Olen Bitcoini Miljonär, Kas Te Binaarsed valikud kogevad YouTubei\nBinaarsed valikud kogevad YouTubei, Kuidas teenida internetis raha reaalse sissetulekuga. Kinnisvara, vara, seadmete rentimine\nKeskmine "väljamõeldud" konto World Of Tanksis on hinnanguliselt dollarit. Väikese teabe- või kommertsteksti maksumus on 3, 4, 6 ja rohkem dollarit. Tasuta MT4 simulaator pakub virtuaalset rahakotti, et saaksite paremini ette valmistuda tegelikuks kauplemiseks. Kommentaaride abil raha teenimine sarnaneb reklaamikirjutajate vahetustega töötamisele: võtate tellimuse, kirjutate lühikese kommentaari ja siis saate raha. Kui te ei saa neid võidelda, mis on binaarsed valikud?\nBootstrap 4 ja edasi Bootstrap on tuntud kui maailma enimkasutatav veebiarenduse raamistik. Bootstrapi veebisaidid on sõna otseses mõttes kõikjal ja kui hakkaksime kontrollima iga veebisaidi lähtekoodi, mida me veebiajal külastame, mõistaksime kiiresti, et see on tõsi.\nKuid hei, ka Bootstrap ei ole põhjuseta populaarne, raamistik on ilusa veebisaidi arendamise protsessi esiotsa arendajatele nii palju lihtsamaks teinud, et on Binaarsed valikud kogevad YouTubei teeninud oma positsiooni, kus ta praegu on. Veelgi enam, Bootstrapi arendusetapid ei lakanud kunagi sama hästi, kuna uus Bootstrap 4 versioon oli juba hästi tööle hakanud.\nMiljonid Bootstrapi kasutajad ootavad uue versiooni ilmumist ja me oleme siin, et nende ootajatega liituda. Colorlib pole Bootstrapi jaoks võõras, me armastame seda sama palju kui järgmine tüüp ja oleme suutnud Bootstrapi teemade kategoorias avaldada mõned kõige populaarsemad ressursid.\nSeni naudi juba koristatud vilju. Oleme kogunud ainulaadse komplekti praegu saadaolevatest ressurssidest, et õppida Bootstrap 4, selle uue funktsionaalsuse ja võimaluste kohta. Tundub, et igal nädalal tehakse mõningaid uusi arendusi, nii et hoidke silmad lahti selle ümbersuunamise edaspidiste värskenduste jaoks, kuna jätkame uute Bootstrap 4 raamistikust rääkivate suurepäraste õpetuste otsimist.\nBootstrap 4 mallid Administraatori juhtpaneelid Colorlib Kas salvestate vorgus Binaarsed valikud kogevad YouTubei kümneid täiesti tasuta Bootstrap 4 administraatori juhtpaneeli malle, mida saate kasutada isiklikuks ja äriliseks kasutamiseks. Nad konkureerivad enamiku esmaklassiliste pakkumistega ja on valgusaastate ees kõigist teistest tasuta armatuurlauadest.\nBootstrap 4 Bootstrap 4 petta leht Kes tuli selle Bootstrap 4 Cheat Sheet'i tegemise ideele, on geenius! Ressurss puhus sõna otseses mõttes sotsiaalmeediasse ja kuulsatesse kogukondadesse, teenides loojale terve elu usaldusväärsust ja tasuta orgaanilist liiklust.\nKui ainult meil kõigil võiks nii Binaarsed valikud kogevad YouTubei Sellest hoolimata on see ainulaadne petulehekülg, sest Binaarsed valikud kogevad YouTubei lehe funktsioone ja kõnesid saate otse eelvaadata.\nFunktsioonide vahel on hõlbus vahetada, et näha nende näidiskoode ja näha, kuidas need tegelikus maailmas toimivad. Suurepärane võimalus vaadata ka Bootstrapi veebisaitide tulevikku.\nKui teil on minut vaba aega, andke meile tagasisidet selle kohta, mis teie arvates on Bootstrap 4 enimkasutatavad funktsioonid, allpool kommentaarides. Paigaldage need viis suurt muudatust Bootstrap 4-s See postitus ilmus mõni päev pärast ametliku teadaande avaldamist. See tähendab, et suur osa postituse teabest kajastab ametliku meeskonna algses Bootstrap 4 ajaveebipostituses öeldut, kuid Serdar reporter on seda aruandlusstiili juba mõnda aega teinud ja tema ajakirjanduslik lähenemine on suurepärane võimalus Bootstrap 4 tehnoloogia uute värskenduste ja nende tuleviku kujundamise kohta lisateavet.\nImeb IE8 kasutajatena, kes ei kavatse Bootstrap FX Options Broker UK täieliku väljakujunemisega tutvuda, kuna uus versioon ei toeta IE8 kasutajaid.\nSee "uus" tundlike paigutuste loomise tehnika on inspireerinud veebis palju uusi liikumisi alates lihtsatest interaktsioonidest kuni keeruliste rakendusteni. Arendajad on Flexboxi jaoks täielikult kohanenud, et luua paigutus mitme seadme ekraanisuuruse jaoks, säästes omakorda varem tundide viisi töötunde. Õnnelik Bootstrapi kasutajatele toetab uus Bootstrap 4 väljaanne Flexboxi loomupäraselt. Nii pole üllatav, et mõned arendajad juba katsetavad Alpha väljalaske funktsiooni Binaarsed valikud kogevad YouTubei siin on õpetus, mis näitab teile, kuidas Flexbox Bootstrap 4-ga töötab.\nBootstrap 4: meediumipäringud Sassi abil Meediapäringutel on alati ruumi veebisaidi loomise protsessile. Meediumipäringud aitavad määrata erineva suurusega seadmete jaoks vajaliku stiili ja nende kasutamise õppimine on teie kui mobiiliarendaja edu jaoks ülioluline.\nSaddam Binaarsed valikud kogevad YouTubei läbib Bootstrap 4-s CSS-i meediumipäringute kasutamise protsessi, demonstreerides samal ajal ka oma uut raamistikku kasutades loodud veebisaiti. Omamoodi puhas, tundub tema disain uskumatult sile ja annab tõelise ülevaate sellest, mida Bootstrap 4 oma näitusele Binaarsed valikud kogevad YouTubei.\nBootstrap 4 uuenda esimest jooksu Küsige kõigilt, mis on konkreetse programmi kohta parim viis, ja nad ütlevad teile - võtke see ette ja harjutage seda. Mis oleks parem viis Bootstrap 4 kohta teada saada, kui mitte võtta Binaarsed valikud kogevad YouTubei ja hakata sellega mängima. Kuigi ametlikke väljaandeid pole tehtud, on väga suur võimalus, et funktsioonid, mida näeme Alpha väljaannetes, on tegelikult funktsioonid, mis muudavad selle kogu ametliku väljalaskeni, nii et mängima hakkamine ja nendega nokitsemine muudab ainult meel.\nValuutaga kuidas ettevõtetesse digitaalse\nMis meil siin juhtus, on see, et BootBites võtab ühe Bootstrap 4 Alpha väljaandest ja üritab üht oma projekti Bootstrap 3-st Bootstrap 4-ks uuendada. See on huvitav artikkel, millel on mõni väärtuslik ülevaade, võtke seda nii nagu soovite. See on endiselt väga Kagi kaubandusstrateegiad mall, kuid võite hakata koodi uurima, et mõista Bootstrap 4 abil disaini ülesehituse struktuuri ja keerukust.\nTurg hakkab plahvatama, kui Bootstrap 4 jõuab. Juhul, kui te ei teadnud, kuid arvatavasti teadsite, on Bootstrapi teemadeturg planeedi veebisaiditeemade üks nõutumaid turge.\nMiljonid inimesed otsivad iga kuu Bootstrapiga seotud ressursse. Võite näha agentuure, vabakutselisi töötajaid, kaubamärke ja disainereid võitlemas uue klientuuri eest, kuna nõudlus uimastatavate Bootstrapi veebisaitide järele kasvab pidevalt. Miski ütleb mulle, et mõju, mida Bootstrap 4 sellel turul avaldab, saab sellest maailmast väljapääsuks, Bollinger ja ansamblid on põnevil näha selle täielikku mõju, teades, et siin Colorlibis on meie Bootstrapi teemad ja mallide postitused kõrgelt hinnatud.\nBootstrap 4 teemaraamistik vinge WordPressi veebisaitide loomiseks BootPlate saab endale palju imetlust, kui jätkab Bootstrap 4 nišipõhiste teemade katlakivide ja skeletimallide vabastamise head tööd.\nNii soovite minna, kui soovite oma klientidele uusi kliente ja kliente meelitada. On väga tõenäoline, Binaarsed valikud kogevad YouTubei need arendajad, kes praegu Bootstrap 4-le keskenduvad, saavad pikas perspektiivis kõrgelt tasustatud, kuna nende teemasid kasutavad miljonid inimesed üle kogu maailma.\nKas olete juba endale koha laua taga kinnitanud? Kui ei, siis võib BootPlate'i raamistik olla kasulik, kui soovite luua ainulaadseid Bootstrap 4 kujundusi juba enne ametliku väljalaske jõudmist poodidesse.\nJa mis siin muud on, see on ka WordPressi teemaraamistik, nii et saate tegelikult ehitada WordPressi teemasid uue Bootstrap 4 raamistiku tuuma põhjal.\nKui põnev see on! Bootstrap 4 pikendavad veebikomponendid See pakett on ühendatud Vuestrapi baaskomponentidega, mida saab kasutada Bootstrap 4 raamistiku laiendamiseks.\nBitcoin maakler edmonton d-service.ee\nHilisem konto ja krediitkaart klientidele Rahakott Tasu saadaval on mobiilirakendus kauplemine Bitwalas Saksa ettevõte Bitwala on läbinud testi, kuna see on viimastel kuudel põhjustanud sensatsiooni.\n20 ressurssi Bootstrap 4 jaoks - uusima versiooniga alustamine - Õpetused -\nSimple React Bootstrap 4 komponendid Reactstrap pakub hõlpsasti laiendatavaid React Bootstrap 4 komponente, mida saab kasutada Reacti projektides. Pole Kvantitatiivne kaubandusstrateegia FX, millisel viisil te neid komponente kasutate. Reacti tehnoloogia võimendab neid endiselt. Seega muudab see need veatute veebibrauserite jaoks Binaarsed valikud kogevad YouTubei kiiremaks ja sujuvamaks.\nModular Admin - Bashstrap 4 sisse ehitatud Binaarsed valikud kogevad YouTubei juhtpaneeli teema Armatuurlaua mallid on ületanud populaarsuse taseme kõiges, mida keegi oleks võinud oodata. Tundub, et administraatori malli tagakülje kodeerimine on tegelikult kasulik asi ja võib säästa palju töötunde, kui on vaja ühte halduspaneeli serveripoolse ja esiotsa haldamiseks oma veebisaitidele. Siin on moodulihaldur, Bootstrap 4 toetatud administraatori juhtpaneeli mall, mille eesmärk on aidata veebisaitide omanikel hallata oma veebisaiti ühelt juhtpaneelilt, kasutades uusimat kujundustehnoloogiat.\nMall on kasutajale ülimalt sõbralik ja õige konfiguratsiooni korral saab selle muuta veelgi intuitiivsemaks kui see juba on. Bootstrapiga alustamine 4 Veel on raske öelda, mis paneb Bootstrap 4 veebidisaini maastikku veel kord muutma. Mis puutub varasematesse väljaannetesse, siis see on Bootstrapi paindlikkus, mis võimaldab disaineritel luua kõike, mida nad soovivad.\nTa teeb seda, järgides samal ajal projekteerimisstandardeid, mis reguleerivad suuremat disainilahenduste plaati, mida me täna näeme. Ja kui soovite end ise mängu visata, leiate selle Alban Gashi kirjutise kõige peenemast ülesandest õppida Bootstrap 4 funktsioone ja kuidas neid praegu kasutama hakata. Armas Bootstrap 4 tutvustus ja Binaarsed valikud kogevad YouTubei seda kasutada.\nMida uut on uusimas Bootstrap 4 raamistikus? Igaühel on oma ülesanne, kuidas määratleda uusimad ja uusimad funktsioonid mis tahes konkreetses raamistikus.\nKuid see hõlmab ka Bootstrap 4! Mobirise on siin, et jagada meiega oma mõtteid Bootstrap 4 kohta. Nad arvavad, et need on suurimad muudatused, mis raamistikus veel juhtunud on. Näiteks tutvustab Bootstrap 4 uusi klasse tabelite värvide ümberpööramiseks. Aga kuidas oleks selle näidetega? Kas seal on mõni? Nüüd on neid tänu sellele suurepärasele õpetusele! Bootstrap 4 mobiilimenüü - kokkupandav nav Mobile saab kindlasti tänapäevaste veebiarenduse raamistike võidujooksus tohutu võitja.\nPole erand, et Bootstrap 4 püüab mobiilseadmete keerukatele vajadustele vastata. Nad teevad seda, et pakkuda palju isikupärasemat sirvimiskogemust. Seekord lasete Jeff Moldil rääkida kokkupandavatest mobiilse navigeerimise menüüdest, mis on loodud Bootstrap 4 abil. Suurepärane näide menüü loomisest, mis kasutajatele loomulikult meeldib ja mida kasutab.\nBootstrap 4 Grid süsteemi kasutamine mobiilseadmete jaoks Kas olete mõelnud, et Bootstrap 4 kohta ei olnud enam mobiiliga seotud teavet? Noh, CorePHP on siin selleks, et meile sellel teemal terve juttu teha! Nüüd on see hämmastav viis probleemile lähenemiseks. Siinne näitus keskendub Bootstrap 4 kasutatavusele, eriti võrgusüsteemi kasutamisele mobiilse disaini arendamisel.\nSee teeb seda kõike, kasutades Bootstrapi uusimat versiooni. Alates vitriini ilmumisest on see liikluses kiiresti arenenud. Nüüd peetakse seda selle konkreetse probleemi jaoks üheks kindlamaks õpetuseks.\n20 ressurssi Bootstrap 4 jaoks - uusima versiooniga alustamine\nFitness: Bootstrap 4 veebisaidi mall Veel üks teema Bootstrap 4, seekord Fitnessi veebisaitide jaoks! Tore on näha, kuidas kõik need arendajad toodavad oma kunsti platvormi abil, mida pole veel välja antud. See iseenesest näitab Bootstrapi arendajate pühendumuse taset oma kõige austatuma platvormi suhtes. Igatahes on Fitness-mall ilmselgelt mõeldud Fitnessi veebisaitidele. Teema näitab uut stiili, mis on kaasas Bootstrap 4-ga. See tutvustab paljusid võimalusi, kuidas veebisaiti on võimalik moodsamate standardite kajastamiseks struktureerida.\nSamuti tundub see palju Binaarsed valikud kogevad YouTubei ja paljuski palju professionaalsem. See joondub selle professionaalsusega, mille eest ta veebidisainis seisab. Pingendo - Bootstrap 4 ehitaja Pingendo tuleb alati välja kõige pöörasemate tööriistadega ja Bootstrap 4 ehitaja pole sellest ideest erand. Tõsiselt on need tüübid ehitanud ehitaja platvormile, mis pole veel stabiilset väljalaset saavutanud.\nNüüd on see saavutus siinsamas. Platvorm on BETA etappide ajal endiselt vaba.\nHuvitav uus lähenemisviis selle kohta, kuidas raamistikku saab kasutada tegeliku kolmanda osapoole ehitaja ehitamiseks. Bootstrap 4 ja edasi Keegi ei Binaarsed valikud kogevad YouTubei sisse ja ei võta Bootstrapi ja selle tähendust troonilt. Võime oodata täiendavate esiotsa raamistike kasvu, mis proovivad konkureerida juba loodud frantsiisiga. Iga uus Bootstrapi versioon on veebidisainis kaasa toonud suuri muudatusi.\nEelkõige muudab see kasutajakogemust, mida veebikasutajad oma kõige lemmikveebisaitidega kogevad. Bootstrap kasvas veebiraamistikust mobiilse disaini alternatiivina rakenduste arendajatele.\nKasutusjuhud on arenenud põhitõdedest keerukate ülesanneteni. Bootstrap 4 edu on vältimatu ja meie antud ressursid on selle avalduse faktid.\nOotame pikisilmi Bootstrap 4 ametlikku väljaandmist. Pakume teile, lugeja, parimat võimalikku sisu.


