Nõva Kooli Õppekava Lisa 3 - Ainevaldkond Matemaatika | Nõva Kool\nMATEMAATIKA I KOOLIASTE\nÕppeprotsessi kirjelduses on klasside kaupa lahti kirjutatud õppesisu ja taotletavad õpitulemused. Märgitud on ka muutused võrreldes 2002.a õppekavaga. Lisatud on soovitusi üldpädevuste, läbivate teemade, ainetevahelise lõimingu, hindamise, meetodika ning IKT kasutamise kohta.\nVt aineraamatust: Küllike Pedaste „Soovitused I kooliastme taotletavate pädevuste kujundamiseks ning õppe- ja kasvatustegevuse rõhuasetuste arvestamiseks aineõpetuses“\nVt kogumikku „Läbivad teemad õppekavas ja nende rakendamine koolis“ aadressil: http://www.ut.ee/curriculum/orb.aw/class=file/action=preview/id=807523/LT_KOGUMIK_I.pdf\nVt kogumikku „Lõiming. Lõimingu võimalusi põhikooli õppekavas“ aadressil: http://www.ut.ee/curriculum/orb.aw/class=file/action=preview/id=772212/l...\nÜldised metoodilised soovitused\nPalu, A. (2010). Matemaatika. E. Kikas (Toim), Õppimine ja õpetamine esimeses ja teises kooliastmes (lk 243-261). Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.\nSaadaval ka aadressil http://eduko.archimedes.ee/files/EDUKOraamatkaanega.pdf\nTiiu Kaljas „Tegevuste kaudu matemaatika õpetamisest.“\nImbi Koppel „Õueõppest“.\nMalle Saks „Õpilaste huvi suurendamine aine vastu.“\nIrja Rebane „Mida arvestada, et nõrgema potentsiaaliga õpilased saaksid hakkama hilisemates kooliastmetes.“\nViire Sepp „Kuidas arendada andekaid lapsi.“\nSoovitused hindamise osas\nVt aineraamatust: Anu Palu ja Hannes Jukk „Soovitused hindamiseks ja enesehindamisoskuste kujundamiseks“.\nVt aineraamatust Allar Veellmaa artikkel „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) põhikooli matemaatikaõppes“\nPeast arvutamise harjutamiseks on hea võimalus Pranglimine www.miksike.ee\n1. klass, 3 tundi nädalas, kokku 105 tundi\nArvutamine (hinnang ajale48 tundi)\nMuutused võrreldes eelmise õppekavaga\nVälja on jäetud paaris ja paaritu arvu mõisted, neid käsitletakse 5.klassis koos jaguvuse tunnustega.\nVt aineraamatust: Mart Oja „Arvutamine.“\nMõõtmine ja tekstülesanded (hinnang ajale 36 tundi)\nteab seost 1 m = 100 cm;\nVt aineraamatust: Anu Palu „ Aritmeetika tekstülesannete lahendamisoskuse arendamine.“\nGeomeetrilised kujundid (hinnang ajale 12 tundi)\nKuup, risttahukas japüramiid; nende tipud, servad ja tahud. Kera.\nTutvustatakse erisuguse põhjaga püramiide. Esimeses klassis vaadeldakse lähemalt kolmnurkset püramiidi. Ei kasutata mõistet tetraeeder.\nvõrdleb esemeid ja kujundeid asendi- ja suurustunnustel;\nGeomeetrilised kujundid meie ümber.\nVt aineraamatust : Agu Ojasoo „Geomeetria õpetamisest.“\nAjavaru kordamiseks 9 tundi\n2.klass, 3 tundi nädalas, kokku 105 tundi\nArvutamine (hinnang ajale 50 tundi)\nEi õpita seoseid tehte liikmete ja tulemuse vahel.\nVt aineraamatust: Mart Oja „ Arvutamine.“\nMõõtmine ja tekstülesanded (hinnang ajale36 tundi)\nSeni ei pööratud tähelepanu ülesannete semantilisele struktuurile.