteiste elundite haigused, mis põhjustavad raskusi venoosse vere väljavoolul koljuõõnde (südamerikked, obstruktiivsed kopsuhaigused, kaela ja mediastiini kasvajad jt).\nNeed pole muidugi kõik võimalikud olukorrad, mis põhjustavad intrakraniaalse hüpertensiooni arengut. Eraldi tahaksin öelda nn healoomulise koljusisese hüpertensiooni olemasolu kohta, kui koljusisese rõhu tõus ilmneb justkui ilma põhjuseta. Enamikul juhtudel on healoomuline koljusisene hüpertensioon soodsa prognoosiga..\nSuurenenud koljusisene rõhk viib närvirakkude kokkusurumiseni, mis mõjutab nende tööd. Sõltumata põhjusest avaldub intrakraniaalse hüpertensiooni sündroom:\nlõhkev hajuv peavalu. Peavalu on tugevam öösel teisel poolel ja hommikul (kuna vedeliku väljavool koljuõõnde süveneb öösel), on tuim, millega kaasneb seestpoolt silmadele survetunne. Valu tugevneb köhimise, aevastamise, pingutamise, füüsilise koormuse korral ning sellega võib kaasneda müra peas ja peapööritus. Koljusisese rõhu kerge tõusuga on tunda lihtsalt raskust peas;\näkiline iiveldus ja oksendamine. Äkiline tähendab, et iiveldust ega oksendamist ei põhjusta mingid välised tegurid. Kõige sagedamini esineb oksendamine peavalu kõrgusel, selle haripunkti ajal. Muidugi pole selline iiveldus ja oksendamine täiesti seotud toidu tarbimisega. Mõnikord tekib oksendamine tühja kõhuga kohe pärast ärkamist. Mõnel juhul on oksendamine väga tugev, purskkaevulaadne. Pärast oksendamist võib inimene kogeda leevendust ja peavalu intensiivsus väheneb;\nsuurenenud väsimus, kiire kurnatus nii vaimse kui füüsilise koormuse ajal. Selle kõigega võib kaasneda motiveerimata närvilisus, emotsionaalne ebastabiilsus, ärrituvus ja pisaravool;\nmeteosensitiivsus. Koljusisese hüpertensiooniga patsiendid ei talu atmosfäärirõhu muutusi (eriti selle langust, mis juhtub enne vihmase ilmaga). Enamik intrakraniaalse hüpertensiooni sümptomitest intensiivistuvad neil aegadel;\nhäired autonoomse närvisüsteemi töös. See väljendub suurenenud higistamises, vererõhu languses, südamepekslemises;\nnägemispuue. Muutused arenevad järk-järgult, olles esialgu mööduvad. Patsiendid märgivad perioodilise ähmase nägemise ilmnemist, ähmast nägemist, mõnikord esemete topeltnägemist. Silmamunade liigutused on sageli valusad igas suunas..\nEespool kirjeldatud sümptomite olemasolu kestus, nende varieeruvus, kalduvus vähenemisele või suurenemisele määratakse suuresti intrakraniaalse hüpertensiooni peamise põhjusega. Koljusisese hüpertensiooni nähtuste suurenemisega kaasneb kõigi märkide suurenemine. Eelkõige võib see avalduda:\npüsiv igapäevane hommikune oksendamine tugeva peavalu taustal kogu päeva jooksul (ja mitte ainult öösel ja hommikul). Oksendamisega võib kaasneda püsiv luksumine, mis on väga ebasoodne sümptom (see võib viidata kasvaja esinemisele kolju tagumises lohus ja anda märku viivitamatu arstiabi vajadusest);\nvaimsete funktsioonide rõhumise suurenemine (pärssimise ilmnemine kuni teadvuse häirimiseni nagu uimastamine, uimastus ja isegi kooma);\nvererõhu tõus koos hingamise depressiooni (vähenemisega) ja südame löögisageduse aeglustumiseni vähem kui 60 löögini minutis;\nSelliste sümptomite ilmnemisel peate viivitamatult pöörduma arsti poole, kuna need kõik kujutavad endast otsest ohtu patsiendi elule. Need näitavad aju ödeemi nähtuste suurenemist, mille korral on võimalik rikkuda, mis võib põhjustada surma..\nKoljusisese hüpertensiooni nähtuste pikaajalise eksisteerimisega koos protsessi järkjärgulise progresseerumisega muutuvad nägemishäired mitte episoodilisteks, vaid püsivateks. Sellistel juhtudel on diagnostikakavas suureks abiks silmapõhja uurimine silmaarsti poolt. Oftalmoskoopia käigus silma põhjas ilmnevad nägemisnärvide seiskunud kettad (tegelikult on see nende ödeem), nende piirkonnas on võimalikud väiksemad verejooksud. Kui intrakraniaalse hüpertensiooni nähtused on üsna olulised ja eksisteerivad pikka aega, siis järk-järgult seisvad nägemisnärvide kettad asendatakse nende sekundaarse atroofiaga. Sellisel juhul on nägemisteravus halvenenud ja selle parandamine läätsede abil muutub võimatuks. Nägemisnärvide atroofia võib põhjustada täieliku pimeduse.\nPüsiva koljusisese hüpertensiooni pikaajalise eksisteerimisega viib seestpoolt laienemine ühtlaste luumuutuste tekkeni. Kolju luude plaadid muutuvad õhemaks, sella turcica tagumine osa hävib. Kraniaalse võlviku luude sisepinnale on aju keerdumused justkui sisse trükitud (seda kirjeldatakse tavaliselt kui suurenenud digitaalseid muljeid). Kõik need märgid tuvastatakse kolju banaalse röntgenpildi läbiviimisel..