Aed: Kas Minu Kamparaugu Jõuab Uue Kasvu, Kui See On Tugevalt Lõika? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Minu Kamparaugu Jõuab Uue Kasvu, Kui See On Tugevalt Lõika?\nKui teil on oma hoovis kasvatatav kamperipuu (cinnamomum camphora), te teate tõenäoliselt, et see on nime saanud kamparatoodete aroomiks, mille lehed purustatakse. Puu nõuab ainult aeg-ajalt valget kärpimist, kuid kui teie puu kasvatab oma ruumi või selle tihe varjutus takistab rohu kasvamist...\nPuude kahjustuse minimeerimine\nTäiendava hoolduse andmine\nKamparort on heleroheline.\nKui teil on oma hoovis kasvatatav kamperipuu (Cinnamomum camphora), te teate tõenäoliselt, et see on nime saanud kamparatoodete aroomiks, mille lehed purustatakse. Puu nõuab vaid aeg-ajalt kergeid pügimeetodeid, kuid kui teie puu kasvatab oma ruumi või selle tihe varjutus takistab muru kasvamist selles piirkonnas, võite peenestada, kui jälle tagasi tõuseb ja oodata tugevat uut kasvu, kui te prunete õige aeg ja andke puule pärast korrastamist täiendavat hoolt.\nEvergreen kamperipuu on läikivad rohelised lehed. Kui see on täiskasvanud, võib see olla 65-70 meetri kõrgune ja nagu enamik leheräänide igihaljad, talub see suhteliselt hästi kärpimist või pikendamist. See kehtib eriti siis, kui pügamine toimub varakevadel, kui puu on juba valmis harjutama uut vedruvaba kasvu. Pärast kevadiste pügamist kipuvad puuviljad suhteliselt kiiresti paranema, sest puu kasvab aktiivselt. Suvel või sügisel ei ole hea mõte sujuvalt kärpida, sest kuum suveajal võib puu stressi ja uut kasvu aeglustada, samal ajal kui talvise külma kergesti kahjustuvad õrnad võrsed, mis ilmuvad pärast kukkumist.\nKui kamperipuu oksad tagunevad, kasutage värskelt teritatud pügikääritusi, et vältida koore purunemist ja puude okste kahjustamist. Kõrgete harude korral kasutage teradega saele või pügamise teraga püstlipukk. Pühkige oma pügamine tera põhjalikult, hõõrudes alkoholi iga lõik, et vältida taimehaiguste levikut. Puude kõrguse vähendamiseks lõigake tagakülje okste välisservad tagasi. Puudutage puu ja vähendage üldiselt selle all olevat tihedat varju, eemaldage üks kolmest või neljast külgmisest oksustest oma suurtelt jäsemetelt. Tehke kaldus kärpeid otse harukarpi, mis on hõreda päritolu koore paksene piirkond. Väikeste külgharude lühenemise korral lõigake igaüks tagasi külgharusse või lõigake umbes 1/4 tolli külgpungli kohal; see aitab edendada värske lõikamise taga uut vallutamist.\nKui olete kamporipuu kärpinud, vähendate puu šoki, andes sellele natuke lisaravi, võib see aidata edendada tervet uut kasvu. Lisage 3 või 4 tolli orgaanilist multši, nagu õled või hakitud koor maapinnale puu võras, et aidata säilitada niiskust ja hoida umbrohtusid. Hoidke multšat umbes 6 tolli kaugusel pagasiruumist, et vältida koore koormuse püsivat niiskust, mis võib soodustada seente kasvu. Kuivade ilmade ajal anna puule täiendav vesi, milleks on nädalas umbes 1 tolli vett, sealhulgas vihma. Kasutage soojavee voolikut või tilguti niisutust, et minimeerida vee äravoolu ja tagada, et pinnas oleks korralikult niisutatud.\nKamparort kasvab Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9 kuni 11 ja on kiiresti kasvav, lisades igal aastal selle kõrgusest ja laiusest ligikaudu 2 jalga. Kuigi see kasvab kiiresti, võib kõige paremini levitada mitme aasta möödudes rasket kääritamist, selle asemel, et seda kogu pügamine üheks hooajaks teha. Keerake mõningane kasvu praeguse kevade jooksul, siis vaadake puu vastust, et otsustada, kuidas varsti uuesti ploomida. Kui uus kasv on jõuline ja tugev, võite igal õhtul puu ohutult ploomida, kuni saavutate soovitud tulemuse. Kuid kui puu vastus pügamisele on aeglane või uus kasv ilmub ainult mõnes harukonnas, oodake aasta või kaks, et anda puule täiendav taastamise aeg enne pügamise protsessi kordamist.


MiniDrone Jumping Sumo, Parrot, PF724008AA\nMiniDrone Jumping Sumo, Parrot\nHüppa ja veere!\nParroti Jumping Sumo on tugeva iseloomu ning kiire reaktsiooniga kulgur, mis sõidab, sööstab, sooritab siksakke, ringe, 90-kraadiseid pöördeid ja uskumatult kõrgeid hüppeid (80 cm kõrged ja pikad). Tänu integreeritud kaamerale saab kasutaja seiklusest osa võtta.\nKaasas üks lisaaku.\nHelikopter Parrot AR.Drone 2.0 GPS Edition\nJumping Sumo on tugeva iseloomu ja suurepärase reaktsiooniga robot, mis sõidab, sööstab, sooritab siksakke, ringe ja 90-kraadiseid pöördeid. Välgu kiirusel suudab see hüpata kuni 80 cm kõrgusele.\nJumping Sumol on 3 juhtimisrežiimi:\n• Hüppaja: Hüppab kuni 80 cm kõrgusele ja kaugusele ning maandub alati ratastel\n• Põtkija: roboti vedru võimaldab objekte teelt lükata\n• Autom. tasakaal: "Segway" stiilis sõit\nNB! Akrobaatilised trikid on saadaval läbi FreeFlight 3 rakenduse.\n• Sumo üliarenenud tehnoloogia võimaldab täpsemaid pöördeid kui raadio teel juhitavad autod.\n• Juhi robotit sõrmeotstega.\n• Jumping Sumo sooritab edukalt 180- ja 360-kraadiseid pöördeid vähem kui sekundiga.\n• Sõltuvalt juhtimisstiilist, väljendab robot spetsiaalsete häälitsustega oma meeleseisundit!\n• Kätte võttes lülituvad LED-tuled punaselt sisse ja hüpe lülitatakse välja.\nSumo reguleeritavad rattad võimaldavad 2 erinevat juhtimisstiili:\n• Avades rattad säilib kiiruse tõusu poolt häiritud stabiilsus\n• "Kompaktses" asendis rattad parandavad roboti manööverdamisoskust\nSelline paindlikkus kindlustab kiired sirged ja väledad kurvid\nMaailm suurepärases vaates\nParroti Jumping Sumo on varustatud lainurkse kaameraga, mis voogedastab otseülekande pilootekraanile. Avastage maailma läbi Jumping Sumo silmade ning uurige raskesti ligipääsetavaid kohti.\nSee tasuta rakendus pakub intuitiivseid juhtimisvõimalusi tahvelarvuti või nutitelefoni abiga. Rakendus loob Wi-Fi ühenduse Sumoga, mis tekitab isikliku 2,4 ja 5 GHz võrgu. Robot ühildub iOS ja Android seadmetega ning alates 2014 aastast ka Windows 8.1 ja Windows Phone 8.1. Sama rakendust kasutab ka MiniDrone Rolling Spider.\nJumping Sumo koreograafilised liigutused!\nLäbi FreeFlight 3 rakenduse on võimalik Jumping Sumo olemasolevatest trikkidest luua jada.\n1 Jumping Sumo, 1 micro-USB alus, 3 kleebist, 2 kummist matti, 2 akut


3. september 2018 kell 21:01\nMüüt:Vajunud seinte või põrandatega hoone endisesse asendisse tagasi tõstmine võtab kaua aega, sest ehitamine üleüldse on ju pikk protsess.\nTegelikkus:Uretek kasutab ehitiste stabiliseerimiseks geopolümeervaike, mis “süstitakse” pinnasesse, vundamenti või ehitise alla. Sellisel moel vajumise peatamine ja maja paika tõstmine on ilmselt kõige kiirem viis üldse hoone esialgsesse olukorda tagasi viimiseks. “Eramajade puhul on see tavaliselt paaripäevane protsess. Vundamentide puhul võib töö võtta ka 4-5 päeva, sõltuvalt maja suurusest,” selgitab Uretek Balticu juht Roman Reiner-Latõšev.\nMüüt:Maja otseks tõstmine on keeruline ja selle töö ajal hoonet kasutada ei saa.\nTegelikkus:Kui näiteks eramaja on vaja tõsta, siis selle käigus ei segata pererahvast majas oma igapäevast elu elamast. Majast ajutiselt välja kolima ei pea. “Kui tegu on põrandaga, siis puurime maas nelja kahhelplaadi ristumiskohta augu, kust oma tööd teeme. Võib juhtuda, et kui plaadisegu pole plaatide all ühtlaselt, siis võib tulla tõstmisega plaati mõra, aga reeglina ei tule,” kirjeldab Reiner-Latõšev seda, kui vähe Uretek maja kasutamist segab. “Hoones olevat sisustust ei lase me meelega välja kolida, et põrandat maksimaalselt koormata,” ütleb ta.\nMüüt:Mingi haruldane eritehnoloogia on kindlasti palju kallim, kui tavalise mördi ja kelluga viltuläinud asju parandama hakata.\nTegelikkus:“Uretek on alati odavam kui traditsiooniline parandus. Majast väljakolmine, poe sulgemine, silla liiklusele sulgemine, lao kinni panemine on alati kallimad, kui teha tööd nii, et ehitise põhikasutust ei segata,” ütleb firma juht.\nMüüt:Ehitise sisse või alla mingi materjali lisamine ei ole püsiv ning võib pärast ohtlikuks osutuda.\nTegelikkus:Uretek Baltic kasutab nii oma insenere kui ka Soomes oleva peakorteri insenermeeskonna tuge. “Arvutame ise üle ja saadame Soome, kus lahendus ka üle kontrollitakse, et mingeid ebakõlasid ei oleks. Juhuse hooleks ei jäta me midagi,” kirjeldab Reiner-Latõšev tööprotsessi.