\nMetoodilised soovitused, sh diferentseerimine\nGeomeetrilised kujundid (hinnang ajale 10 tundi)\nTutvustatakse erisuguse põhjaga püramiide. Lähemalt vaadeldakse kolm- ja nelinurkset püramiidi.\nVt aineraamatust: Agu Ojasoo „Geomeetria õpetamisest“.\n3.klass, 4 tundi nädalas, kokku 140 tundi\nArvutamine (hinnang ajale64 tundi)\nArvud 0 – 10 000, nende esitus üheliste, kümneliste, sajaliste ja tuhandeliste summana.\nArvude võrdlemine ja järjestamine 10000 piires.\nPeast kahekohaliste arvude liitmine ja lahutamine 100 piires.\nKirjalik liitmine ja lahutamine 10 000 piires.\nloeb, kirjutab, järjestab ja võrdleb arve kuni 10 000-ni;\nmäärab arvu asukoha naturaalarvude seas;\nliidab ja lahutab peast arve 100 piires;\nliidab ja lahutab kirjalikult arve 10 000 piires;\nselgitab avaldises olevate tehete järjekorda;\nMõisted arvu järk, järguühikud ja järkarv on kantud 5. klassi.\nArvu esitamine järkarvude ja järguühiku kordsete summana (neid mõisteid kasutades) on kantud 5. klassi.\nKorrutamis- ja jagamistehte liikmete nimetused.\nMõisted: korda suurem, korda väiksem.\nnimetab korrutamis- ja jagamistehte liikmeid (tegur, korrutis, jagatav, jagaja, jagatis);\nselgitab jagamist kui korrutamise pöördtehet;\nvaldab korrutustabelit, korrutab ja jagab peast arve korrutustabeli piires, korrutab arvudega 1 ja 0;\nkorrutab peast ühekohalist arvu kahekohalise arvuga ja jagab peast kahekohalist arvu ühekohalise arvuga 100 piires;\nJagamine 100 piires vaid ühekohalise arvuga.\nTähe arvväärtuse leidmine võrduses analoogia abil.\nArvavaldis, tehete järjekord ja sulud.\nmäärab tehete järjekorra avaldises (sulud, korrutamine/jagamine, liitmine/lahutamine);\nMõõtmine ja tekstülesanded (hinnang ajale44tundi)\nMõõtühikud millimeeter, tonn ja sajand.\nMõõtühikute teisendusi (lihtsamad igapäevaelus ettetulevad juhud).\nnimetab pikkusmõõte millimeetrist kilomeetrini ja kirjeldab neid tuntud suuruste abil;\nnimetab massiühikuid gramm, kilogramm, tonn ja kirjeldab neid tuntud suuruste abil;\nnimetab ajaühikuid sajand, aasta, kuu, nädal, ööpäev, tund, minut, sekund ja kirjeldab neid oma elus asetleidvate sündmuste abil;\nteisendab pikkus-, massi- ja ajaühikuid (valdavalt vaid naaberühikud);\narvutab nimega arvudega .\nEi vaadelda tsentnerit\nMurrud 1/2, 1/3, 1/4, 1/5.\nNende murdude põhjal arvust osa leidmine.\nselgitab murdude tähendust;\nleiab osa arvust;\nselgitab näidete põhjal, kuidas leitakse osa järgi arvu;\nÕpiväljundi muutus: varem oli „tunneb murde“, nüüd „selgitab murdude tähendust“.\nÜhe- ja kahetehteliste tekstülesannete lahendamine. Ühetehteliste tekstülesannete koostamine.\nlahendab ühe- ja kahetehtelisi tekstülesandeid õpitud arvutusoskuse piires;\nkoostab erinevat liiki ühetehtelisi tekstülesandeid;\npüstitab ülesande lahendamiseks vajalikud küsimused;\nhindab saadud tulemuste reaalsust;\nUus: õpetaja suunab koostama erineva semantilise struktuuriga ülesandeid.