\nNeuroloogiline uuring suurenenud koljusisese rõhu sümptomite korral ei pruugi rikkumisi üldse ilmneda. Mõnikord (ja isegi siis, kui protsess on pikaajaline) on võimalik leida silmamunade külgedele röövimise piirang, reflekside muutused, patoloogiline Babinsky sümptom, kognitiivsete funktsioonide rikkumine. Kuid kõik need muutused on mittespetsiifilised, see tähendab, et need ei saa näidata koljusisese hüpertensiooni esinemist..\nKui kahtlustatakse koljusisese rõhu tõusu, on lisaks kaebuste tavapärasele kogumisele, anamneesile ja neuroloogilisele uuringule vaja veel mitmeid täiendavaid uuringuid. Kõigepealt suunatakse patsient optometristi juurde, kes uurib silmapõhja. Samuti on ette nähtud kolju luude röntgen. Informatiivsemad uurimismeetodid on kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia, kuna need võimaldavad uurida mitte ainult kolju luustruktuure, vaid ka ajukudet ennast. Nende eesmärk on leida koljusisese rõhu suurenemise vahetu põhjus..\nVarem tehti koljusisese rõhu otseseks mõõtmiseks nimme punktsioon ja rõhk mõõdeti manomeetri abil. Praegu peetakse sobimatuks teha punktsioon, mille eesmärk on diagnoosiplaanis mõõta ainult koljusisest rõhku..\nIntrakraniaalse hüpertensiooni ravi saab läbi viia alles pärast haiguse otsese põhjuse kindlakstegemist. See on tingitud asjaolust, et mõned ravimid võivad aidata patsienti, kellel on suurenenud koljusisese rõhu üks põhjus, ja teise jaoks võib see olla täiesti kasutu. Ja pealegi on enamikul juhtudel koljusisene hüpertensioon lihtsalt teise haiguse tagajärg..\nPärast täpse diagnoosi tegemist on esimene samm põhihaiguse ravimine. Näiteks ajukasvaja või koljusisese hematoomi esinemisel pöörduvad nad kirurgilise ravi poole. Kasvaja eemaldamine või vere väljavool (koos hematoomiga) viib tavaliselt koljusisese rõhu normaliseerumiseni ilma kaasnevate meetmeteta. Kui koljusisese rõhu tõusu põhjus on põletikuline haigus (entsefaliit, meningiit), siis on peamine ravi tohutu antibiootikumravi (sealhulgas antibakteriaalsete ravimite sissetoomine subarahnoidaalsesse ruumi koos tserebrospinaalvedeliku osa ekstraheerimisega. Tserebrospinaalvedeliku mehaaniline ekstraheerimine punktsiooni ajal võimaldab vähendada koljusisese rõhu tekkimist).\nSümptomaatilised ained, mis vähendavad koljusisest rõhku, on erinevate keemiliste rühmade diureetikumid. Healoomulise koljusisese hüpertensiooni korral alustavad nad nendega ravi. Kõige sagedamini kasutatakse furosemiidi (Lasix), diakarbi (atsetasoolamiidi). Furosemiidi on eelistatav kasutada lühikese kuurina (furosemiidi määramisel kasutatakse lisaks kaaliumipreparaate) ja Diacarbi võib välja kirjutada erinevates raviskeemides, mille arst valib. Kõige sagedamini määratakse Diakarb healoomulise koljusisese hüpertensiooni korral 3-4-päevaste vahelduvate kuuridena, millele järgneb 1-2-päevane paus. See mitte ainult ei eemalda koljuõõnde liigset vedelikku, vaid vähendab ka tserebrospinaalvedeliku tootmist, vähendades seeläbi koljusisest rõhku.\nLisaks uimastiravile määratakse patsientidele spetsiaalne joogirežiim (mitte rohkem kui 1,5 liitrit päevas), mis võimaldab vähendada aju siseneva vedeliku hulka. Teatud määral pakub koljusisese hüpertensiooni korral abi nõelravi ja manuaalravi, samuti spetsiaalsete harjutuste komplekt (füsioteraapia harjutused)..\nMõnel juhul peate pöörduma kirurgiliste ravimeetodite poole. Kirurgilise sekkumise tüüp ja ulatus määratakse individuaalselt. Koljusisese hüpertensiooni kõige tavalisem plaaniline operatsioon on manööverdamine, see tähendab tserebrospinaalvedeliku väljavoolu kunstliku raja loomine. Samal ajal eemaldatakse spetsiaalse toru (šundi) abil, mille üks ots on tserebrospinaalvedeliku ruumis, ja teine südame süvendisse, kõhuõõnde, liigne tserebrospinaalvedeliku kogus eemaldatakse pidevalt koljuõõnde, normaliseerides seeläbi koljusisese rõhu.\nJuhtudel, kui koljusisene rõhk suureneb kiiresti, on oht patsiendi elule, seejärel pöörduvad nad kiireloomuliste abimeetmete poole. Hüperosmolaarsete lahuste (mannitool, 7,2% naatriumkloriidi lahus, 6% HES) intravenoosne manustamine, kopsude kiire intubatsioon ja kunstlik ventilatsioon hüperventilatsioonirežiimis, patsiendi sissetoomine ravimi põhjustatud koomasse (kasutades barbituraate), tserebrospinaalvedeliku liigse eritumine punktsiooniga (ventrikulopunktsioon) ). Kui intraventrikulaarset kateetrit on võimalik paigaldada, luuakse koljuõõnes vedeliku kontrollitud väljutamine. Kõige agressiivsem meede on dekompressiooniga kraniotoomia, mida kasutatakse ainult äärmuslikel juhtudel. Operatsiooni sisuks on antud juhul kolju defekti tekitamine ühel või kahel küljel, nii et aju ei "puhkaks" kolju luudel.