Peamiste liigeste artroos, Mis põhjustab liigese ja luude haigusi?\nNende koostisosade individuaalse ja kombineeritud mõju kohta artroosiprobleemide ravimisel on mitmeid kliinilisi uurimisandmeid. Kuna kõhr on kogu aeg allutatud koormusele, peab kõhrkude pidevalt uuenema. Kui on tekkinud valu ja sellega pole saadud paari kuu jooksul ise hakkama, siis tasub perearsti poole pöörduda.\nLiigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena. Iga viies inimene maailmas põeb mingit liigesehaigust nt osteartroosi e. Eestis kannatab mitmesuguste liigesehaiguste all inimest. Luu- ja liigesehaigusi on palju ja ühel haigusel võib olla mitu erinevat Peamiste liigeste artroos.\nSagedasemad liigeste ja luude haigused Liigeste ja luude haigusteks on näiteks: Behterevi tõbi jäigastav lülisambapõletik e. Bursiit — selle haiguse korral on tegemist limapauna seina harja valutab liikumisel, suurenenud eritusega ja selle kogunemisega limapauna.\nMõlemad mõisted — nii osteoartroos kui osteoartriit Peamiste liigeste artroos viitavad samale degeneratiivsele liigeseprobleemile. Soodustavateks teguriteks loetakse liigeste ülekoormust raske füüsilise töö, liigse kehakaalu tõttuaga ka liigesekõhre nõrkust, ainevahetushäireid ja pärilikkust.\nKahjuks ei kirjutata haiguste puhul kuigi palju ega selgelt lahti, mis ikkagi võib neid haigusi põhjustada. Infektsioon ja ainevahetushäire ei ütle inimesele kuigi palju ja seetõttu Peamiste liigeste artroos oska inimesed ennast ka aidata. Üle jääbki ainult loota, et ravimid aitavad, kuid ravimid ei ravi välja algset põhjust, miks haigus üldse tekkis.\nÜlekaal on tänapäeval sagedane nähe, mis võib tekkida nii stressist, ühekülgsest toitumisest, vähesest liikumisest kui ka vähesest vedeliku tarbimisest. Infektsioonide puhul ei jätaks ma uurimata alternatiivmedistiini valdkonna uurimistöid ega ka muid kanaleid. Viiruse taandamiseks tuleb puhastada organismmuuta söömisharjumusi, lahendada stressiallikad Sorme liigesed sageli haiget väsimuse korral oma vajadustest teada andmine, muuta või vabastada sissesööbinud arusaamu Peamiste liigeste artroos pean kõigega üksi hakkama saama, jne.\nLiikumine on voolav ja kui loomulikku voolavust takistada, tekivad blokeeringud ja haigused. Näiteks viitab pärmseene e. Öeldakse, et veerevale kivile sammal ei kasva st pärmseen ei saa tekkida neile, kes liiguvad elus hoogsalt edasi. Liigesepõletikud — kui suutmatus rääkida tõelistest tunnetest Kõige tavalisem liigesehäda on põletik. See on seotud liikumise ja suhtlemisega ning viitab tulevikuhirmule, vastuseisule toimuva suhtes, Peamiste liigeste artroos või häirivate emotsioonide kuhjumisele või suutmatusele rääkida tõelistest tunnetest.\nMis sind sisimas sedavõrd üles kütab, mis paneb sind põlema? Mis on nii ärritav, et sa ei suuda seda väljendada? Kui liigesed valutavad või on põletikus, siis on väljendatavad tunded sageli kriitilised, pahased või paindumatud ning meil oleks Arthroosi TB-ravi nendest tunnete põhjustest lahti saada. Mida on vaja liigeste lõdvestumiseks vaja? Väljendada oma tõelisi tundeid? Rohkem enda vajadustele mõelda? Endale ja teistele andeks anda?\nLiigutused on äärmiselt piiratud ning liigesed Peamiste liigeste artroos jäigaks ja valulikuks. Sellesse seisundisse võivad sattuda sportlased, kes on olnud väga aktiivsed, kuid mis on varjanud endas ülimat jäikust, liigset distsiplineeritust ja kriitilisust enda suhtes.\nVõib esineda kalduvust anda alati teistele, mitte iseendale, arvestada teiste vajadustega, aga mitte iseenda vajadustega, Peamiste liigeste artroos see tekitab allasurutud viha. Selle haiguse autoimmuunne aspekt viitab ülemäärasele enesekriitilisusele ja hukkamõistvale suhtumisele, mis võib seotud Peamiste liigeste artroos madala enesehinnanguga.\nKas tunned, et oled takerdunud negatiivsesse ja kritiseerivasse ellusuhtumisse? Kas oled kellegi või millegi pärast pahane ja Saarased ja ravi Kas sa ei suuda ennast läbi suruda ning tegutseda nii, nagu tegelikult tahaksid, sest tunned takistust? Kas hävitad end süü ja häbitundega?\nKas Sul on kalduvus oma jalgealust kriitika ja eneseaustuse puudumisega õõnestada? Oma olukorra tõttu on artriiti põdeval inimesel käed sageli kõvasti rusikasse surutud — kas rusikas vihjab sinu soovile kellegi või millegi pihta virutada? Liikumine on hädavajalik, eriti Peamiste liigeste artroos kaasaminek ja muutustel toimuda laskmine.\nElu on liikumine, nii et mida rohkem me kinni jääme, seda elutumaks võime muutuda. Meile võib tunduda, et oleme eesmärgi kaotanud, meid närib sallimatus enda suhtes ja näib, et pole mõtet midagi teha. Kui me ei suuda enam teha seda, mida tegime varem, peame leidma uue olemise viisi, Peamiste liigeste artroos, ennasthindavama viisi.


Milline on ala Aafrika? Suurim ala riikides Aafrikas\nDesert, metsik loomade, savannide ja paljud hõimud koos autentne tolli - need on esimesed pildid, mis tulevad meelde inimene, mõtle Aafrikas. Tegelikult see on väga arenenud mandri suure kultuuride, keelte ja huvipunkte.\nValdkonnas kogu mandril, mis asub ida pool Atlandi ookeani ja läänes India, on veidi üle 30 miljoni km 2, t. E. See võtab 22,2% kogu maa-ala. Elanikkonna mandri varieerub nii siseriiklikult kui ka religiooni. Nüüd arv elanike jõuab 1330000000 inimest. Kõige suurema rahvaarvuga riigid - Nigeerias ja Etioopias ja kolmas koht on hõivatud Egiptuses. Aastane kasv Aafrika elanikkonnast on kõrgem kui ühelgi teisel kontinendil, ja on 2,3%.\nEnamik mandri riigid olid kolooniad Euroopa pikka aega, ja sai sõltumatu ainult teisel poolel kahekümnendal sajandil. Kõik need riigid on Aafrika Liidu, mis tegeleb probleemide lahendamist territooriumil mandri, eriti riikides, kus vähem stabiilne poliitiline taust. Nende hulgas liidripositsiooni poolt hõivatud Somaalia, Tšaad ja Sudaan.\nAafrika riikide kaupa\nÜks suuremaid riike territooriumil esimesi kohti on hõivatud Alžeeria, Kongo ja Sudaan. Need riigid erinevad üksteisest, nagu elanikkonna, keele, kui muudes valdkondades. Enamikul suurriigid võib nimetada veel teised, nagu Liibüa, Tšaad, Niger ja Angola. Need riigid hõivata suure ala Aafrikas.\nSee on suurim riik selle osa maailma ja lisaks üks rikkamaid erinevaid mineraalaineid, nagu nafta ja maagaas. Alžeeria asub põhjaosas mandri ja selle pindala on 2380000 km 2. Viljakas subtroopiline kliima ja mitmekesine Vahemere taimestik teha riigi põhjaosas viljakas ja tiheasustusega ala. Territooriumil Alžeeria moodustab suure osa maailma suurim kõrb - Sahara.\nElanikkond on väga mitmekesine. Kogu summa on 32360000 elanikku. Pealinn riigi - Alžeeria - on muutunud oluliseks turismikeskus, mis on igal aastal külastab umbes 1 miljon reisijat. Territooriumil riik on kogum World Heritage Sites, mis meelitab ligi rohkem turiste, kuid ebastabiilne olukord vähendab võimalike külastajaid. Peamised vaatamisväärsused võib nimetada Tassilin-Ager (koobas süsteem) Valley M'Zabin (koloonia X sajandil) Tipaza (rühm iidsed monumendid erinevates kultuurides) ja teised.\nSee demokraatlik vabariik, samuti Alžeeria, kulub suur ala Aafrika mandril, mis jõuab joonisel 2340000 km 2. Vaatamata sellele, et valitsus on keskne osa mandri, see on väike väljund Atlandi ookeani. Kuna riik on sama nimega jõgi voolab. Kaug-Ida hõivab järvede aheliku, mis on tektooniliste süvendid. Seoses kliima ja taimestik, nad on väga mitmekesine, kuna riigi paikneb mitmes tsoonis, alates Ekvatoriaal, kus asuvad niiske troopilised metsad, ja lõpetades subequatorial, kus saab kohtuda mitmete kõrge rohi savannide.\nriigi rahvaarv on umbes 55850000 elanikku. Pealinn riigi - on linna Kinshasa ja riigikeeleks on prantsuse keeles. Kongo on rikas vaatamisväärsuste alla turist Alžeeria siiski, ja siin on võimalik külastada mitut rahvusparkides ja reservid.\nKolmandaks suuruse riigi Sudaani ka kulub märkimisväärne Aafrika piirkonnas. Selle kogupindala 2,5 miljonit kilomeetrit 2. Riik asub idaosas mandri ja on otsene juurdepääs Punasele merele. Vastavalt Sudaan jätkata White ja Sinise Niiluse, mis moodustavad jõe lähedal Hartum. Kliima on ka mitmekesine vöö langeb kuni troopiliste subequatorial.\nKus elab 35,5 miljonit elanikku. Riigi pealinn - linn Hartum ja riigikeeleks on araabia keeles. Oluline ajalooline vaatamisväärsus peetakse Napatan, kus saab külastada erinevaid arheoloogiliste asub Niiluse org.\nSee on riik asub Põhja piirkonnas mandril, ja see on peaaegu täielikult hõivab Sahara. Riigi kogupindala 1760000 km 2. Siin troopiline kliima ja Liibüas oli isegi antud kõrgeim temperatuur planeedil, mis oli 58 kraadi. Puuduvad pinnavee, kuid on maa-alune vedrud, et säilitada elu ja viljakas oaasis.\nVaatamata sellele, et Liibüa on märkimisväärne Aafrika piirkonnas, sest kuiva kliimaga elanikkonnast on lihtsalt 5740000 elanikku.\nSee on suuruselt neljas manner riik, 1280000 km 2 - kogupindalast. Chad on Kesk-Aafrikas. Veesüsteemi siin on üsna vähearenenud, ja kõik selle sageli kuiv jõed kohtuvad Tšaadi järv. Riigi pealinnas - linna N'Djamena, ning on tunnustatud kui riigikeel prantsuse.\nSee riik asub keskosas Sahara, mis muidugi räägime troopiline kliima. Riik on hõredalt asustatud, välja arvatud lõuna, kus samanimelise jõe Niger voolab. Valdkonnas seisund on 1,27 miljonit km 2, ja selle kapitali - Niamey.\nRiik asub Edela-piirkonna mandri ja pakub laia väljund Atlandi ookeani. Kogupindala riigi 1,25 miljonit kilomeetrit 2, riigi pealinnas - linna Luanda.\nKogupindala Aafrika kvartalis. km on 30249000, mis muudab suuruselt teine manner maailmas. Märkimisväärne osa territooriumist on hõivatud Sahara kõrbe, millest osa kuulub eri riikides. Suurim mandri riik - on Alžeeria, mis võtab enda alla suure ala Aafrikas. Lisaks esimesele positsioonile Aafrikas Nimekiri territooriumi on hõivatud kõik eespool riikides.\nSee avas inglise piraat Frensis Dreyk?\nBush kutsus taim, mis on mis?\nArhitektuurne osa, mis tulid iidse Egiptuse obelisk - Ã ...\nKuna proliferatsioonirakkudele. Kasvu ja rakkude vohamise vastu\nStatsionaarne betoonipump: tüübid ja spetsifikatsioonid\nHaavandiline koliit. Sümptomid. Ravi.\nSümbol planeedid astroloogia\nPatch - hea võimalus kvaliteetsete pilditöötlus\nSuurim staadionil maailma asub Põhja-Korea\nLabradori kasv ja kaal\nNartsissismi - mis see on? Negatiivne inimlikke omadusi. nartsissismi\nSalat konserve - kiire ja maitsev\nRehvid ja veljed Peterburis. Interneti-pood Hotwheels.pro!