\nGeomeetrilised kujundid (hinnang ajale 20 tundi)\nMurdjoon, hulknurk, ristkülik, ruut ja kolmnurk, nende elemendid.\nMurdjoone pikkuse ning ruudu, ristküliku ja kolmnurga ümbermõõdu leidmine.\neristab murdjoont teistest joontest; mõõdab ja arvutab murdjoone pikkuse sentimeetrites;\njoonestab ristküliku, sealhulgas ruudu, joonlaua abil;\narvutab ruudu, ristküliku ja kolmnurga ümbermõõdu küljepikkuste kaudu;\nVõrdkülgne kolmnurk, selle joonestamine sirkli ja joonlaua abil.\nRing ja ringjoon, raadius ja keskpunkt. Etteantud raadiusega ringjoone joonestamine.\nkirjeldab võrdkülgset kolmnurka;\njoonestab võrdkülgset kolmnurka sirkli ja joonlaua abil;\njoonestab erineva raadiusega ringjooni; märgib ringjoone raadiuse ja keskpunkti;\nKuup, risttahukas, kera, silinder, koonus, kolm- ja nelinurkne püramiid. Nende põhilised elemendid (servad, tipud, tahud).\nGeomeetrilised kujundid igapäevaelus.\nleiab ümbritsevast õpitud ruumilisi kujundeid;\neristab kuupi ja risttahukat teistest kehadest ning nimetab ja näitab nende tippe, servi, tahke;\nnäitab maketi abil silindri põhju ja külgpinda; nimetab põhjaks olevat ringi;\nnäitab maketi abil koonuse külgpinda, tippu ja põhja; nimetab põhjaks olevat ringi;\nnäitab ja nimetab maketi abil püramiidi külgtahke, põhja, tippe;\neristab kolm- ja nelinurkset püramiidi põhja järgi.\nEi käsitleta tükeldusvõrdsust.\nAjavaru kordamiseks 12 tundi\nMATEMAATIKA II KOOLIASTE\nVt aineraamatust: Ülle Reinson „Soovitused II kooliastme taotletavate pädevuste kujundamiseks ning õppe- ja kasvatustegevuse rõhuasetuste arvestamiseks aineõpetuses (RÕK §9, §10)“\nVt kogumikku „Läbivad teemad õppekavas ja nende rakendamine koolis“ aadressil: http://www.ut.ee/curriculum/orb.aw/class=file/action=preview/id=807523/L...\nVt kogumikku „Lõiming. Lõimingu võimalusi põhikooli õppekavas“ aadressil: http://www.ut.ee/curriculum/orb.aw/class=file/action=preview/id=772212/l%F5imingukogumik_08+03+10.pdf\nVt aineraamatust: Eda Tuvikene ja Lea Lepmann „Näiteid matemaatika lõimingust teiste õppeainetega projektõppe kaudu.“\nKaasik, K. & Lepmann, L. (2002). Väike metoodikaraamat II kooliastme matemaatikaõpetajale. Tallinn: Avita.\nMalle Saks „Näiteid rühmatööst.“\nVt aineraamatust: Anu Palu ja Hannes Jukk „Soovitused hindamiseks ja enesehindamisoskuste kujundamiseks (RÕK §19-23).“\nVt aineraamatust Allar Veellmaa artikkel „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) põhikooli matemaatikaõppes“ ja Eno Tõnissoni artikkel „Mõningaid tähelepanekuid arvuti kasutamisest matemaatikaõppes“.\nPeast arvutamise harjutamiseks on hea võimalus Pranglimine www.miksike.ee .\n4. klass, 4 tundi nädalas, kokku 140 tundi\nArvutamine (hinnang ajale 48 tundi)\nArvude lugemine ja kirjutamine, nende esitamine üheliste, kümneliste, sajaliste, tuhandeliste, kümne- ja sajatuhandeliste summana.