\nSeega on koljusisene hüpertensioon patoloogiline seisund, mis võib esineda mitmesuguste ajuhaiguste korral ja mitte ainult. See nõuab sundravi. Vastasel juhul on võimalik mitmesuguseid tulemusi (sealhulgas täielik pimedus ja isegi surm). Mida varem see patoloogia diagnoositakse, seda parema tulemuse saab saavutada väiksema vaevaga. Seetõttu ärge viivitage arsti külastamisega, kui on kahtlus koljusisese rõhu suurenemisest..\nNeuroloog M. M. Sperling räägib koljusisest survest:\nLastearst E.O. Komarovsky arvamus laste koljusisese hüpertensiooni kohta:\nPeamineNeuroloogiaHüpertensioonKoljusisene hüpertensioon: põhjused, nähud ja ravimeetodid\nIntrakraniaalset hüpertensiooni ei peeta iseseisvaks haiguseks, vaid sündroomiks, mis tekib mõne muu haiguse, koljutrauma või aju vereringehäirete taustal. Iseloomustab suurenenud koljusisene rõhk.\nSõltuvalt kursuse omadustest on koljusisene hüpertensioon jagatud mitmeks tüübiks. Need sisaldavad:\nLisaks muutub valu köhimisel ja aevastamisel palju tugevamaks ning sellega võib kaasneda tugev pearinglus. Patsiendid kurdavad sageli rõhu suurenemist silma piirkonnas, müra peas. Vastasel juhul on täiskasvanute ja laste koljusisese hüpertensiooni tunnustel teatud erinevused..\nSuurenenud väsimus. Isegi pärast väikest füüsilist koormust või vaimset koormust tekib väsimus lühikese aja pärast. Mõnel juhul kaasneb sellega pisaravool, psühho-emotsionaalne ebastabiilsus ja suurenenud ärrituvus. Samuti märgitakse unehäireid.\nVastsündinutel esineb koljusisene hüpertensioon sünnitrauma või loote väärarengute tagajärjel. Peamised nähud alla 12 kuu vanustel lastel on:\nKoljusisese hüpertensiooni ravi on suunatud kolju liigse tserebrospinaalvedeliku eemaldamisele, sümptomite leevendamisele. Teraapia viiakse läbi terviklikult. Määratud ravimid, füsioteraapia. Rasketel juhtudel otsustab kirurgilise sekkumise spetsialist. Ravi viiakse läbi ka peamisel põhjusel, mille tõttu kolju sees rõhunäitajad kasvasid..\nVasoaktiivne. Määratakse siis, kui koljusisese hüpertensiooniga kaasnevad vaskulaarsed häired.\nVenotoonika. Kasutatakse veenide vere staasi tuvastamisel.\nKraniotoomia. Võimaldab vähendada rõhunäiteid. Kuid protseduur põhjustab sageli infektsiooni..\nAju möödaviigu operatsioon. Šunt on õõnes toru. Kogu süsteem koosneb mitmest osast. Pärast selle paigaldamist aju vatsakesse ja eemaldamist väljapoole eemaldatakse tserebrospinaalvedelik spetsiaalsesse õõnsusse, kus see veelgi imendub..\nSeda tüüpi hüpertensiooni tuvastamisel annavad spetsialistid prognoosi alles pärast täielikku diagnoosi. Mõnel juhul on patoloogia kulgu võimalik ennustada alles pärast ravi..\nIntrakraniaalse hüpertensiooni ennetamine seisneb kõigepealt ebameeldivate sümptomite ilmnemisel õigeaegses pöördumises spetsialisti poole. Eksperdid soovitavad järgida puhke- ja töörežiimi, järgida tervislikke eluviise ja süüa õigesti. Oluline on vältida kraniotserebraalseid traumasid, psühho-emotsionaalset ja füüsilist stressi. Raseduse ajal on oluline, et naine järgiks kõiki günekoloogi soovitusi ja läbiks regulaarselt kõik vajalikud uuringud.\nPeavalu võib olla paljude tõsiste haiguste sümptom. Intrakraniaalne hüpertensioon on koljusisese rõhu tõus pea trauma, verejooksu, ajukoe põletiku ja neoplasmide tekkimise tõttu.\nÄrge lükake arsti külastust edasi ja suurenenud koljusisese rõhu ilmnemise korral pöörduge abi saamiseks Yusupovi haigla kõrgelt kvalifitseeritud arstide poole.\nSageli võib peavalu põhjustada külm, unepuudus ja ületöötamine. See ilmub suurenenud koljusisese rõhu tõttu. Kui peavalud püsivad, on see signaal pöörduda Jusupovi haiglasse.\nHealoomuline intrakraniaalne hüpertensioon on rõhu tõus kolju sees, mis ei ole seotud keha patoloogilise protsessiga. Peavalu põhjustavad teatud ravimid või rasvumine.\nTervel inimesel koosneb aju maht teatud proportsioonides selle vedelike ja kudede - tserebrospinaalvedeliku, vere ja interstitsiaalvedeliku mahtudest. Kui ühe sellise komponendi maht suureneb, suureneb kolju vererõhk..\nTserebrospinaalvedeliku koljust väljavoolu rikkumise korral suureneb tserebrospinaalvedeliku maht ja rõhk tõuseb. Aju vedelike üldmahu suurenemine viib hemorraagiateni koos hematoomide moodustumisega.\nVedelike rõhu erinevus võib viia aju struktuuride nihkumiseni üksteise suhtes. See patoloogia viib närvisüsteemi normaalse toimimise osalise või täieliku rikkumiseni..\nAju ödeemiga tekib aju struktuuride mahu suurenemine ja diagnoositakse koljusisene hüpertensioon.\nKoljusisene hüpertensioon: sümptomid täiskasvanutel ja lastel\nKoljusisese hüpertensiooni sündroom avaldub erineval viisil, sõltuvalt suurenenud koljusisese rõhu põhjustava patoloogia asukohast, samuti haiguse staadiumist ja selle arengukiirusest.