Pi-pi-piru toimetised: Trühvlid\nLubasin sõpradele, et panen ülesse trühvli valmistamise retsepti. Erinevaid retsepte on palju, seega leiavad alljärgnevalt kajastamist minu enda vaieldamatud lemmikud.\n350 gr tumedat shokolaadi sulatada kuuma vee vannis\nTeises potis sulatada\n140 gr võid, millele lisada\n150 gr kondenspiima (ikka seda valget ja magusat, sinise-valgekirjust purgist - lapsepõlve lemmikut)\nSegada läbi ja lisada\n50 gr kakaopulbrit.\nSeejärel lisada sulanud shokolaad ja\n80 gr amaretto likööri (või miskit muud likööri, vastavalt oma maitsele)\nSega õrnalt läbi ja lase jahedas (külmas seista) ca 1 - 1,5 tundi, et taheneks.\nSeejärel võta lusikaga paras ports ja veereta käte vahel pallikesed, mis kasta kas kakaopulbrisse või kui tahad eriti maias olla - siis torka hambatikk läbi ning tõsta sulatatud shokolaadi sisse ning seejärel küpsetuspaberisse.\nAntud kogusest tuleb ca 24-28 trühvlit, kes niipalju ei taha teha, jagagu kogused kahega. Kuivõrd mässamist on oma jagu ja sööjaid ka - siis meie peres lihtsalt väiksema kogusega välja ei tule, sest lastel on vaja trühvleid ka sõpradega jagada. Säilivad külmikus vähemalt nädala (vahel jätkub ka kauemaks - olenevalt sellest kui palju luban neid päeva jooksul süüa ;o))\nPostitaja: Cranberry kell 08:56\nSildid shokolaad, trühvlid\nMa kuidagi ootamatult sattusin siia su blogisse. See blogi pealkiri peaks veelgi pikem olema: Kodu-, töö-, ja perenaine, sest seda kõike sa ju oled. Sul on ilus kodu, sul on ilus töö ja sul on ilus pere:)Terv. Kaia\n30. oktoober 2010 14:06\nOi, kallis Kaiakene... tänan :o))\n3. november 2010 12:09


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 3Eesti ühinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess\nSeoses Eesti kutsumisega Euroopa Liidu (EL) laienemisläbirääkimistele, oleks vaja laiemat arutelu teemal “Eesti võimalikult kiire Euroopa Liidu liikmeks astumise mõjudest erinevates majandussektorites”. Kogu senine Euroopa Liiduga ühinemise arutelu on kulgenud valdavalt poliitilisel tasandil.\nVõimalike majanduslike tulemuste arutelu on toimunud väga piiratult – akadeemilistes ringkondades või läbirääkimistega otseselt seotud ametnike hulgas ministeeriumides. Sellele on tähelepanu juhitud ka Euroopa Komisjoni aruandes (Regular Report… 1999, 56-57), kus Eesti kohta on öeldud: Õigusaktide väljatöötamine, ministeeriumidevahelised konsultatsioonid ning õigusaktide esitamine Riigikogule vastuvõtmiseks lähevad hästi ning suhteliselt efektiivselt. Samas tundub, et see protsess kulgeb olukorras, kus poliitika väljatöötamine ja analüüs on puudulik – piisavalt pole hinnatud ettepanekute mõju eelarvele ning sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Samuti konsulteeritakse sektoriväliste organisatsioonidega väga vähesel määral. See näitab ministeeriumide nõrkust tegevussuundade kujundamisel. Ehkki õigusaktidega kaasaskäivaid seletuskirju koostatakse regulaarselt, on selliste dokumentide kvaliteet sageli väga madal. /—/\nKäesoleva artikli eesmärk on näidata vastuolu reaalse, institutsionaalse ja hinnakonvergentsi vahel Eesti integreerumisprotsessis Euroopa Liiduga.\nAlgselt oli Euroopa integratsiooniprotsess tingitud poliitilistest teguritest. Hiljem veenduti, et poliitilise integratsiooni saavutamine on vaevanõudev ja pikaajaline. Seetõttu muudeti rõhuasetust ja peatähelepanu pöörati hoopis majanduslikule integratsioonile, lootes selle kaudu kiirendada ka poliitilist integratsiooni. Integratsiooniprotsessi algul ei peetud majandusliku konkurentsivõime küsimusi kuigi olulisteks motiivideks. Kuid alates tolliliidu loomisest ja selle arendamisest 1960. aastatel pöörati järjest suuremat tähelepanu ka mastaabisäästu efekti kasutamisele kaubanduses, samuti rakendati konkurentsipoliitikat, parandamaks EL-i riikide sisest konkurentsivõitlust. Riikide konkurentsivõime EL-i sees on arenenud nii integratsiooniprotsessi laienemisel kui ka süvenemisel.\nIntegratsiooniprotsessi väga oluline külg on konvergents. EL-i laienemise seniste voorude käigus on toimunud uute liitujate majanduste konvergents tuumikriikide majanduse suhtes. Kesk-Euroopa siirderiigid ja Baltimaad puutuvad kokku konvergentsi kahe poolega: hinna- ja tulutaseme konvergentsiga (Artis, Lee 1994, 53). EL-i laienemise kontekstis võime rääkida veel kolmandastki konvergentsi aspektist – institutsionaalsest integratsioonist, mis on seotud kõikvõimalike ühiskonna toimimiseks vajalike institutsionaalsete raamistike ülevõtmise ja rakendamisega. EL-iga ühinemise protsessis tähendab see esmajoones acquis communautaire’ rakendamist erinevais tegevusvaldkondades. Reaalmajanduslik ehk tulutaseme konvergents aga tähendab majanduse reaalset lähenemist EL-i tasemele ehk nn reaalset kinnipüüdmist (catching up in real terms).\nHinnakonvergents tähendab Eesti hinnataseme ühtlustumist EL-i riikide keskmise hinnatasemega. Tulukonvergents aga tähendab meie elanikkonna reaalsete sissetulekute taseme lähenemist EL-i tasemele. Hinnakonvergents toimub tihedas seoses tulukonvergentsiga. Seda seost on väga palju uuritud ja hea ülevaate erinevate uurimuste tulemuste kohta võib leida Eesti Panga uurimuses (Randveer 2000). Lihtsustatult võib öelda, et vastavalt empiiriliste uuringute tulemusele tooks Eestis sissetulekute taseme 1-protsendiline kasv kaasa hinnataseme kasvu umbes 0,7 protsenti. Seega, mida kiiremini kasvavad meie sissetulekud, seda suurem on surve ka hinnatõusule.\nJoonisel 1 on välja toodud kolme nimetatud konvergentsi vormi seosed Eesti integratsiooniprotsessis EL-iga. Ühinedes tuleb Eestil üle võtta EL-i põhimõtted, millega kaasneb Eesti seaduste harmoneerimine EL-i omadega. Juba siin ilmneb esimene vastuolu integratsioonis – Eesti on ennast sidunud kohustustega mitmesugustes rahvusvahelistes organisatsioonides, kuid EL-iga ühinedes rakenduvad põhimõtted, mis lähevad vastuollu Eesti kohustustega (nt Eesti tollilaed Maailma Kaubandusorganisatsioonis). Seaduste harmoneerimine ehk acquis‘ ülevõtmine on kulukas nii üksikutele majandussubjektidele kui ka riigile tervikuna. Institutsionaalse konvergentsi tulemusena on oodata hindade tõusu Eesti turul, s.o hinnataseme konvergentsi EL-i tasemega.\nJoonis 1. Institutsionaalne, hinna- ja sissetulekute konvergents Euroopa Liiduga ühinemise protsessis\nTeisest küljest tähendab kiire püüdlus saada Euroopa Majandus- ja Rahaliidu (EMU – European Economic and Monetary Union) liikmeks hinnataseme stabiilsuse nõuet (pikaajaliselt ei tohi EMU liikmete inflatsioon ületada 2%). Siin ilmneb konvergentsiprotsessi teine vastuolu – EL-i põhimõtete ülevõtmine toob kaasa hinnatõusu, kuid teisest küljest ei luba EL-i põhimõtted sellist hinnatõusu. EL-i põhimõtete ülevõtmise eesmärk on Eesti tulutaseme lähenemine EL-i tasemele ehk reaalmajanduslik konvergents. Samas võib öelda, et mida kõrgem on riigi arengutase, seda kergem on saavutada institutsionaalset konvergentsi. Kuid seaduste harmoneerimine oma kulukusega võib viia hoopiski reaalse tulutaseme languseni Eestis, võrreldes EL-i tasemega. Institutsionaalse konvergentsiga kaasnev hinnatõus alandab Eesti ettevõtete konkurentsivõimet nii sise- kui ka välisturgudel ning seega viib reaalse sisemajanduse koguprodukti (SKP) languseni. Siin avaldub konvergentsiprotsessi kolmas vastuolu.\nÜhelt poolt on Eesti valitsus kuulutanud prioriteediks ülikiired läbirääkimised, eeldades, et pärast esimest Ida-laienemist võib tulla pikem paus EL-i laienemises. See eesmärk näitab selgelt rõhuasetust nominaalsele konvergentsile, s.o seaduste harmoneerimisele. Teiselt poolt rõhutab valitsus ideed, et tema prioriteet on väga kiire majanduskasvu saavutamine, mis viiks inimeste sissetulekute tõusule. See eeldab Eesti majanduse konkurentsivõime parandamist maailmaturul, mis võimaldaks müüa suuremat lisandunud väärtust sisaldavat toodangut. Seega on see valitsuse eesmärk lõpptulemusena suunatud reaalmajanduslikule konvergentsile ehk tulutasemete ühtlustamisele EL-i riikidega.\nKuid need eesmärgid on vastuolulised. Kui Eesti teeb panuse väga kiirele institutsionaalsele konvergentsile, siis tuleb ka arvestada, kuidas see mõjutab majanduse konkurentsivõimet. Kuid isegi EL-i liikmesriikide majandused on suutnud rakendada kõigest osa kogu EL-i seadustest, sest paljud regulatsioonid vähendaksid liiga tugevalt nende majanduslikku konkurentsivõimet maailmaturul. Nüüd aga on uute liitujate käest nõutud nende valmisolekut acquis communautaire‘ rakendamiseks täies mahus.\nSeega seisab Eesti valitsus äärmiselt keerulise ülesande ees: leida sobiv tasakaal institutsionaalse ja reaalmajandusliku konvergentsi vahel. Kui rõhuda väga kiirele institutsionaalsele konvergentsile, siis võib tulemuseks olla majanduskasvu vähenemine ja reaalmajandusliku konvergentsi peatumine. Sisuliselt tuleks pidevalt arvestada, mida mingi regulatsiooni rakendamine toob kaasa Eesti majanduslikule konkurentsivõimele. Seega ei tuleks hinnata mitte ainult kulutusi, mis tuleb teha selle regulatsiooni rakendamiseks, vaid tarvilik on ka selle kaudse mõju hindamine. Üleminekuperioodidega kombineerimine läbirääkimistel EL-i seaduste rakendamisel on üks võimalus tasakaalu säilitamiseks nominaalse ja reaalmajandusliku konvergentsi kiiruste vahel. Eesti valitsuse strateegias ei ole tunda kahe konvergentsiprotsessi omavahelise vastuolu arvestamist. Kahjulik on levitada müüti, nagu annaks EL-iga ühinemine iseenesest olulise tõuke reaalsele konvergentsile ehk tulutasemete ühtlustumisele.\nSelles kontekstis tundub väga kummalisena väide: “Me oleme oma positsioonid läbirääkimistel esitanud, nende põhimõtteline muutmine võib muuta meie läbirääkimiste lõpetamise meie enda poolt määratud ja lõpetatud tähtaegadel võimatuks.” (M. Laari kõne Riigikogus, jaanuar 2001.) Sisuliselt püüab valitsus läbi ajada võimalikult väheste üleminekuperioodidega, sest nende üle arutamine ja kokkuleppimine võtaksid rohkem aega. Eesti majanduse konkurentsivõime seisukohast ei saa seda küll heaks kiita. Võidujooks riikide vahel selle eest, kellel on rohkem peatükke suletud, on väga küsitava kasulikkusega nendele riikidele endile. Kui Eesti on sulgenud 16 peatükki ja jääb alla ainult Küprosele, ei näita see veel Eesti reaalmajandusliku konvergentsi kõrget taset. Paraku näitab see ainult Eesti institutsionaalse konvergentsi formaalset taset ehk lubaduste andmist.\nKiirustamine läbirääkimiste tingimustes võiks olla õigustatud juhul, kui Eesti majandus oleks juba reaalmajandusliku konvergentsi seisukohalt võetuna väga lähedal EL-i tasemele ja meie majanduspoliitika oleks põhijoontes sarnane EL-i riikide majanduspoliitikaga. Kiire liitumise võimalikkust on näidanud Soome või Rootsi, kus pärast poliitilise otsuse tegemist lõpetati liitumiskõnelused mõne aastaga. Samas näitab nende laienemisprotsessis osalejate kogemus, kes olid oma tulutasemelt tunduvalt allpool EL-i tuumikriikide tasemest, et vaja oli kasutada väga ulatuslikult üleminekuperioode. Sellega pehmendati liitumisega kaasnevat survet majandusele. Uued regulatsioonid, mis nõudsid muutusi, rakendusid järk-järgult. Nt Hispaanial on need üleminekuperioodid mõnes valdkonnas alles nüüd – 15 aastat pärast liitumist – lõppemas.