\nselgitab näidete varal termineid arv ja number; kasutab neid ülesannetes;\nkirjutab ja loeb arve 1 000 000 piires;\nesitab arvu üheliste, kümneliste, sajaliste, tuhandeliste kümne- ja sajatuhandeliste summana;\nvõrdleb ja järjestab naturaalarve, nimetab arvule eelneva või järgneva arvu;\nkujutab arve arvkiirel;\nLiitmine ja lahutamine, nende omadused.\nKirjalik liitmine ja lahutamine.\nnimetab liitmise ja lahutamise tehte komponente (liidetav, summa, vähendatav, vähendaja, vahe);\ntunneb liitmis- ja lahutamistehte liikmete ning tulemuste vahelisi seoseid;\nkirjutab liitmistehtele vastava lahutamistehte ja vastupidi;\nsõnastab ja esitab üldkujul liitmise omadusi (liidetavate vahetuvuse ja rühmitamise omadus) ja kasutab neid arvutamise hõlbustamiseks;\nsõnastab ja esitab üldkujul arvust summa ja vahe lahutamise ning arvule vahe liitmise omadusi ja kasutab neid arvutamisel;\nSoovitus: tehete omaduste rakendamisel piirduda kuni kahekohaliste arvudega, kuid tutvustada tuleks ka nende omaduste kehtivust suuremate arvude korral.\nkujutab kahe arvu liitmist ja lahutamist arvkiirel;\nliidab ja lahutab peast kuni kolmekohalisi arve;\nliidab ja lahutab kirjalikult arve miljoni piires, selgitab oma tegevust;\nnimetab korrutamise tehte komponente (tegur, korrutis);\nesitab kahe arvu korrutise võrdsete liidetavate summana või selle summa korrutisena;\nkirjutab korrutamistehtele vastava jagamistehte ja vastupidi;\ntunneb korrutamistehte liikmete ning tulemuse vahelisi seoseid;\nsõnastab ja esitab üldkujul korrutamise omadusi: tegurite vahetuvus, tegurite rühmitamine, summa korrutamine arvuga;\nkasutab korrutamise omadusi arvutamise lihtsustamiseks;\nkorrutab peast arve 100 piires;\nkorrutab naturaalarvu 10, 100 ja 1000-ga;\narvutab enam kui kahe arvu korrutist;\nkorrutab kirjalikult kuni kahekohalisi naturaalarve ja kuni kolmekohalisi arve järkarvudega;\nArv null tehetes.\nnimetab jagamistehte komponente (jagatav, jagaja, jagatis);\ntunneb jagamistehte liikmete ja tulemuse vahelisi seoseid;\njagab peast arve korrutustabeli piires;\nkontrollib jagamistehte tulemust korrutamise abil;\nselgitab, mida tähendab “üks arv jagub teisega”;\njagab jäägiga ja selgitab selle jagamise tähendust;\nSoovitus: jäägiga jagamise tähendus esitada läbi näidete, näit. 16 : 3 = 5 jääk 1, seega 16 = 3 · 5 + 1\njagab nullidega lõppevaid arve peast 10, 100 ja 1000-ga;\njagab nullidega lõppevaid arve järkarvudega;\njagab summat arvuga;\njagab kirjalikult arvu ühekohalise ja kahekohalise arvuga;\nliidab ja lahutab nulli, korrutab nulliga;\nselgitab, millega võrdub null jagatud arvuga ja nulliga jagamise võimatust;\ntunneb tehete järjekorda sulgudeta ja ühe paari sulgudega arvavaldises;\narvutab kahe- ja kolmetehteliste arvavaldiste väärtuse;\nselgitab arvu ruudu tähendust, arvutab naturaalarvu ruudu;\nteab peast arvude 0 – 10 ruutusid;\nkasutab arvu ruutu ruudu pindala arvutamisel;\nselgitab murru lugeja ja nimetaja tähendust,\nkujutab joonisel murdu osana tervikust;\nnimetab joonisel märgitud terviku osale vastava murru;\narvutab osa (ühe kahendiku, kolmandiku jne) tervikust;\nloeb ja kirjutab enamkasutatavaid rooma numbreid (kuni kolmekümneni), selgitab arvu üleskirjutuse põhimõtet.