\nIntrakraniaalse hüpertensiooni tunnused patoloogia arenedes väljenduvad sageli nägemiskahjustusega. Suurenenud koljusisese rõhu, teadvusekaotuse, kuulmispuude, kõne, lõhna jms korral..\nSõltuvalt ajusagarate nihkumise olemusest võib täheldada arteriaalset hüpertensiooni, hingamispuudulikkust ja normaalset südamefunktsiooni. Reproduktiivses eas naistel võib intrakraniaalse hüpertensiooni sündroom areneda menstruaaltsükli häirete, raseduse, rasvumise või teatud ravimite võtmise tagajärjel. Patoloogia võib areneda nakkushaiguste, eriti süüfilise taustal.\nLastel diagnoositakse pärast tetratsükliini antibiootikumi, suurte A-vitamiini annuste või kortikosteroidide võtmist sageli idiopaatiline koljusisene hüpertensioon (healoomuline). Samal ajal puudub seos suurenenud koljusisese rõhu ja ühegi haiguse arengu vahel..\nIntrakraniaalne hüpertensioon vastsündinutel võib esineda mitmel põhjusel:\nraseduse ajal tekkiva ema nakkushaiguse tõttu;\naju kaasasündinud hüdrotsefaalia (tilk) tõttu, see tähendab vatsakeste mahu suurenemine.\nVäikelastel on intrakraniaalsel hüpertensioonil sümptomid arenguhäirete, silmamunade veeremise, otsmiku punnitamise, lapse vähese reaktsiooni tõttu karmile valgusele.\nVanematel lastel avaldub koljusisene hüpertensioon peavalude, unisuse, ähmase nägemise, straibismina.\nKoljusisene hüpertensioon: diagnoos\nkoljusisese rõhu mõõtmine, viies nõela kolju või seljaaju kanali vedelatesse õõnsustesse, millele on kinnitatud manomeeter.\nvere täitumise astme ja silmamuna veenide laienemise jälgimine. Kui patsiendil on silmad punased, see tähendab, et silma veenid on verega rikkalikult täidetud ja selgelt nähtavad, võime rääkida koljusisese rõhu suurenemisest;\nmagnetresonantstomograafia ja kompuutertomograafia: uuritakse aju vedelike õõnsuste laienemist, samuti vatsakese servade harulduse astet;\nKoljusisene hüpertensioon: ravi, ravimid\nSuurenenud koljusisene rõhk võib põhjustada patsiendi intellektuaalsete võimete vähenemist, siseorganite normaalse töö häireid. Seetõttu nõuab see patoloogia kohest ravi alustamist, mille eesmärk on koljusisese rõhu vähendamine..\nRavi saab läbi viia ainult patoloogia põhjuste õige diagnoosimisega. Näiteks kui intrakraniaalne hüpertensioon on tekkinud ajukasvaja või hematoomi tekkimise tõttu, on vaja pöörduda kirurgilise sekkumise poole. Hematoomi või neoplasmi eemaldamine viib koljusisese rõhu normaliseerumiseni.\nKui koljusisene rõhu tõus on organismi põletikuliste protsesside (meningiit, entsefaliit jne) tulemus, on ainus efektiivne ravimeetod tohutu antibiootikumravi. Sellisel juhul võib antibakteriaalseid ravimeid süstida subarahnoidaalsesse ruumi koos tserebrospinaalvedeliku osa ekstraheerimisega.\nTeraapia on suunatud tserebrospinaalvedeliku mahu vabanemise vähendamisele, samal ajal suurendades selle imendumist. Sel eesmärgil määratakse patsientidele diureetikume..\nÜsna sageli ei vaja ravi mingeid ravimeid. Patsiendile töötatakse välja võimlemisharjutuste kompleks, mille rakendamine viib koljusisese rõhu languseni. Samuti kohandatakse dieeti ja joogirežiim kujundatakse individuaalselt. Kerge manuaalteraapia, nõelravi ja füsioteraapia avaldavad kasulikku mõju. Mitteravimravi efektiivsust täheldatakse juba esimese nädala jooksul alates ravi algusest.\nOperatsioonijärgsel, kaasasündinud CSF-blokaadil või muudel rasketel juhtudel on ette nähtud kirurgiline ravi. Kõige tavalisem kirurgilise sekkumise tüüp on manööverdamine, see tähendab spetsiaalse toru sisseviimine ühe otsaga kõhuõõnde või südameõõnde ja teine tserebrospinaalvedeliku ruumi. Seega eemaldatakse tserebrospinaalvedeliku liigne maht koljust pidevalt, mis viib rõhu languseni..\nKui koljusisene rõhk tõuseb väga kiiresti ja on oht patsiendi elule, on patsiendi päästmiseks vaja kiireloomulisi meetmeid. Sellisel juhul süstitakse patsienti intravenoosselt hüperosmolaarse lahusega, tehakse kopsude kunstlik ventilatsioon, patsient süstitakse ravimite põhjustatud koomasse ja liigne tserebrospinaalvedelik eemaldatakse punktsiooniga..\nKõige agressiivsem ravi, mida kasutatakse kõige raskematel juhtudel, on dekompressiooniga kraniotoomia. Operatsiooni ajal tekib ühele või mõlemale küljele kolju defekt, nii et aju ei toetuks kolju luude vastu.\nIntrakraniaalset hüpertensiooni saab täielikult kõrvaldada tingimusel, et kõrvaldatakse selle põhjustanud põhjused (turse, halb vere väljavool jne)..\nIntrakraniaalse hüpertensiooni ravi Yusupovi haiglas\nKoljusisene hüpertensioon on patoloogiline seisund, mis on põhjustatud mitte ainult aju haigustest. Patoloogia nõuab sundravi, et vältida arvukate ja pöördumatute tagajärgede teket. Ärge lükake arsti poole pöördumist koljusisese rõhu suurenemise ilmingute korral.