\nReaalne konvergents Eesti majanduse senises integratsioonis\nTabelis 1 on toodud vaid üks näitaja, mille alusel saab hinnata reaalset konvergentsi siirderiikide ja EL-i vahel. Tabel 1 näitab ka üsna selgelt, kui pikk tee on Eestil veel käia, et jõuda reaalmajandusliku konvergentsini. Samasugused tulemused saame, kui võrdluse aluseks võtame teised sotsiaalmajanduslikud näitajad rahvusliku rikkuse, tervishoiu, hariduse alalt (vt täiendava info saamiseks UNDP Inimarengu aruandeid).\nSelleks, et Eesti jõuaks järele EL-i arengutasemele, peaks Eesti sisemajanduse koguprodukt kasvama oluliselt kiiremini kui EL-i oma. Randveeri analüüsi kohaselt kuluks Eestil EL-i praegusele arengutasemele jõudmiseks 20-28 aastat. Kui aga eeldada, et ka EL-is toimub majanduskasv, siis jõuaks Eesti SKP tase EL-i omale järele optimistliku stsenaariumi korral 31 aastaga, kuid pessimistliku korral võib see aega võtta üle 60 aasta (Randveer 2000, 18-19).\nTabel 1. Kahe kandidaatriikide rühma sisemajanduse koguprodukt 1999. aastal (mln USD)\nJooksva vahetuskursiga Reaalse vahetuskursiga Per capita,\nEU 15 = 100 Indeks\nTšehhi 53.1 135.9 62 96.5\nEesti 5.2 11.6 38 85.7\nUngari 48.9 113.8 53 102.7\nPoola 154.7 344.6 42 137.6\nSloveenia 19.6 31.1 73 133.6\nBulgaaria 12.0 42.8 24 74.9\nLäti 6.3 14.1 29 57.8\nLeedu 10.6 24.1 31 65.6\nRumeenia 34.0 133.8 28 79.6\nSlovakkia 18.8 56.0 49 104.2\nAllikas: Hunya, G. FDI penetration and performance in CEECs 1994-1998. Vienna, WIIW, 2000.\nSellest annab tunnistust ka joonis 2, millest on näha, et Eesti SKP kasv on olnud 1990-ndatel äärmiselt kõikuv, seega ei saa rääkida ühesest kasvutempo trendist. Kasvutempode nii tugev kõikumine annab kindlasti tunnistust Eesti majanduse ebakindlusest ja haavatavusest. Näitena võib tuua Venemaa kriisi 1998. aastal, mis oli kindlasti üks tegureid Eesti majanduskasvu aeglustumisel. 1998. aastal muutus SKP kasvutempo isegi negatiivseks. Jooniselt on näha, et Venemaa kriis samal ajal EL-i eriti ei puudutanud, EL-i keskmine SKP kasvutempo aastatel 1994-1999 oli küllalt stabiilselt 2-3% vahemikus. Seega, isegi kui Eesti suudab SKP kõrge kasvutempo perioodidel läheneda EL-i tulutasemele, viivad kasvutempo langused ta sellest tasemest kaugemale.\nJoonis 2. Eesti ja Euroopa Liidu keskmine SKP kasvutempo kvartalite lõikes 1994-1999 (Eesti Panga materjalid 2001)\nVeelgi selgemad vahed reaalmajanduslikus positsioonis avalduvad, kui võrrelda Euroopa Liidu ja Eesti töötleva tööstuse töötajate palgataset. Tabelis 2 on esitatud andmed Eesti ja Soome töötleva tööstuse nominaalpalkade kohta. Sealjuures on toodud eraldi välja ka Eestis tegutsevate välisosalusega ja Eesti kapitalil põhinevate firmade palgatasemed. Üldine tulemus on selge – Eesti nominaalne palgatase on kaheksa korda madalam kui Soomes. Kui aga arvestada reaalset palgataset, siis on erinevus 3-4-kordne.\nTabel 2. Soome ja Eesti töötleva tööstuse nominaalpalkade võrdlus 1999. aastal\n* Soome palgad on konverteeritud kroonidesse 1998. aasta keskmise kursiga 1 mark = 2,663 krooni. Allikad: autorite arvutused; ILO andmebaas 2001; Eesti töötleva… 2000 alusel.\nJ. Raim on Eesti ja Soome elanike tegelike sissetulekute tasemeid võrrelnud erinevates majandusharudes. Vaadeldes suhteliste palkade arenguid tegevusalade (töötlev tööstus, energia-, gaasi- ja veevarustus, mäetööstus ning transpordi- ja sidesektor) lõikes, tuli tema analüüsist välja suhteliste palgaproportsioonide suur püsivus. Kõige rohkem on Eesti suhteline palgatase tõusnud töötlevas tööstuses (2,22 korda; 6,0%-lt 13,3%-le), järgnevad energeetika, gaasi- ja veevarustus (2,14 korda; 8,2%-lt 17,5%-le); mäetööstus (1,99 korda; 8,1%-lt 16,0%-le) ning transpordi- ja sidesektor (1,98 korda; 9,0%-lt 17,9%-le) (Raim 2000).\nSamal ajal on huvitav jälgida, mis on juhtunud Eesti hinnatasemega Soomega võrreldes. Joonis 3 näitab, kuidas väga kiire hinnatasemete konvergents kestis kuni 1997. aastani ja seejärel stabiliseerus. Joonise 3 ja tabeli 2 alusel võib teha järelduse, et Eesti keskmine tarbijahinnatase on 2000. aastaks jõudnud pooleni Soome tarbijahinnatasemest, kuid palgad on jätkuvalt Eestis üle kuue korra Soomest madalamad. Seega on reaalmajanduslik integratsioon vajalik väga suures ulatuses, kuid seda tuleb saavutada nii, et Eesti majanduslik konkurentsivõime ei langeks.\nJoonis 3. Eesti tarbijahindade tase Soomega võrreldes (Raim 2000)\nKui võrrelda Eesti ja EL-i hinnatasemete muutusi (vt joonis 4), ilmneb, et Eesti on jõudsasti lähenenud, kuid ei ole veel saavutanud EMU-ga ühinenud riikide keskmist inflatsioonitaset. EMU eesmärk on hinnataseme stabiilsus, s.t et inflatsioon ei tohi liikmesriikides tõusta üle 2% kolme kõige madalama inflatsiooniga EL-i liikme keskmisest tasemest. Eesti inflatsioon ületab juba praegu seda, ning EL-i seaduste ülevõtmisest tulenevad kulukoormised viivad eeldatavasti veelgi kõrgema inflatsioonitemponi. See tähendab, et Eesti liiguks veelgi kaugemale 2% inflatsiooni eesmärgist. Seega on üsna ebareaalne valitsuse poolt kõlanud eesmärk liituda ka EMU-ga nii kiiresti kui võimalik. Integratsioon on võimalik vaid etapiliselt, kõigepealt tuleb harmoneerida seadused ja alles hiljem, kui selle mõju hinnatasemele on vaibunud, saab rääkida Eesti ühinemisest ühisrahaga.\nJoonis 4. Eesti ja EMU-ga liitunud riikide tarbijahinnaindeksi tase 1993-2000 (prognoos)\nAllikad: Eesti Panga materjalid 2001; World Economic Outlook 2000, 208.\nSeni ei ole EL-i laienemisprotsessis liitunud riikide sissetulekute tase ehk reaalmajandusliku konvergentsi tase olnud madalam kui 50%. Kreeka liitumisel 1981. aastal moodustas sissetulekute tase selles riigis 55% EL-i keskmisest. Samad näitajad olid 1986. aastal Portugali ja Hispaania jaoks vastavalt 52 ja 69% (Raim 2000). Eesti on oluliselt vaesem riik kui varasemad liitujad, kuid EL-i regulatsioonide hulk ja nende sügavus on varasema liitumisega võrreldes kasvanud. Kulutused, mida on vaja teha, et neid nõudeid täita, on kasvanud.\nInstitutsionaalne konvergents kui võimalik takistus reaalsele konvergentsile\nEesti senine majanduspoliitika, mis on lähedane monetaristliku koolkonna ideedele, on olnud vägagi erinev EL-i riikides rakendatavast. Seega tuleb valitsusel muuta ka majanduspoliitika põhimõtteid. Peamine makromajanduslik arutelu EL-iga ühinemise puhul on Eesti loobumine senisest üliliberaalsest makromajanduspoliitikast ja selle võimalikust mõjust Eesti majanduskasvule. Erilise tähelepanu all on tulevikus ilmselt sotsiaal-, põllumajandus- ja keskkonnapoliitika. Kõigis nendes valdkondades EL-i regulatsioonide rakendamine toob Eestis kaasa kulutuste kasvu ja investeerimiskohustuse nii valitsus- kui ka erasektoris. Valitsussektoris tähendab see kulutusi nii seaduste väljatöötamisele ning rakendamisele kui ka uute institutsioonide loomisele ning olemasolevate ümberkorraldamisele.\nTeist laadi on kulutused erasektoris, kuna siin on väga suur roll tulevastel kuludel, mida ei saa otseselt mõõta. See on pigem saamata jäänud tulu konkurentsipositsiooni halvenemisest. Klassikaline näide seda tüüpi kulude kohta on tax free kaubanduse kaotamise küsimus. Lihtsam on välja arvutada, kui palju tuleb nt investeerida Eesti toiduainetööstusse, et vastata EL-i fütosanitaarnõuetele. Seal on selged reeglid ja nende rakendamisega seotud kulud saab siiski piisavalt täpselt kokku arvata. Kuid keerulisem on hinnata kulusid, mis tekivad nt EL-i sotsiaal- või keskkonnapoliitika rakendamisel ning mis selgelt alandavad Eesti ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul.\nEL-iga liitumise tulemusena on oodata, et Eesti tööjõud muutub kallimaks ja tööjõumahukad tootmisharud kaotavad konkurentsivõimet. Nt ei ole enam võimalik rakendada töötajaid mitmes vahetuses, hoopis suuremaid kulutusi tuleb teha tööohutusele jne. Sellele lisanduvad kulutused valitsussektoris. Nt praegu kulutab EL tööturupoliitikale umbes 3,4% oma SKP-st. Eesti puhul oli see näitaja 1999. aastal 0,24%, mis oli kõige madalam siirderiikide hulgas. Kui Eesti kulutaks tööturupoliitikale samas mahus raha kui EL, siis tuleks igal aastal sellele täiendavalt kulutada 2,4 miljardit krooni. Keskmine töötu abiraha moodustab EL-i riikides umbes 60% keskmisest palgast, Eestis aga alla 10%. Kui Eesti tahab olla EL-i sotsiaalpoliitikas võrdne osaleja, siis tuleb need muudatused teha. Küsimus on selles, kas niisuguseid muudatusi saab teha Eesti majanduspoliitikas lähiajal. Mis on võimalik jõukale riigile, see ei sobi vaesele. Siin avaldub jällegi vastuolu institutsionaalse ja reaalse konvergentsi vahel.\nMuidugi on Eesti tööjõu kallimaks muutumine objektiivselt paratamatu, kui soovime kiiret tulukonvergentsi. Kuid sealjuures oleks vaja ajakava, mis näitaks, missugusel aastal rakenduvad ühed või teised EL-i regulatsioonid ja millised on rakendumisega seotud otsesed ning kaudsed kulud. Kui seda ei tehta ja üleminekuperioode ei soovita põhimõtteliselt võtta, siis võib tekkida olukord, kus Eesti on küll saavutanud institutsionaalse konvergentsi, kuid selle tulemusena surunud oma majanduskasvu allapoole EL-i majanduskasvu taset ja mingit tulutasemete konvergentsi ei toimu. See aga ei oleks kindlasti EL-iga integreerumise soovitav tulemus. Kokkuvõttes hinnatakse EL-iga ühinemise edukust reaalse (tulu)konvergentsi kiiruse alusel. See on ka sisuliselt peamine areng, mida riigi elanikkond oma seisukohtade kujundamisel arvesse võtab.\nElanikkonna arvamuse kujundamisel on tähtis põllumajandusalaste läbirääkimiste käik. Eesti põllumajanduspoliitika on üliliberaalne, võrreldes EL-i ühtse turukorraldusega. Liberaalne põllumajanduspoliitika on seni takistanud Eesti toidukaupade olulist hinnatõusu. Toidukaubad on 1994. aasta lõpuga võrreldes kallinenud vaid 1,32 korda ja nende hind moodustab 46% Soome tasemest (Raim 2000). Seni Eestis rakendatud majanduspoliitiliste instrumentide mõju põllumajandustoodete hindadele on peaaegu olematu ja seetõttu võib lihtsustades öelda, et Eesti hinnatase on põhimõtteliselt võrdne maailmaturu vastava tasemega. Hinnatasemete erinevus Eesti ja EL-i vahel ulatub kuni 2-3 korrani, kusjuures suurimad lahknevused on sektorites, mille suhtes rakendatakse EL-is interventsioonisüsteemi: suhkur, piimapulber, või, veiseliha, vähemal määral ka teravili. Institutsionaalne konvergents selles valdkonnas tähendab nõuet, et pärast liitumist on Eesti kohustatud üle võtma kõik EL-i ühtse põllumajanduspoliitika (CAP – Common Agricultural Policy) instrumendid.\n“Vabariigi Valitsuse tegevuskava Euroopa Liitu integreerimisel” sisaldab põllumajanduspoliitika osas väidet: “/—/ Eesti on võtnud endale kohustuse reservatsioonideta harmoneerida oma poliitikad ja poliitika instrumendid Euroopa Liidus kehtivatega, sealhulgas ka Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitika” (VV 1999. a … 2001). See tähendab, et hinnatõusu hakkavad tekitama kolme liiki tegurid:\nEestil tuleb rakendada kolmandatest riikidest imporditavatele toidukaupadele senisest veelgi kõrgemaid tollimakse. EL-i tollimaksud ületavad Eestis praegu kehtivaid tollimakse mitu korda. Tollimaksude tõus aga muudab impordi kallimaks, tuues nii kaasa üldise hinnatõusu Eestis.