\nVt aineraamatust:: Mart Oja „ Arvutamine.“\nAndmed ja algebra (hinnang ajale 32 tundi)\nlahendab kuni kolmetehtelisi elulise sisuga tekstülesandeid;\nmodelleerib õpetaja abiga tekstülesandeid;\nkoostab ise ühe- kuni kahetehtelisi tekstülesandeid;\nhindab ülesande lahendustulemuse reaalsust;\nUus tekstülesannete modelleerimise (joonise tegemise) õpetus\nleiab ühetehtelisest võrdusest tähe arvväärtuse proovimise või analoogia teel;\nNäiteks võrduse 21 + b = 34 korral võib proovida, milline arv tuleb liita 21-le, et saaks 34. Toetudes näiteks võrdustele 2 + 3 = 5 ja 3 = 5 – 2 võib analoogia põhjal kirjutada, et b = 34 – 21 = 13.\nÜlesannetes piirdutakse vaid võrdustega, mis sisaldavad ühte tehet ühe tähega.\nEi pea kasutama tehte liikmete ja tulemuse vahelisi seoseid.\nGeomeetrilised kujundid ja mõõtmine (hinnang ajale 50 tundi)\nleiab ümbritsevast ruumist kolmnurki ning eristab neid;\nnimetab ja näitab kolmnurga külgi, tippe ja nurki;\njoonestab kolmnurka kolme külje järgi;\nselgitab kolmnurga ümbermõõdu tähendust ja näitab ümbermõõtu joonisel;\narvutab kolmnurga ümbermõõtu nii külgede mõõtmise teel kui ka etteantud küljepikkuste korral;\nVälja on jäetud risttahukas ja kuup (viidud 5. klassi).\nNelinurk, ristkülik ja ruut.\nleiab ümbritsevast ruumist nelinurki, ristkülikuid ja ruute ning eristab neid;\nnimetab ning näitab ristküliku ja ruudu külgi, vastaskülgi, lähiskülgi, tippe ja nurki;\njoonestab ristküliku ja ruudu nurklaua abil;\nselgitab nelinurga ümbermõõdu tähendust ja näitab ümbermõõtu joonisel;\narvutab ristküliku, sealhulgas ruudu, ümbermõõdu;\nselgitab ristküliku, sealhulgas ruudu, pindala tähendust joonise abil;\nteab peast ristküliku, sealhulgas ruudu, ümbermõõdu ning pindala valemeid;\narvutab ristküliku, sealhulgas ruudu, pindala;\nKujundi ümbermõõdu ja pindala leidmine\nkasutab ümbermõõdu ja pindala arvutamisel sobivaid mõõtühikuid;\narvutab kolmnurkadest ja tuntud nelinurkadest koosneva liitkujundi ümbermõõdu;\narvutab tuntud nelinurkadest koosneva liitkujundi pindala;\nrakendab geomeetria teadmisi tekstülesannete lahendamisel;\nnimetab pikkusühikuid mm, cm, dm, m, km, selgitab nende ühikute vahelisi seoseid;\nmõõdab igapäevaelus ettetulevaid pikkusi, kasutades sobivaid mõõtühikuid;\ntoob näiteid erinevate pikkuste kohta, hindab pikkusi silma järgi;\nteisendab pikkusühikuid ühenimelisteks;\nselgitab pindalaühikute mm², cm², dm², m², ha, km² tähendust;\nkasutab pindala arvutamisel sobivaid ühikuid;\nselgitab pindalaühikute vahelisi seoseid;\nnimetab massiühikuid g, kg, t, selgitab massiühikute vahelisi seoseid; kasutab massi arvutamisel sobivaid ühikuid;\ntoob näiteid erinevate masside kohta, hindab massi ligikaudu;\nkirjeldab mahuühikut liiter, hindab keha mahtu ligikaudu;\nnimetab Eestis käibelolevaid rahaühikuid, selgitab rahaühikute vahelisi seoseid, kasutab arvutustes rahaühikuid;\nnimetab aja mõõtmise ühikuid tund, minut, sekund, ööpäev, nädal, kuu, aasta, sajand; teab nimetatud ajaühikute vahelisi seoseid;\nKiirus ja kiirusühikud.