\nYusupovi haigla arstidel on koljusisese hüpertensiooni ravis suured kogemused. Haiglas osutatavate teenuste kvaliteet on Euroopa tasemel. Kõik diagnostilised ja raviprotseduurid viiakse läbi uusima meditsiinivahendi abil. Toad on varustatud patsientide jaoks maksimaalse mugavusega. Arsti juurde saab aja kokku leppida telefoni teel.\nIntrakraniaalne hüpertensioon on patoloogiline seisund (sündroom), mis avaldub koljusisese (intrakraniaalse) rõhu suurenemisega. Intrakraniaalse hüpertensiooni sündroom (sün. Alkohol-hüpertensiivne sündroom) on täiskasvanute ja laste neuroloogias üsna tavaline ja võib olla nii idiopaatiline kui ka areneda mitmesuguste ajukahjustuste ja koljuvigastustega..\nKõige tavalisem teadmata päritoluga aju hüpertensioon on idiopaatiline (primaarne) koljusisene hüpertensioon (ICH), mis on klassifitseeritud healoomulise koljusisese hüpertensioonina (ICD-10 kood: G 93.2). Reeglina pannakse see diagnoos alles pärast hüpertensiooni spetsiifiliste põhjuste kinnituse puudumist (massi olemasolu koljuõõnes, venoosne tromboos, nakkuslik ajukahjustus jne)..\nKoljusisene rõhk on atmosfäärirõhu ja koljuõõnes oleva rõhu erinevus (epiduraalsed / subaraknoidsed ruumid, ajukelme siinused, vatsakesed). Intrakraniaalse rõhu tase moodustab tserebrospinaalvedeliku (tserebrospinaalvedelik), mis ringleb kesknärvisüsteemi ja aju siseneva arteriaalse / venoosse vere struktuurides.\nNeed vedelikud on pidevas liikumises (seljaaju vedelik tsirkuleerib läbi aju / seljaaju kanali vatsakeste ja veri läbi veresoonte voodi). Tavaliselt määratakse aju vedeliku ringluse füsioloogia järgmiselt:\nKeskmine tserebrospinaalvedeliku rõhk koljus, mis on aju suhtes väline, on 10 mm Hg. Art. See on tserebrospinaalvedeliku rõhk, mis avaldab aju pidevat survet avaldavat mõju (loob pideva ICP). Kolju biomehaaniline tasakaal hoiab tavaliselt ajukoe keskmist rõhku 10 mm Hg tasemel. Art. Tervel täiskasvanul on tsirkuleeriva tserebrospinaalvedeliku kogumaht keskmiselt 150 ml, samal ajal kui ICP jääb normaalseks. Selle kerget kasvu kompenseerib selle resorptsioon, ajukuded ja väljavool koljuõõnest seljaajju mööda tserebrospinaalvedeliku subarahnoidaalseid kanaleid läbi selgroo kõigi osade kuni sakraalse väljalaskeavani..\nKolju sees olev rõhu püsivus säilib CSF-i mahu vähenemise ja ka aju verefraktsiooni tõttu reservvarude moodustumise tõttu. Mis tahes komponentide suurenemise korral, mis esineb erinevate patoloogiate taustal (CSF liigne kuhjumine, aju ödeem, aju hüperemia, kahjustatud venoosne väljavool), samuti patoloogiliste mahtude (kasvajad, hematoomid, parenhüümiverejooks, abstsess) tekkimisel tekib koljusiseste komponentide konflikt ja kui kompenseerivate mehhanismide reserv on ammendatud, tekib HF hüpertensioon.\nICP indikaatori suurenemist / vähenemist võib täheldada nii inimkeha loomulike füsioloogiliste protsesside ajal (köhimisel, valjuhäälsel karjumisel, aevastamisel, nutmisel, pingutamisel, füüsilisel / närvilisel pingutusel, järsul ettepoole painutamisel) kui ka patoloogia tunnistajaks. Tavaliselt ei tohiks täiskasvanul rõhk kolju sees ületada 10-15 mm Hg. ICP tähendab püsivat ICP suurenemist tasemeni 20 mm või rohkem. rt. Art. Intrakraniaalse hüpertensiooni raskusaste on esitatud allpool olevas tabelis..\nHäirete raskus ja spetsiifilisus ICH-s määratakse kindlaks ICP suurenemise astme, selle olemuse (hajus / lokaalne) ja lokaliseerimise, samuti suurenenud ICP mõju aju struktuuridele kestuse järgi. Ja kui nõrga ja ebastabiilse ICP kasvu korral olulisi muutusi ei täheldata, võib mõõduka ja raske ICP püsiva suurenemisega patsientidel see põhjustada tõsiseid häireid - peavalu (pinget, isheemiat), käte peenmotoorika rikkumisi, nägemist, kuulmist, ülemise lihase hüpertoonilisust / alajäsemed, skeletilihaste jäikus, krambid, parees, häired emotsionaalsetes ilmingutes (uni, käitumine), kiire väsimus, hilinenud kõne areng, südame-veresoonkonna ja hingamissüsteemi neurogeensed häired (vegetatiivne-vaskulaarne düstoonia, südamevalu, bradükardia / tahhükardia, arütmiad, madal kehatemperatuur, hingamisrütmi häired - õhupuudus, apnoe) ja teised.\nKõige sagedamini esineb seda tüüpi hüpertensioon noortel naistel, kellel on ülekaal. Palju harvem lastel ja meestel. Idiopaatilise CSF-i hüpertensiooni korral on kõige iseloomulikumad: peavalu ja mööduvad (mööduvad) nägemishäired pildi teravuse halvenemise, uduse, topeltnägemise kujul ja 30-35% patsientidest on nägemisteravuse langus.