\nÜhinedes kaob võimalus importida EL-i riikidest kunstlikult odavaid (ehk ekspordisubsiidiumidega) toidukaupu. EL-i ekspordisubsiidiumid on vahe EL-i siseturu hinna ja maailmaturu hinna vahel ning neid korrigeeritakse teatud aja tagant vastavalt hinnamuutustele. Ekspordisubsiidiumide kaotamine tähendab, et import EL-ist muutub kallimaks, ning see toob omakorda kaasa üldise hinnatõusu Eestis. See on eriti terav probleem, arvestades, et 2000. aastal moodustas EL-i 15 liikmesriigi osa Eesti põllumajandussaaduste ja toidukaupade impordis 61,5% (vastavad kaubagrupid 1-24 moodustasid 2000. aastal 8,6% koguimpordist sisetarbimiseks) (Põllumajandussaaduste… 2001).\nEesti toiduainetööstuse ettevõtted peavad hakkama rakendama EL-i fütosanitaarnõudeid. Nende nõuete täitmiseks tuleb teha suuri investeeringuid. Nõuete mittetäitmisel ei ole ettevõtetel võimalik turustada oma toodangut EL-i turul. Seega on EL-iga liitumisel nende nõuete täitmine kohustuslik ka siseturul müümiseks. EL teeb küll mõningaid mööndusi väikeettevõtete suhtes (ettevõtted, mis toodavad vaid kohalikul turul müümiseks), hügieeni ja toiduohutuse suhtes mööndusi siiski ei tehta. Vastavalt mõningatele arvutustele, tuleb euronõuete täitmiseks Eesti piimatööstuses investeerida 620-880 miljoni krooni ulatuses, lihatööstuses 1300 miljoni krooni ja kalatööstuses koguni 1410 miljoni krooni ulatuses (Eesti toiduainetööstus… 2000, 53-56). Investeeringud omakorda tõstavad toodete omahinda ja seega ka lõpptoodete hindu. Kõik see kokku aga tähendab Eesti toiduainete hindade kasvu. Siinkohal tuleb teise aspektina välja tuua asjaolu, et suur osa Eesti ettevõtteid ei ole tõenäoliselt võimelised omavahenditega neid investeeringuid tegema. Seega, kui ei tule kapitali väljastpoolt, võib suur osa ettevõtteid EL-i seaduste harmoneerimise tulemusena lõpetada tegevuse.\nSellest tulenevalt võib prognoosida probleemide teket Eestis. Esiteks võib ilmneda sotsiaalne probleem, sest kui liitumishetkel rakendatakse kohe kõiki ühtse põllumajanduspoliitika vahendeid, kiireneb hinnakonvergents ning suurel osal elanikkonnast halveneb tugevalt reaalne ostujõud. Kuigi toiduainete osa Eesti tarbijate väljaminekutes on pidevalt vähenenud, moodustades keskmiselt 47% 1996. aastal ja 33% 1999. aastal, on toidukaupade osa väljaminekutest kahel vaesemal detsiilil üle 50% (Eesti Pere… 2000). Toidukaupade hinnatõusu tulemusena võib elanikkonna vaesemal kihil tekkida raskusi isegi toidu ostmisel.\nProbleemide kerkimist on oodata ka toiduainetööstuse ettevõtetel. Pärast Eesti liitumist EL-iga tõuseb kõrgema hinnataseme tingimustes ka toiduainetööstuse ettevõtete tooraine hind. Samuti peavad ettevõtted hakkama konkureerima EL-i toiduainetööstustega tooraine pärast. EL-i senised liikmesriigid võivad osta Eesti tooraine kokku hinnaga, mida Eesti töötlev tööstus ei suuda maksta. Selle tulemus oleks põllumajandussaadusi töötleva tööstuse ettevõtete pankrotistumine. Lisaks tuleb arvestada suurte investeeringutega, mis on vajalikud EL-i fütosanitaarnõuete täitmiseks. Sisuliselt tekitab see survet tootjahindade tõstmiseks.\nKolmas konvergentsi temaatikat silmas pidades oluline probleem on Eesti põllumajandussaaduste tootjahindade suur erinevus EL-i tasemest. Interventsioonikokkuost EL-is rakendub, kui tootjahind langeb alla nn sisseostu või lävihinna (trigger price). Väga madalate tootjahindadega riigis võib tekkida olukord, kus kogu toodang tuleks müüa interventsiooniladudesse. Muidugi on see EL-ile vastuvõetamatu. Eesti puhul on suurim erinevus hindades veiselihal, kus 1998. aastal moodustas Eesti tootjahind vaid 48% EL-i interventsioonihinnast, piimal oli sama näitaja 54% EL-i interventsioonihinnast (s.o hind, mille EL tagab oma põllumajandustootjatele). Vaadeldavate saaduste lõikes olid ainult sealiha ja rapsi omahind Eestis kõrgemad kui EL-i interventsioonihind, moodustades vastavalt 129% ja 117% EL-i hinnast (vt tabel 3).\nTabel 3.Mõningate looma- ja taimekasvatussaaduste tootjahinnad Eestis ja Euroopa Liidus 1998. aastal\nAllikas: Eesti Põllumajandusministeeriumi andmed 2001.\nMadalad tootjahinnad Eestis on väga keeruline probleem, mille kiire lahendamine pole võimalik. EL-i nõue on, et liituva riigi põllumajandussaaduste hinnad peavad liitumishetkel ulatuma 80%-ni EL-i siseturuhindadest, mis ongi üldjuhul interventsiooni kokkuostu lävihind. Siit tuleneb eriti selge vastuolu. Ühelt poolt oleks vaja teha kõik, et Eesti põllumajandussaaduste kokkuostuhinnad jõuaksid umbes 80 protsendini EL-i tasemest. See oleks loomulikult väga kasulik põllumeestele. Kuid samal ajal raskendaks see märksa suure osa elanikkonna olukorda. Taas on tegemist olukorraga, kus reaalmajanduslik konvergents nõuaks hoopis madalate hindade säilitamist esialgu ja nende järkjärgulist tõstmist. See hoiaks ära Eesti tööjõu liiga kiire kallinemise, sest toidukaupade kallinemine avaldab otsekohe survet palkade tõusule kogu majanduses.\nNagu teada, rakendab EL oma põllumajandustootjatele ka otsetoetusi. Loomulikult on Eesti valitsuse püüdlus liitumisel nende toetuste rakendamine ka Eesti põllumeestele. EL aga on seisukohal, et otsetoetuste maksmise asemel oleks otstarbekam kulutada raha strukturaalsetele reformidele ja maaelu arengule uutes liikmesriikides (Impact… 1997). Selle põhjus on asjaolu, et ühinedes EL-iga, kasvaksid Kesk- ja Ida-Euroopa (KIE) riikide põllumeeste tulud nende toodangu olulise hinnatõusu tõttu. Lisaks viiks otsetoetuste maksmine väga suure sissetulekute dispersioonini põllumeeste ja ülejäänud elanikkonna vahel. Teisest küljest vajavad kandidaatriigid hädasti põllumajanduse strukturaalse paranemise programme ning maaelu üldist arengut. Kui aga vaadata EL-i Komisjoni välja töötatud finantsplaani aastateks 2000-2006, näeme, et liitumisel on KIE riikidele ette nähtud 2006. aastal vaid 1,4 miljardit eküüd põllumajanduspoliitika raames ja 2,5 miljardit eküüd maa-arengu edendamiseks. Samal ajal on senistele liikmesriikidele vastavad summad 47,9 ja 2,1 miljardit eküüd (vt tabel 4).\nTabel 4. Euroopa Liidu põllumajanduskulutused 2000-2006 (mln ECU, jooksvates hindades)\nAllikas: For a Stronger and Wider Union 1997.\nNeed arvud viitavad reaalse konvergentsi saavutamise probleemidele, kui mitte võimatusele Eesti liitumisele EL-iga. Ühest küljest on EL-i eesmärk saavutada liikmesriikide arengutasemete ühtlustumine, teisest küljest aga näitavad plaanitavad kulutused seda, et konvergentsi saavutamine jääb suures osas uute liikmesriikide endi kanda. Seega peab Eesti valmis olema tunnistama fakti, et EL-iga integreerumine ei vii iseenesest reaalse majandusliku konvergentsini ehk tulutasemete ühtlustumiseni. EL acquis‘ ülevõtmine ehk institutsionaalne konvergents võib olla nii reaalmajandusliku konvergentsi eeldus kui ka selle takistus.\nSeega jääb Eestil üle valida oma strateegia seaduste ja poliitikate harmoneerimisel EL-i omadega. Esimene võimalus selleks oleks üleminekuperioodi taotlemine, mida Eesti on seni ka mitmes valdkonnas teinud. Üleminekuperiood oleks eriti oluline põllumajandust ja keskkonda puudutava seadustiku ning sotsiaalharta ülevõtmisel. Teine võimalus on kiiresti EL-i normid üle võtta, mis on samuti Eestis seni mitmes valdkonnas toimunud. See on nn Kreeka lähenemine, kus pärast läbirääkimiste lõppemist ilmnevate probleemide korral taotletakse toetusi.\nEL-i integreerumise kontekstis võib rääkida kolmest konvergentsi aspektist: nominaalne, reaalne ja institutsionaalne. Neist esimene näitab hinnataseme ühtlustumist EL-i omaga, teine aga tulutaseme ühtlustumist EL-i tulutasemega. Institutsionaalse konvergentsi all mõeldakse eelkõige EL-i acquis communautaire‘ ülevõtmist. Just viimati nimetatu juures tuleb rõhutada, et Eesti peaks hoiduma selliste kohustuste võtmisest, mis viiksid Eestis kiirele hinnatõusule ja seega konkurentsivõime langusele. Kui seaduste harmoneerimine viia läbi väga lühikese aja jooksul, siis paneb see suure täiendava kulukoormise Eesti ettevõtlusele ja selle konkurentsivõime võib oluliselt nõrgeneda. Institutsionaalne konvergents on seni kiirendanud küll hinnakonvergentsi, kuid tulukonvergents on olnud vähem märgatav.\nIntegratsioonis on tulevikus eriti tähtsal kohal keskkonna-, sotsiaal- ja põllumajanduspoliitika. Need on valdkonnad, kus Eesti seaduste ja põhimõtete harmoneerimine EL-i omadega kujuneb eriti kulukaks. Investeeringuid tuleb teha nii riigil kui ka ettevõtetel. Elanikkonna arvamuse seisukohalt on eriti oluline põllumajanduse küsimus. Eesti valitsus on küll võtnud eesmärgiks täielikult harmoneerida Eesti põllumajanduspoliitika EL-i ühise põllumajanduspoliitika ja seda puudutavate teiste poliitikatega, kuid see toob kaasa olulise hinnatõusu Eestis. Selline kiire institutsionaalne konvergents võib takistada reaalset konvergentsi, kuna suurel osal elanikkonnast tekib probleeme isegi toidu muretsemisega ning kõrgemad sanitaar- jm nõuded võivad viia paljude ettevõtete likvideerimisele. Siin oleks valitsusel mõttekas taotleda üleminekuperioode, et majandust ei tabaks šokk.\nArtis, M. J., Lee, N. (1994). The Economics of the European Union. Policy and Analysis. Oxford University Press.\nEesti Panga materjalid. 2001.\nEesti Pere Majandus 1999 (2000). EKI. Tallinn.\nEesti Põllumajandusministeeriumi andmed. (http://www.agri.ee/maamaj_yldstat.html). 25/01/2001.\nEesti toiduainetööstus Euroopa integratsiooni raames. Koostanud PricewaterhouseCoopers. (htpp://www.mineco.ee/pdf/Toiduainetetööstuse_uuring.pdf). 15/12/2000.\nEesti töötleva tööstuse ettevõtete majandusnäitajad (2000). Andmebaas 1996-1998. Tallinn: Eesti Statistikaamet.\nFor a Stronger and Wider Union. Agenda 2000. 15/07/1997. (http://europa.eu.int/comm/enlargement/agenda2000/strong/33an.htm). 15/01/2001.\nHunya, G. (2000). FDI penetration and performance in CEECs 1994-1998. Vienna, WIIW.\nILO andmebaas (http://laborsta.ilo.org). 20/11/2000.\nImpact Study. Agenda 2000. 15/07/1997. (http://europe.eu.int/comm/enlargement/impact24.htm). 10/12/2000.\nPõllumajandussaaduste eksport-import peamistesse partnerriikidesse aastate lõikes. 08/02/2001. (http://www.agri.ee/frames.html). 10/02/2001.\nRaim, J. (2000). Eesti ja Soome vaheliste hinnaerinevuste kirjeldus. Käsikirjaline materjal.\nRandveer, M. (2000). Tulutaseme konvergents Euroopa Liidu ja liituda soovivate riikide vahel. Tallinn. (http://www.ee/epbe/papers/6_2000/index.pdf.et). 01/02/2001.\nRegular Report from the Commission on Estonia’s Progress towards Accession 1999. (http://europa.eu.int/comm/enlargement/dwn/report_10_99/en/word/estonia.doc). 15.01.2001.\nVV 1999. a. tegevuskava Eesti integreerimiseks Euroopa Liitu. (http://www.eib.ee/el/vv_tegevuskava_99/doc2/5_2.htm). 01/02/2001.\nWorld Economic Outlook (2000). Focus on Transition Economies. IMF.