\nselgitab kiiruse mõistet ning kiiruse, teepikkuse ja aja vahelist seost;\nkasutab kiirusühikut km/h lihtsamates ülesannetes;\nloeb termomeetri skaalalt temperatuuri kraadides märgib etteantud temperatuuri skaalale;\nkasutab külmakraadide märkimisel negatiivseid arve;\nArvutamine nimega arvudega.\nliidab ja lahutab nimega arve;\nkorrutab nimega arvu ühekohalise arvuga;\njagab nimega arve ühekohalise arvuga, kui kõik ühikud jaguvad antud arvuga;\nkasutab mõõtühikuid tekstülesannete lahendamisel;\notsib iseseisvalt teabeallikatest näiteid erinevate suuruste (pikkus, pindala, mass, maht, aeg, temperatuur) kohta, esitab neid tabelis.\nAjavaru kordamiseks 10 tundi\n5. klassi,5 tundi nädalas, kokku 175 tundi\nArvutamine (hinnang ajale 54 tundi)\nMiljonite klass ja miljardite klass.\nArvu järk, järguühikud ja järkarv.\nNaturaalarvu kujutamine arvkiirel.\nloeb numbritega kirjutatud arve miljardi piires;\nkirjutab arve dikteerimise järgi;\nmäärab arvu järke ja klasse;\nkirjutab naturaalarve järkarvude summana ja järguühikute kordsete summana;\nkirjutab arve kasvavas (kahanevas) järjekorras;\nmärgib naturaalarve arvkiirele;\nMõistete järkarvud ja järguühikud esmakasutus. Varem olid need ka I kooliastmes.\nteab ümardamisreegleid ja ümardab arvu etteantud täpsuseni;\nNeli põhitehet naturaalarvudega.\nLiitmis- ja korrutamistehte põhiomadused ja nende rakendamine.\nTehete järjekord. Avaldise väärtuse arvutamine.\nArvavaldise lihtsustamine sulgude avamise ja ühisteguri sulgudest väljatoomisega\nliidab ja lahutab kirjalikult naturaalarve miljardi piires;\nselgitab ja kasutab liitmise ja korrutamise seadusi;\nkorrutab kirjalikult kuni kolmekohalisi naturaalarve;\njagab kirjalikult kuni 5-kohalisi arve kuni 2-kohalise arvuga;\nselgitab naturaalarvu kuubi tähendust ja leiab arvu kuubi;\ntunneb tehete järjekorda (liitmine/lahutamine, korrutamine/jagamine, sulud), arvutab kuni neljatehteliste arvavaldiste väärtusi;\navab sulgusid arvavaldiste korral; toob ühise teguri sulgudest välja;\nPaaris- ja paaritud arvud.\nJaguvuse tunnused (2-ga, 3-ga, 5-ga, 9-ga, 10-ga)\nArvu tegurid ja kordsed.\nAlgarvud ja kordarvud, algtegur.\nArvude suurim ühistegur ja vähim ühiskordne.\neristab paaris- ja paaritud arve;\notsustab (tehet sooritamata), kas arv jagub 2-ga, 3-ga, 5-ga, 9-ga või 10-ga;\nSoovitus: tugevamatele õpilastele on soovitatav tutvustada ka 4-ga, 6-ga jne jaguvuse tunnuseid.\nleiab arvu tegureid ja kordseid;\nteab, et arv 1 ei ole alg- ega kordarv;\nesitab naturaalarvu algtegurite korrutisena;\notsustab 100 piires, kas arv on alg- või kordarv;\nesitab naturaalarvu algarvuliste tegurite korrutisena;\nleiab arvude suurima ühisteguri (SÜT) ja vähima ühiskordse (VÜK).\nMurdarv, harilik murd, murru lugeja ja nimetaja.