\nTäiskasvanutel suurenenud ICP patogenees võib põhineda erinevatel mehhanismidel - aju turse / turse, kolju sisu massi suurenemine (kasvaja, hematoom, abstsess), tserebrospinaalvedeliku väljavoolu obstruktsioon, tserebraalse verefraktsiooni venoosse väljavoolu rikkumine. Ühe artikli raames ei ole võimalik HF hüpertensiooni patogeneesi selles või selles patoloogias arvestada, seetõttu käsitleme ainult tsütotoksilise aju ödeemi korral HF hüpertensiooni arengu patogeneesi..\nSõltumata primaarse kahjustuse põhjusest ja tüübist moodustub aju parenhüümis mõjutatud rakkude populatsioon, kus tsüklotoksiline ödeem tekib halvenenud transmembraanse elektrolüüdi transpordi tõttu. Suurenenud mahu tõttu tekitavad ödeemiarakud naaberrakkudele survet (survet), aidates seeläbi kaasa tursete levikule puutumatutesse rakkudesse (massiefekt).\nKui tsütotoksilise ödeemiga rakkude patoloogiline maht suureneb, tekib kapillaar-piaal-voodisüsteemis kompressioon, mis põhjustab mikrotsirkulatsiooni halvenemist ja hüpokseemia / isheemia arengut ajupiirkondades, mis ei ole otseselt seotud esmase massiefektiga, see tähendab, et see põhjustab erinevate kolju sisu osakonnad. Selle tulemusena kaotab arterite ja tserebrospinaalvedeliku pulsi võnkumiste tekitatud rõhk võime vabalt levida mööda tserebrospinaalvedeliku kudesid ja ruume, mis asuvad kolju / seljaaju kanalis. See toob kaasa parenhüümse rõhu erinevuse puutumatute ja aju tursestruktuurides osalenute vahel, mis põhjustab selle nihkumise suhteliselt madala rõhu suunas.\nSelle protsessi tulemusena areneb kogu aju hajutatud ödeem ja selle järkjärguline nihestus (liikumine foramen magnumi (ainus avatud väljapääs kolju) suunas. Selle tagajärjel erinevad nihestused. ajutüve mesentsefaalstruktuuride sagarad ja kokkusurumine koos vereringe / hingamise primaarsete keskuste pärssimisega ja aju terava düsfunktsiooniga kuni selle elutegevuse lõpetamiseni..\nEraldage äge vorm, mis tekib ägedalt areneva nakkushaiguse / kraniotserebraalse trauma ja intrakraniaalse hüpertensiooni kroonilise vormi taustal, mis areneb koos intratserebraalsete masside, insultide, kardiovaskulaarsüsteemi krooniliste haiguste / raske hingamispuudulikkuse jne korral..\nmille sordi saab vastavalt patoloogia arengumehhanismile vähendada rühmadeks:\nTsütotoksiline ajuturse, mis on tingitud aju struktuuride rakkude hüpoksilisest kahjustusest (raske hingamispuudulikkus pärast südameseiskumist), varases staadiumis ajuisheemia, veemürgitus, maksa / neeru entsefalopaatia, hüponatreemia, Reye sündroom, anddiureetilise hormooni ebapiisava tootmise sündroom).\nVere-aju barjääri kahjustusest tingitud vasogeenne ajuturse (nakkushaigused - meningiit / entsefaliit, koljusisene trauma - verevalumid, põrutused, sünnitrauma), hematoomid, isheemiline / hemorraagiline insult.\nNägemispuude on eriti iseloomulik idiopaatilisele ICH-le, mis avaldub silmade ees mööduva tumenemisena (udusena) ja esineb 48–55% juhtudest. Paljud patsiendid kurdavad silmamunade taga valu / silmamunade liigutamisel tekkivat valulikkust. Mõnikord võivad nägemishäired olla peavalu eelkäijad. Koljusisese hüpertensiooni nähud võivad avalduda ka kaebustena müra peas, fotopsia, diploopia (topeltnägemine) ja progresseeruva nägemise kaotuse all..\nÄge, kiiresti suurenev koljusisene hüpertensioon viib sageli lühiajalise teadvusekaotuseni kuni koomani. Kroonilise ICH korral halveneb üldine seisund järk-järgult unehäirete, ärrituvuse, vaimse / füüsilise väsimuse kujul. Hüpertensiooni kaudsete tunnuste hulka kuuluvad suurenenud meteosensitiivsus (reaktsioon ilmamuutustele), südamepekslemine, suurenenud higistamine, isutus ja unisus. Kliiniliste ilmingute tõsiduse määrab paljuski põhihaiguse olemus / raskus, samuti ICP tõusu kiirus.\nIntrakraniaalse hüpertensiooni ravi määrab selle etioloogia ja see on suunatud haiguse ravile ja selle arengut soodustavate tegurite kõrvaldamisele. On tavaks eristada põhilist ICH-ravi ja esmaabi. Põhiteraapia hõlmab sedatsiooni ja anesteesiat, koljuõõnes oleva venoosse vere väljavoolu normaliseerimist, piisavat hingamistuge ja hemodünaamika / hüpertermia korrigeerimist. Nendel eesmärkidel on ette nähtud ravimiteraapia, sealhulgas:\nKeha hüpotermia eesmärgil (paratsetamool, ketorolak, füüsikalise jahutamise meetodid suurte anumate piirkonda jää pealekandmisega, jahutatud kristalloidlahuste sisestamine jne).\nAju nakkus- ja põletikuliste haiguste (meningiit, meningoentsefaliit) põhjustatud ICH-ga on ette nähtud etiotroopne ravi (antibiootikumid, viirusevastased ravimid), toksilise ajukahjustusega - võõrutusravi, kui ajus on kasvajaid, glükokortikoidid (deksametasoon). Patsientidele on sümptomaatiline ravi - valuvaigistid (Analgin), kõhukinnisuse korral, et vältida pingutamist - glütserool.