President Toomas Hendrik Ilvese üleskutsel on Eesti Vabariigi aastapäeva eel, 16.-20. veebruaril koolides "Tagasi kooli" nädal.\nSel nädalal kohtuvad õpilased nendega, kes iga päev koolis ei käi - olgu nad vilistlased, lapsevanemad või teised tegusad inimesed. Seekordsel "Tagasi kooli" nädalal käsitletakse külalistundide kaudu meile kõigile olulisi teemasid nagu sallivus, koostöö, Eesti kodanikuks olemine ja Eesti tulevik.\n1. K, 28. jaanuaril algusega kell 18.00 toimub aulas IX klasside õpilaste, lastevanemate ja eksamiainete õpetajate koosolek.\n2. 19. – 23. jaanuar asendab õpetaja Tiina Benderit õpetaja Erna Laanpere (ka klassijuhatamisega seotud küsimustes).\n3. T, 20. jaanuaril algusega kell 14.00 toimub valla hariduse arengukava koosolek Kiiu Kiigepõnni lasteaias.\n4. T, 20. jaanuaril 8. tunni ajal toimub arvutiklassis koolitus teemal „Küsimustike koostamine keskkonnas Socrative.“\n5. K, 21. jaanuaril toimub kabeturniir registreerunud õpilastele alljärgnevalt:\nI – III klassid – 4. tund\nIV – VI klassid – 5. tund\nVII – XII klassid – 7. ja 8. tund\n6. N, 29. jaanuaril algusega kell 9.00 tutvustab direktori kabinetis Põhja - Eesti Rajaleidja Keskuse karjääriinfospetsialist Annika Agu-Aasrand keskuse võimalusi.\n7. K, 4. veebruaril algusega kell 18.00 toimub lugemissaalis hoolekogu koosolek.\n8. K, 18. veebruaril kell 10.00 – 14.00 toimub aulas HOL-i teabepäev, mille viib läbi Haridus- ja Teadusministeerium.\n9. N, 19. veebruaril kell 11.00 – 15.30 toimub aulas Kuusalu valla koolide ja ettevõtete ühisseminar. Seminari sihtgrupid on Kuusalu valla koolide ja Loksa Gümnaasiumi õpilased alates 8. klassist; haridusasutuste (ka lasteaedade) juhid, õpetajad ja hoolekogude liikmed; vallas tegutsevad ettevõtjad.\n10. Haridus- ja noorsootöökomisjon koostas määruse „Kuusalu valla haridustöötajate töötasustamise alused“.\n11. T, 20. jaanuaril on Katrin Kirsila ja Astrid Rõuk Harjumaa eriõpetuse sektsiooni õppepäeval.\nTeisipäeval, 27. jaanuaril külastas meie kooli õpetaja Taavi Esko kutsel koorijuht ja dirigent Laine Randjärv.\nÜheskoos viidi läbi lastekoori proov. Mälestuseks kohtumisest sai külaline koori tänukirja.\nÜhispilt meenutab meeldejäävat päeva.\n1. N, 15. jaanuaril algusega kell 9.00 toimub koosolek Viimsi valla koolijuhtidega ühisprojekti „Üldõpetus ja ainetevaheline lõiming kooli õppekava rakendamisel“ teemadel. R, 16. jaanuaril algusega kell 14.00 toimub algklasside metoodikaruumis projektiteemaline koosolek, kus osalevad klassiõpetajad ja tugisüsteemide töötajad.\n2. N, 15. jaanuaril algusega kell 13.30 toimub kohtumine Erasmus+ programmi „Euroopa noored“ koordinaatoritega.\n3. Ekoolis on mitmete lastevanemate kontakttelefonid puudulikud. Palume andmed korrastada.\n4. Kooli üldtööplaani lisatakse järgmised kuupäevad:\n- R, 13. märts kooli tantsupäev\n- E, 1. juuni I-IV klasside õpilaste spordipäev\n- T, 2. juuni V-XII klasside õpilaste spordipäev\n5. Seoses gümnaasiumiosa kursuste vahetusega tehakse tunniplaanis vajalikud muudatused.\n6. IX klasside õpilastel tuleb 1. veebruariks valida kolmas lõpueksam.\n7. Kabeturniiriks vajatakse laenuks kabelaudu ja nuppe, teatada Saima Kallionsivule.\n8. T, 20. jaanuaril toimub meie koolis maakondlik II-IV klasside tüdrukute joonistamispäev.\n9. Aili Kontus viibib 19. – 27. jaanuaril puhkusel.\n10. Viive Abel viibib R, 16. jaanuaril koolitusel.\nLehekülg 162 / 162


10 veidrat küsimust oma poiss-sõbralt (ta neid ARMASTAB) - Blogi\nMingil hetkel ületate teie ja teie poiss-sõbra selle intiimsuse läve. Kas olete maganud koos või olete lihtsalt koos magamise äärel, sest tunnete, et ta langeb teie eest.\nVõite siiski küsida: 'Kuidas ma saan teda sisse lülitada nagu neid tüdrukuid, kellest ta fantaseerib?' Kui tunnete end süütuna või tunnete, nagu pole te tema jaoks piisavalt jube, ärge kartke!\nRäpane rääkimine, metsikud fantaasiad ja šokeerivad ülestunnistused tulevad teile lihtsaks. Kõik, mida vajate, on täienduskursus, kuidas 'vihmaveetorus mõelda' ja suhelda pigem armukese kui naise moodi.\nSiin on 10 veidrat küsimust, mis ulatuvad „romantilisest” territooriumist kaugemale. Küsige temalt mõnda neist ja ta on (meeldivalt) šokeeritud, et teie kujutlusvõime on isegi temast jubedam ja seksikam.\n1. Kas sa saaksid mulle seksika pildi saata? (Järgneb: “Pole piire, lihtsalt tee seda!”)\nMehi on viimase kahe aastakümne jooksul koolitatud, et nad lõpetaksid soovimatute alastuste saatmise. Nii et kui naine soovib näha midagi seksikat, isegi šokeerivat, on see mehe jaoks täielikult sisse lülitatud. Tal pole mitte ainult “nõusolekut”, vaid ka teie entusiasmi. Ta kohustub õnnelikult, isegi kui ta naerab endiselt uskmatuses, mida te julgesite küsida!\n2. Kas olete kunagi mõelnud seksilindi tegemisele?\nSee on tänapäeval üsna tavaline ja kui ta kummardab teie keha, nagu enamik mehi, siis on seksilindi tegemine tema fantaasiate sooviloendi ülaosas. Andke oma kutile teada, et olete ka sellele mõelnud, ja ehitage tema ootusi.\n3. Mis on su lemmikpornod?\nOletame, et tal on üks või vähemalt mõni žanr, ja nõudke mänguliselt, et ta oleks aus ja räägiks teile tõtt. Paljud mehed arvavad, et nende sõbrannad vihkavad pornot ja seetõttu hoiavad nad neid fantaasiaid enda ees. Kuid näidates talle, et olete temaga fantaseerides lahe ja kutsudes teda jagama oma tühimaid mõtteid, saate näidata end veidrikuna ja täpselt nii kiimas nagu ta on. Lõpuks on ta kohtunud!\n4. Kas te puudutate ennast? Kas olete kunagi mõelnud, et teid jälgitakse, kui seda teete?\nNüüd on see küsimus nii-öelda tõeline pallimängija. Enamik mehi on seksist ja nende kehast rääkimisega naised üsna julged, aga kuidas oleks siis, kui laudu keerata? Mis saab siis, kui palute teda alasti näha ja näha, kuidas ta ennast silitab? See muudab ta sõnatuks ja pakub talle tõeliselt väljakutse. Kuid ärge muretsege ... enamik mehi tuleb väljakutse ees ja laseb teil piiluda. Teadmine, et see teid sisse lülitab, annab talle enesekindluse tõuke. Ta tunneb end seksikana ja paneb sind fantaasia täites tööle.\n5. Kui te teeksite mulle kõik endale, mida teeksite minuga?\nSuurepärane õrn joon, mis provotseerib teda välja tulema midagi auravat, erootilist ja filtreerimata. Talle meeldib see, sest sa oled andnud talle loa teha tema halvim. Kui ta kirjeldab oma fantaasiat, andke talle kindlasti coy, punastav ja irvitav reaktsioon. Teid ei hirmutata, vaid olete väga sisse lülitatud ... proovima seda innukalt päriselus proovida!\n6. Kas olete kunagi olnud armukade, kui nägite mind teise kutiga rääkimas? VÕI kas see teeks teid kadedaks, kui näeksin mind teise tüdruku suudlemas?\nMänguasja oma fantaasiatega ja julgustage teda ennast väljendama. On loomulik, et poisid saavad teiste meeste arutamisel pisut armukadedaks. Mõnele mehele meeldib see, kui tema sõbranna suudleb teist (kuuma) naist. Kuigi te ei tegele ainult armukadedusega, õhutate teda tegelikult rääkima tabufantaasiatest, näiteks kolmekesi ja petmisest. See ei tähenda tingimata, et see kunagi päriselus juhtub, kuid ta tunneb teiega uut läheduse tunnet, kuna ta võib neid asju teile tunnistada, kartmata kohtuotsust.\n7. Kas olete kunagi BDSM-i lugenud? (Või viiskümmend halli varjundit?) Kas teile meeldib voodis domineerida või domineerida?\nDomide ja subsideeritud BDSM-i maailm on üsna alternatiivne ja peagi peavooluline. Kuid selle kohta küsimuse esitamine - mis eeldab loksumist, domineerivat või karedat seksi ning üksteise sidumist aeglase ja piinava eelmängu jaoks - on suurepärane viis tema kujutlusvõime hõivamiseks. Arvestage, et teile meeldivad tõeliselt krussis asjad ja ta arvab kindlasti, et olete tema veidrusega tasemel.\n8. Kas teile meeldib, kui tüdrukuid raseeritakse või on seal loomulik?\nMilline mitte nii peen viis teda seksimise või suulise eelmängu mõttega kiusata. Kui hakkate teda oma seksuaalseid eelistusi tunnistama, lülitab ta kogu aeg teie pilgu sisse. Muidugi võite kasutada ka kõiki neid ülestunnistusi, et muuta ennast tema ülimaks fantaasiaks.\n9. Millised toimingud või asjad sind voodis välja lülitavad?\nVõib-olla pole see just kõige erootilisem jutt, kuid teadmine, mis talle ei meeldi, tagab vähemalt selle, et te oma eelseisval õhtul kogemata tuju ei tapa. Ärge leppige ainult äärmustega. Hankige üksikasju selle kohta, kuidas talle meeldib armukese käitumine - alistuv või agressiivsem? Kas itsitamine lülitab ta välja? Kas talle meeldib saada kliinilist tagasisidet või ainult soigumist?\n10. Mis on su lemmik sekslelu?\nLõpuks, rääkige seksimänguasjast oma poiss-sõbraga lihtsalt selleks, et näidata talle, et te pole mitte ainult veider ja metsik, vaid veelgi olulisem on see, et teate, kuidas teha endale orgasmi. See on suur kergendus mehele, kes on närviline oma esinemise ja tema võime pärast teile rõõmu pakkuda. Teadmine, et olete seksiharidusega ja ennast armastav partner (kes mõistab teie keha) mõjub tema esinemisärevusest tegelikult väiksemaks.\nPoisiga veidralt rääkimine ei tähenda ainult vannutamist või kellegi teise proovimist. See puudutab hullumeelseid mõtteid ja metsikuid kujutlusi, mis meil kõigil on, kuid kardavad valju häälega rääkida.\nÄrge kartke ... ühendage oma ühised isud veelgi tihedamalt. Näita talle, et suudad temaga sammu pidada ja siis mõned. Andke talle teada, et tasub teistest naistest loobuda lihtsalt seetõttu, et teised naised ei saa teiega isegi võistelda, kui tegemist on teie metsiku kujutlusvõimega.\nIntiimne puudutustehnika, mida kõik naised peaksid teadma\nÜks minu tunnusjooni on kasulike, intiimsete nõuannete ja näpunäidete pakkumine, mis ei ole toored, räpased ega kahjusta suhteid.\nAbikaasade ja abikaasade abistamiseks on mu sõber Michael Webb loonud naistele väga põhjaliku juhendi, kuidas õppida oma meest hellitama viisil, mis teda joovastaks ja näole suurima naeratuse tooks.\nTeie sõber ja treener,\nP.S. Kui olete mees, kes soovib, et tema naine oleks selles valdkonnas osavam, jagage seda ressurssi kindlasti temaga.\ndong quai, mida kasutatakse raseduse katkemise korral


Vooremaa “Jäääär” loodab varsti jälle Jõgevale tulla\n“Jäääär” loodab varsti jälle Jõgevale tulla\nEt üle Eesti kokku tulnud noori näitlejaid ja nende juhendajaid natuke maha rahustada, on esinema kutsutud paljude lemmikansambel “Jäääär”.\nAnsamblisse kuuluvad Tarz ehk Tarvo Jaaksoo, Tõun ehk Tõnu Timm, Sööt ehk Jaan Sööt ja InBoil kodanikunimega Andrus Rootsmäe.\nKontsert kulges rahulikult ja mõnusalt. Bänd mängis nii vanu kui ka uusi lugusid, värskeimad plaadilt ,,Oota”. Kui mõnus olelemine läbi sai, ei tahetud esinejaid kuidagi lavalt maha lubada. Paluti aina uusi lisalugusid. Kui kontsert lõpuks tõesti lõppes suundusin otsejoones bändiliikmete poole ja palusin neil anda väikese intervjuu.\n12 aastat kooseksisteerimist\nAnsambel ,,Jäääär” tuli kokku 1990. aasta kevadel. Bänd sündis läbi juhuse — lihtsalt “pulli pärast”, nagu ütles InBoil. Praegune koosseis on püsinud 12 aastat, alguses polnud Tõuni ja oli teine bassimees Aivar Häelm.\nNende lood on 95-protsendiliselt omaloomingulised, võõraid lugusid eriti ei mängita. Loodud muusika räägib rohkemal-vähemal määral neist endist. Kõik ansambli liikmed on ise mõne loo kirjutanud.\nKõige rohkem on laule kirjutanud InBoil ja enamus neist vene keeles. Ise põhjendas autor keelevalikut nii, et vene keeles on olemas täpselt sellised sõnad, mille abil ta ennast kõige paremini väljendada oskab.\nKokku on ansambli loomingust ilmunud 6 kogumikku – “Jäääär”, “Jäääär II”, “Jäähääl”, “Parimad”, “Tartu — väike puust linn”, “Oota”.\nMuusika läheb ikka rahvale peale\nJäääär on omanäolisim ansambel Eestis. Kindlat stiili nende puhul määratleda ei saa. Oma bändiga on nad esinemas käinud pea kõikjal maailmas, alates Skandinaaviamaadest kuni Ameerika ja Jaapanini. Võõrsil esinedes on kahju sellest, et publik ei saa aru sõnumist, mida edasi tahetakse anda, aga muusika läheb ikka rahvale peale. Uuest plaadist on veel vara rääkida, aga plaanis see on.\nOma fännidele palusid ansambli liikmed edasi öelda, et loodavad peagi Jõgevale tagasi tulla.