\nselgitab hariliku murru lugeja ja nimetaja tähendust;\ntunneb kümnendmurru kümnendkohti; loeb kümnendmurde;\nkirjutab kümnendmurde numbrite abil verbaalse esituse järgi;\nvõrdleb ja järjestab kümnendmurde;\nkujutab kümnendmurde arvkiirel;\nümardab kümnendmurde etteantud täpsuseni;\nliidab ja lahutab kirjalikult kümnendmurde;\nkorrutab ja jagab peast kümnendmurde järguühikutega (10, 100, 1000, 10 000 ja 0,1; 0,01; 0,001);\nkorrutab kirjalikult kuni kolme tüvenumbriga kümnendmurde;\njagab kirjalikult kuni kolme tüvenumbriga murdu murruga, milles on kuni kaks tüvenumbrit (mõistet tüvenumber ei tutvustata);\ntunneb tehete järjekorda ja sooritab mitme tehtega ülesandeid kümnendmurdudega ;\nTaskuarvuti, neli põhitehet.\nsooritab arvutuste kontrollimiseks neli põhitehet taskuarvutil.\nAndmed ja algebra (hinnang ajale 42 tundi)\nArvavaldis, tähtavaldis, valem.\nVõrrandi ja selle lahendi mõiste. Võrrandi lahendamine proovimise ja analoogia teel.\ntunneb ära arvavaldise ja tähtavaldise;\nlihtsustab ühe muutujaga täisarvuliste kordajatega avaldise; arvutab lihtsa tähtavaldise väärtuste;\nkirjutab sümbolites tekstina kirjeldatud lihtsamaid tähtavaldisi;\neristab valemit avaldisest;\nkasutab valemit ja selles sisalduvaid tähiseid arvutamise lihtsustamiseks;\ntunneb ära võrrandi, selgitab, mis on võrrandi lahend;\nlahendab proovimise või analoogia abil võrrandi, mis sisaldab ühte tehet ja naturaalarve;\nselgitab, mis on võrrandi lahendi kontrollimine;\nArvandmete kogumine ja korrastamine.\nDiagrammid: tulpdiagramm, sirglõikdiagramm.\nkogub lihtsa andmestiku;\nkorrastab lihtsamaid arvandmeid ja kannab neid sagedustabelisse;\ntunneb mõistet sagedus ning oskab seda leida;\ntajub skaala tähendust arvkiire ühe osana;\nloeb andmeid erinevatelt skaaladelt andmeid ja toob näiteid skaalade kasutamise kohta;\nloeb andmeid tulpdiagrammilt ja oskab neid kõige üldisemalt iseloomustada;\njoonistab tulp- ja sirglõikdiagramme;\narvutab aritmeetilise keskmise;\nlahendab mitmetehtelisi tekstülesandeid;\ntunneb tekstülesande lahendamise etappe;\nkasutab lahendusidee leidmiseks erinevaid strateegiaid;\nhindab tulemuse reaalsust;\nVarem ei tutvustatud tekstülesannete lahendamise etappe, sealhulgas joonise tegemist.\nGeomeetrilised kujundid ja mõõtmine (hinnang ajale 32 tundi)\nSirglõik, murdjoon, kiir, sirge.\njoonestab sirge, kiire ja lõigu ning selgitab nende erinevusi;\nmärgib ja tähistab punkte sirgel, kiirel, lõigul;\njoonestab etteantud pikkusega lõigu;\nmõõdab antud lõigu pikkuse;\narvutab murdjoone pikkuse;\nNurk, nurkade liigid.\njoonestab nurga, tähistab nurga tipu ja kirjutab nurga nimetuse sümbolites (näiteks  ABC);\nvõrdleb etteantud nurki silma järgi ja liigitab neid,\njoonestab teravnurga, nürinurga, täisnurga ja sirgnurga;\nkasutab malli nurga mõõtmiseks ja etteantud suurusega nurga joonestamiseks;\nteab täisnurga ja sirgnurga suurust;\nleiab jooniselt kõrvunurkade ja tippnurkade paare;\njoonestab kõrvunurki ja teab, et kõrvunurkade summa on 180\narvutab antud nurga kõrvunurga suuruse;\njoonestab tippnurki ja teab, et tippnurgad on võrdsed;\nParalleelsed ja ristuvad sirged.