Soovitaja valimine ja nende roll tööotsingul - UKKO Work\nSoovitaja valimine ja nende roll tööotsingul Keitti Järv 2019-04-23T13:56:03+03:00\nTänapäeva tööturul on suur tähtsus võrgustikul ja suhetel. Värbajad soovivad kuulda töötaotleja seisukohti varasemate tööde kohta. Seetõttu on hea küsida eelmiste tööandjate, juhatajate või kolleegide soovitusi. Sõpru ei käsitleta soovitajatena, kuna soovitajaks peab olema isik, kellele oled tööd teinud, kellega oled koos töötanud või kellega on olnud ühistegevusi ettevõttes. Isiklikud sõbrad ei paku professionaalsel tasandil lisaväärtust.\nSoovitajad on isikud, kes tunnevad hästi teie töötegemise viisi ja annavad teile hea hinnangu. Peaksite unustama sellised soovitajad, kellega kohtusite viimati üle 10 aasta tagasi. Need soovitajad ei tea, kuidas olete arenenud ja mida tänaseks teha oskate.\nKui teie soovitajaks on isik, kes on tuntud alal, millele kandideerid, on soovitus kindlasti hea. Teatavatel juhtudel määrab töötaja valiku kindlaks soovitaja mainimine CV-s. Võtame näiteks, kui kaks sarnast töötaotlejat kandideerivad töökohale, kuid ühel neist on antud ala soovitajad ja teisel ei ole. Mis arvad, kumb osutub valituks?\nPea meeles, et soovitajaid ja soovitusi võib kasutada töötaotluses vaid siis, kui soovitajad on andnud selleks loa. Soovitajatel tuleb anda soostumus hakata soovitajaks ja kontaktandmete jagamiseks. Parim viis küsida luba on telefoni teel või näost näkku.\nSoovitajaid ei ole kohustuslik lisada taotlusse, kuid neid loetakse tihti kandideerija plussiks. Kui sul mingil põhjusel ei ole soovitajaid, ole avatud ja räägi sellest värbajaga. Soovitajate puudumine võib äratada küsimusi, mis on tõeline põhjus sellele, et soovitajaid ei ole või nendest ei räägita. Kui sinu suhted eelmise tööandjaga ei olnud kõige paremad, siis ole avatud ja räägi sellest värbajaga. Halvim on see, kui keerutad või püüad vältida seda teemat. Ausus on alati usaldusväärsuse märk.\nSoovitajate lisamine CV-le\nSoovitajaid võiks olla 2-4, kuid mitte enam. Soovitajad lisatakse tavaliselt CV lõppu. Oluline on meeles pidada, et iga soovitaja juurde lisage kontaktandmed. See loob usaldusväärsust ja hõlbustab värbaja tööd, kui ta soovib soovitajaga ühendust võtta. Andmed peaks sisaldama soovitaja ees- ja perekonnanime, ametinimetust, tegevuskoht, telefoninumber ja e-posti aadress.\nEsimeseks soovitajaks tasub lisada see, kes on teie arvates kõige olulisem kandideeritud töö jaoks, mida te otsite. Heas CV-s on olemas soovitajad, isegi kui neid ei ole töökuulutustes konkreetselt palutud.\nTöötaotlusprotsessis käivad värbajad teie lisatud soovitajad läbi, kuid enne seda on nad kohustatud seaduse järgi sinult küsima luba.\n’’Tööandja peab koguma töötaja isikuandmed eelkõige töötegijalt endalt. Kui tööandja kogub isikuandmed teiselt inimeselt, peab tööandja hankima selleks nõusoleku töötegijalt.’’ (Tööõiguse seadus, 2. peatüki lõige 4)\nSeadus kaitseb tööotsijat näiteks olukorras, kus ta taotleb uut töökohta, olles endiselt tööl praeguses ettevõttes. See tähendab, et värbaja ei tohi helistada praegusele tööandjale/soovitajale ilma töötegija nõusolekuta. Võib juhtuda, et tööotsija soovib oma töötaotlusprotsessi saladuses hoida, et vältida probleeme, kui taotleja ei osutunud valituks töökohale.\nKui värbaja saab soovitajalt teada tööotsijat puudutavast teabest, mis kahjustab tema valimist töökohale (näiteks selgitamata puudumised), peab ta enne otsuse tegemist sellest rääkima ka tööotsijaga.\n’’Kui töötaja andmeid kogutakse mujalt kui töötegijalt endalt, peab tööandja teavitama töötajat sellest, millist teavet ta on saanud, enne kui langetatakse otsus.’’ (Tööõiguse seadus, 2. peatüki lõige 4)\nVärbaja peab tagama teabe õigsuse. Näiteks võiksid puudumised olla tingitud teatud elusituatsioonide tõttu, millest varasem tööandja (praegune soovitaja) ei olnud teadlik, isegi kui ta oleks pidanud olema.\nUKKO Workis hõlmab iga värbamisprotsess soovitajate kontrollimist. Loomulikult küsime alati tööotsijalt luba ja veendume, et andmed peaksid paika. Me ei tee värbamisotsust üksnes tugiandmete põhjal, vaid ikkagi töövestlus ja töötaotlus loevad taotlusprotsessis endiselt rohkem.