Saksa kaitseminister saabus Eestisse visiidile | Kaitseministeerium\nAvaleht Uudised Saksa kaitseminister saabus Eestisse visiidile\n5. Veebruar 2019 - 16:07\nTäna saabus Eestisse visiidile Saksa kaitseminister Ursula von der Leyen, et kohtuda Eesti kaitseminister Jüri Luige ja Ämaris NATO õhuturbemissioonil teenivate Luftwaffe õhuväelastega.\nKaitseminister Jüri Luige sõnul on Saksamaa osalemine NATO õhuturbemissioonil ja liitlasvägede lahingugrupis Leedus üks nähtavamaid panuseid regiooni julgeolekusse ning näitab Saksamaa valmidust kaitsta oma liitlasi. „Saksa õhuväe siinolek on oluline märk liitlaste ühtsusest, mida Eesti ja Saksamaa mõlemad kõrgelt väärtustavad,“ ütles kaitseminister Luik.\nSaksa õhuväelased teenivad regulaarselt alates 2005. aastast Balti õhuturbemissioonil Leedus ja alates 2014. aastast ka Eestis, samuti on Saksamaa alates 2017. aastast NATO lahingugrupi juhtriik Leedus.\nSaksamaa kaitseministri sõnul tähendab Eesti julgeolek ka Saksamaa julgeolekut ning teie mured on ka meie mured. „Tean, et saame üksteisele loota olgu see siin, Afganistanis või Malis, kus meie kaitseväelased koos õlg-õla kõrval teenivad,“ ütles kaitseminister von der Leyen.\nEestit seovad Saksamaaga pikaaegsed kaitsealased suhted, mitmed meie kaitseväelased on Saksamaal õppinud, Saksamaa üksused osalevad regulaarselt kevadistel suurõppustel. Lisaks panustab Saksmaa Tallinnas asuva NATO staabielemendi ja NATO küberkaitse koostöökeskuse töösse ning on üks aktiivsemaid Tartus asuva Balti kaitsekolledži toetajaid.


Ühe naise noorusea pidu: oleksin seina vastas kaotanud süütuse mingile suvalisele polosärgiga kutile, kelle nimegi ma järgmisel päeval ei mäletanud... - DELFI Naistekas\nMa vaevu valetasin oma vanematele, kui peole läksin. Nad enamasti olid sellest täiesti teadlikud, aga võimalik, et mitte ära tarbitud alkoholi kogustest (kuigi ega nad naiivsed olnud). Aga kord ma mäletan, et valetasin küll neile, et lähen sõbranna juurde ja tegelikult läksingi, aga ainult selleks, et endale paks meigikiht näkku määrida ja siis sõbrannadega telefoniraamatutest järjest sõpru helistama hakata: "Tsau! Pidu on vä?" See küsimus oli kusjuures nii tavaline, et mingit small talki ei eeldatud, mulle endale helistati ka nii. Kui kokku oli neli sõbrannat, siis kellegi sõbra vanemad olid ikka kodust ära ja pidu olemas.\nNii ka sel korral: jalad viisid ühte Tallinna äärelinna eramajja peole. Kuna maja oli bussipeatusest kaugel, tulid "viisakad" poisid meile vana punase bemmiga järgi ja viisid peole (meid oli autos vähemalt kaks inimest liiga palju ja turvavööd peale ei mahtunud). Testosterooni täis mehed pidid ikka näitama ka, kui kõvad autojuhid nad on. Nii tegid nad näiteks ühe napika möödasõidu, mis oleks peaaegu lõppenud reisibussiga kokkupõrkega. Keegi ei taha meist mõelda, mis oleks juhtunud, kui...\nHOROSKOOP | Kui soovid, et su elu olekski üks suur pidu, on väga tõenäoline, et oled üks neist neljast tähemärgist (1) 28.06.2019\nKui alkoholist tulenev julgustus ei ole piisav, siis nende lihtsate nõksudega saad baaris olles endale tähelepanu tõmmata (2) 28.06.2019\nSealt edasi viisid poisid meid, hirmunud tüdrukuid veel ka mingile platsile ja tahtsid teha liivamäest autoga hüppe, aga õnneks meie palumise peale seda ikka ei teinud.\nLõpuks jõudsime sihtkohta ka, kus siis selgus, et autojuht oli 15aastane, lube tal polnud, aga päris palju alkoholi oli hinge all küll.\nKui olime veel viimast aastat alaealised, läksime koos sõbranna vanematega Vahemere-äärde reisile. Selleks hetkeks olime juba vanematele tõestanud, et oleme "vastutustundlikud noored ja hoolitseme endi eest ega lase millelgi halval juhtuda". Nii oligi täiesti normaalne, et kõik need seitse reisil veedetud päeva lõppesid peoga mõnes kuurorti baaris või hotellis (ilma vanemateta muidugi).\nKuna kuurorti baaris ei huvitanud meie vanus kedagi ja kõik uskusid, et oleme juba täisealised, müüdi meile sealt igasugust vägijooki. Meie võtsime väljakutseks proovida järjest ära kõik erinevad kokteilid cosmopolitanist rummi ja koolani välja. Ja muidugi erinevad kanged alkoholid läbisegi. Nii juhtus ka iga õhtu see, et kumbki meist hoidis teise juukseid, kui ühel paha hakkas ja ta magu tühjendama läks. Juhtus ka seda et pidin sõbrannat 3 kilomeetrit seljas hotelli tagasi kandma, sest ta enam ise jalgadel ei püsinud. Aga järgmisel päeval läks pidu edasi...\nSel samal reisil oleksin mina hotelli seina vastas kaotanud oma süütuse mingile suvalisele lilla polosärgiga kutile, kelle nimegi ma järgmisel päeval enam ei mäletanud...\nLugusid oli veel...\nSelliseid lugusid on mul mälestustepagasis mitmeid. Küll neid pidusid, kui kutsuti kohale politsei, kui ka neid, kui hakkasin esimest korda suitsetama, et mingile suvalisele kutile meeldida ja suitsetasin seejärel 10 aastat edasi. Või kui klassivenna diivanil lebasin vanema koolivenna kaisus ja tema oma käed mulle püksi pistis....\nJa no tuleb tunnistada, et kunagi ei juhtunudki midagi hullu. Ma ei lõpetanud kunagi haiglas ega jäänud kuhugi pargipingile magama. Jõudsin alati turvaliselt koju tagasi, kasvõi järgmisel hommikul. Aga kui täna tagasi vaadata, siis hakkab ikka hirmus küll, kui mõtlen, et minu lastest saavad ka ühel hetkel teismelised.\nMinu põhi- ja keskkooliaja suved olid tõesti täis pidusid. Teatud vanusest ka nii, et kooliaasta keskel oli igal nädalavahetusel vaja "kuhugi minna" ja neid nädalavahetusi, kui oleks kodus olnud, oli vähe. Pühapäevaks sai ikka kaineks, koolitööd said tehtud ja kõik muu vajalik ka, aga kas see siis on normaalne, et ma iga reede oma telefoni välja võtsin ja sõpradele helistama hakkasin, et küsida, "kas pidu on?".


Põhjasaarel müüakse 9 soodsa hinnaga hinnasilti - lairibaLoe Edasi\nPõhiline lairiba Põhjasaarel müüakse 9 soodsa hinnaga hinnasilti\nVõib-olla vajate natuke DIY-d ja otsustavust, kuid kõik need omadused pakuvad võimalust astuda kinnisvararedelil\nEsimese kodu otsimine võib peakeskustes tunduda vaevaline, kuid levitab võrku pisut laiemalt ja seal on veel häid võimalusi.\nMõned kinnistud nõuavad natuke tööd ja kujutlusvõimet, kuid kõik pakuvad võimalust kolida omaenda koju. Siin on meie valik kinnisvara, mille hind Põhjasaarel on alla 350 000 dollari.\n1. Tooge oma kujutlusvõime\nPisut enam kui 3 ha maad pakkuv Kerikeri majutusasutus pakub nii palju võimalusi neile, kes soovivad head elu omada. Praegune eluruum ei ole nõus, kuid on siiski väga elamiskõlblik ja kõik loodud rohelise eluviisi jaoks koos komposti tualeti, päikeseenergia ja kahe veemahutiga.\nSeal on jahedatel õhtutel puupõleti ja lisamajutuse jaoks magamiskoht.\nVaadake suurepäraste vaadetega ehitusplatsi ja unistage, mida saaksite oma raske töö ja kujutlusvõime abil luua.\n329 000 dollarit\n2. Lihtsalt jahutage\nSee väike Taupo suvila on rendile antud, kuid pakub innukalt hinda järve lähedal jahutamiseks.\nVäike TLC tooks esile selle partii võlu, mille eeliseks on neli magamistuba ja väga toimiv köök.\nLõdvestu avara kaetud teki peal ja naudi lehtköögivilju, kui barbiet üles paned.\nHind küsib 199 000 dollarit\n3. Mõnus elamine\nSelles tagasihoidlikus Tokoroa majas on tehtud mõned tööd, et muuta see väga mugavaks koduks - palgipõleti, soojustus ja topeltklaasid muudavad talveõhtud hubaseks.\nUuendatud vannituba ja uuendatud köök tähendavad igapäevaseid praktilisi asju hästi.\nKaetud tekid püüavad läänepoolset päikest ja vaateid ning seal on täielikult tarastatud kuuriosa ja palju mänguruumi lastele.\n259 000 dollarit\n4. Potentsiaalne pluss\nSee Rotorua majutusasutus vajab oma potentsiaali realiseerimiseks lihtsalt natuke nutikust. Harrastajatele meeldib suur kahekordne garaaž ja see on tohutul tasasel lõigul, mida saab jagada.\nToas on avar kaminaga salong ja kolm magamistuba. Lisage mõned kutsuvad joonistused ja see võib saada väga külalislahkeks koduks, kus on palju muid arenemisvõimalusi.\n340 000 dollarit\nSeda Gisborne'i endist Staterit ei ole hästi esitatud, kuid ärge laske sellel end lahti lasta. Vaadake seda kui tühja kiltkivi ja näete, et tahke kolmest voodist, kus on suur kaminaga puhkeruum, söögiköök ja eraldi pesuruum, võib palju meeldida.\nSuurepärane ostmine inimesele, kes ei karda oma sisemuses kosmeetikatööd ja haljastuse himu, et sektsiooni maksimaalselt ära kasutada.\n245 000 dollarit\n6. Pange sellele sära\nPuhas ja korras see Wairoa maja paistab tõesti pisut ümber kujundades. Suurejoonelises elutoas-söögitoas on kamin ja palju aknaid, mis seda valgusega üle ujutavad.\nKöök ja vannituba võiksid uuendustega hakkama saada, kuid on praegusel kujul väga kasutatavad. Tõeline pluss on kõrgetasemeline osa tõstetud vegieediga aiast, mis sobib suurepäraselt lastele mängimiseks.\nSamuti on kahekordne garaaž, kus on palju harrastajatel oma asja ajada.\n249 000 dollarit\n7. Märgib kõik kastid\nSelles avaras, hästi hooldatud Hawera kodus saate lihtsalt sisse kolida ja end kodus teha. Nutikas köök suubub söögituba ja elutuppa ning seal on piisavalt ruumi kogu kahele kahe magamistoaga perele.\nÕues on armas tekk, kus saate lõõgastuda ja vaadata, kuidas lapsed tagumisel murul mängivad. Lisage kahekordne garaaž ja palju tänavavälist parkimist ning kõik ruudud on märgitud.\nPäringud üle 349 000 dollari\n8. Suur projekt\nSee ei ole nõrganärviliste jaoks mõeldud projekt, kuid need, kes ei karda tõsist rasket tööd, saavad selle väsinud vanasse Waverley villasse uue elu sisse hingates auhinna.\nSeal on palju originaalseid iseloomuomadusi, nagu pressitud metall, laud ja latt-laed, ehitud kamin, eripäraga aknad, kõvad puitpõrandad ja vapustavad suured, kõrgete naastudega toad.\nSaate paigaldada oma unistuste köögi ja vannitoa ning nautida elegantses kodus elamist. Neljalaheline kuurist koosnev ilmatu 1454m2 suurune sait ootab ka lihtsalt maagilist puudutust.\nHind läbirääkimiste teel üle 145 000 dollari\n9 Suvine meelelahutaja\nLiikuge sisse ja nautige suve lõbusalt basseini ääres või pidage sõpradega tagakorrusel grillima. See Wanganui kodu pakub nii palju paindlikku pereelu, kus on suur avatud köögi ja söögituba ning eraldi puhkeruum.\nKolme kaheinimesevoodiga sisseehitatud riidekappidega magamistoaga, nutika vannitoa ja eraldi tualetiga ning pesuruumi mugavusega on kõik tehtud.\nSee atraktiivne majutusasutus pakub kodu ostjatele nii palju, et eelarvet ei rikuta.\nPakkumised üle 345 000 NZD\nKõik, mida peate teadma sisekujunduse keskpunkti loomiseks\n10 suurepärast arhitektuuri õppetundi Frank Lloyd Wrightilt\nMarkantonia loob mööblit, lillekujundust ja unistavaid küünlaid\nSee kutsuv perekodu hõlmab eklektilist stiilide segu\nKaunistamine salvei rohelisega on Pintelli andmetel 2018. aasta asi