Värbamisteenused - Manpower\nManpower on hinnatud partner sobivate töötajate värbamisel. Meie pikaajaline kogemus erineva tasemega ametikohtadele sobivate inimiste valikul annab Teile võimaluse keskenduda oma põhitegevusele ja usaldada kandidaatide leidmine ning valik professionaalsete ja kogenud konsultantide kätesse. Lõpliku valiku tegemine eelnevalt põhjalikult intervjueeritud ja testitud kandidaatide seast jääb endiselt Teile.\nAitame Teil leida sobivaimad kanalid pakutava ametikoha kuulutamiseks, et jõuaksite parimate võimalike kandidaatideni. Viime leitud kandidaatide seas läbi esmase eelvaliku ning edastame Teile edasiseks valikuks Teie nõudmistele vastavate\nÜha tihenev konkurents talentidele ja sobivate kandidaatide vähesus nõuavad täiendavaid pingutusi parimate inimeste leidmisel. Kuulutamine ei pruugi alati tuua piisaval hulgal sobivaid kandidaate, kelle seast teha lõplik valik. Manpoweri avar võrgustik ning kogemused aitavad Teil jõuda kandidaatideni, kes aktiivselt töökuulutusi ei jälgi, kuid kelles pakutav ametikoht võiks siiski huvi äratada.\nTaastuv majandus ja ettevõtete kasv toovad leevendust ka tööturule. Suuremamahuliste värbamiste puhul võib sisemistest ressurssidest tihti väheks jääda. Manpower on partneriks ettevõtetele, kes soovivad korraga värvata suurema hulga inimesi. Meil on edukaid kogemusi värbamisprojektide läbiviimisel ja haldamisel nii tootmissektoris kui juhtide ja spetsialistide valikul loodavatesse teenuskeskustesse.\n„Meeldiv oli tõdeda, et keerulistes tööturutingimustes ei tee Manpower järelandmisi töö kvaliteedis. Kandidaatide eelvalik oli hoolikalt läbi viidud ning kliendile esitleti vaid profiilile vastavad kandidaadid.”\nElis Erm, APL Agencies Estonia OÜ HR Manager


Magus sihtrühm käes\nMeediaspetsialistid peavad internetireklaami tõhusaks meediakanaliks.\nArvestades, et suurem osa Interneti kasutajatest on 15--39aastased ja keskmisest suurema sissetulekuga, ning teiste meediatüüpide keskmist kontaktihinda, võib reklaami Internetis pidada efektiivseks investeeringuks, leiab Mediapooli tegevdirektor Raigo Piibar.\nSiiski jääb internetireklaamist üksi väheks, sest paljude toodete ja teenuste sihtrühm on suurem kui Interneti kasutajad.\nInterneti reklaamipindade hind kõigub Eestis 50--900 kroonini päevas. Vahe on tingitud keskkonda külastavate inimeste arvust.\nKäesoleva aasta aprilliks oli Eestis Internetti ühendatud 26 618 arvutit. BMF Gallup Media jaanuari uuringu andmetel kasutas ligi kolmandik (53 000) Eesti 168 000 Interneti kasutajast vanuses 15--74 aastat Internetti iga päev.\nEnim külastatud internetikeskkond, kuhu saab reklaami osta, on www.online.ee. Ühe nädala jooksul vaadati selle eri lehekülgi kokku ligi 500 000 korral.\nASi Neti Värav andmetel näeb ühte www.online.ee-sse paigutatud reklaami päevas keskmiselt 7000 inimest, sest korraga näidatakse mitut reklaami, mis vahelduvad mingi aja tagant.\nASi Meediamaa andmetel kogub üks www.ee/www-sse paigutatud reklaam päevas keskmiselt 4000 kontakti.\nJagades reklaami hinna kontaktide arvuga, saame arvutada ühe kontakti maksumuse. Keskkonnas www. online.ee tuleb see 13 ja www. ee/www 18 senti.\nInternetireklaami pakkujate arv kasvab pidevalt. Peale tabelis toodud keskkondade saab reklaami osta ka meediafirmade BNS, ETA, Postimees, Eesti Päevaleht, Äripäev ja Sõnumileht kodulehekülgedele. Lisandumas on mitu ajakirja.\nArvestades erinevaid näitajaid, võib internetireklaami pidada efektiivseks investeeringuks.\nFazeri reklaamikampaania, mis algas 14. juunil tõi kolme päevaga Internetis 105 200 kontakti, reklaamibanner'ile klikati 1054 korda ning meile saadeti tagasi 614 täidetud ankeeti. 58% vastuseid on hea tulemus.\nOluline on, et täidetud ankeedi näol saame tagasisidet, mis on hõpsasti töödeldav ja hea alusmaterjal analüüsi tegemiseks. Paberikandjal loosikuponge läheb 6 nädala jooksul välja 180 000. Ideaalne oleks tagasi saada 10%, reaalne prognoos on aga 5--7%.\nVeebiankeedi plussid on tagasiside reaalajas ja väikesed kulutused andmete töötlemisel. Kuid nagu paberankeetide puhulgi on n-ö pullitegijaid, mistõttu ei saa loota andmete täielikule tõepärasusele.\nKui võrrelda näiteks kolme meie kliendi internetikampaaniaga jõulude ajal, on Fazeri praegune kampaania Internetis edukas. Kontaktide arv on keskmisest kolm korda suurem.\nTagastusprotsent Fazeri puhul on 58%, paberankeetide puhul on see tavaliselt 15--20%, seega oli tulemus suurepärane. Põhjenduseks pean kogu toimingu lihtsust Internetis: ankeeti pole vaja kuskile saata.\nInternetireklaam Fazeri puhul oli hea toetav meediakanal, ainult internetireklaamist ei oleks kampaania eesmärkide täitmiseks kindlasti piisanud, sest sellega oleksime jõudnud vaid ühe grupini (arvutikasutajad) Fazeri sihtrühmas.