\njoonestab lõikuvaid ja ristuvaid sirgeid;\njoonestab paralleellükke abil paralleelseid sirgeid;\ntunneb ja kasutab sümboleid  ja \nKuubi ja risttahuka pindala ja ruumala.\nPindalaühikud ja ruumalaühikud\narvutab kuubi ja risttahuka pindala ja ruumala;\nteab ja teisendab ruumalaühikuid;\nkasutab ülesannete lahendamisel mõõtühikute vahelisi seoseid;\nSoovitus: mõõtühikute teisendamisel rõhutada põhimõtet, kuidas teisendada, mitte lihtsalt õppida pähe.\nselgitab plaanimõõdu tähendust;\nvalmistab ruudulisele paberile lihtsama (korteri jm) plaani.\nAjavaru 12 tundi\n6.klass, 5 tundi nädalas, kokku 175 tundi\nArvutamine (hinnang ajale 65 tundi)\nHarilik murd, selle põhiomadus. Hariliku murru taandamine ja laiendamine.\nHarilike murdude võrdlemine.\nteab murru lugeja ja nimetaja tähendust; teab, et murrujoonel on jagamismärgi tähendus;\nkujutab harilikke murde arvkiirel;\nkujutab lihtsamaid harilikke murde vastava osana lõigust ja tasapinnalisest kujundist;\ntunneb liht- ja liigmurde;\nteab, et iga täisarvu saab esitada hariliku murruna;\ntaandab murde nii järkjärgult kui suurima ühisteguriga, jäädes arvutamisel saja piiresse;\nteab, milline on taandumatu murd;\nlaiendab murdu etteantud nimetajani;\nteisendab murde ühenimelisteks ja võrdleb neid;\nteab, et murdude ühiseks nimetajaks on antud murdude vähim ühiskordne;\nesitab liigmurru segaarvuna ja vastupidi;\nÜhenimeliste murdude liitmine ja lahutamine. Erinimeliste murdude liitmine ja lahutamine.\nHarilike murdude korrutamine.\nHarilike murdude jagamine. Arvutamine harilike ja kümnendmurdudega.\nKümnendmurru teisendamine harilikuks murruks ning hariliku murru teisendamine kümnendmurruks.\nliidab ja lahutab ühenimelisi ja erinimelisi murde;\nkorrutab harilikke murde omavahel ja murdarve täisarvudega;\ntunneb pöördarvu mõistet;\njagab harilikke murde omavahel ja murdarve täisarvudega ning vastupidi;\ntunneb segaarvude liitmise, lahutamise, korrutamise ja jagamise eeskirju ja rakendab neid arvutamisel;\nteisendab lõpliku kümnendmurru harilikuks murruks ja harilikku murru lõplikuks või lõpmatuks perioodiliseks kümnendmurruks;\nleiab hariliku murru kümnendlähendi ja võrdleb harilikke murde kümnendlähendite abil;\nSoovitus: hariliku murru kümnendlähendite leidmisel on otstarbekas kasutada kalkulaatorit.\narvutab täpselt avaldiste väärtusi, mis sisaldavad nii kümnend- kui hailikke murde ja sulge;\nNegatiivsed arvud. Arvtelg. Positiivsete ja negatiivsete täisarvude kujutamine arvteljel. Kahe punkti vaheline kaugus arvteljel.Vastandarvud. Arvu absoluutväärtus. Arvude järjestamine. Arvutamine täisarvudega.\nselgitab negatiivsete arvude tähendust, toob nende kasutamise kohta elulisi näiteid;\nleiab kahe punkti vahelise kauguse arvteljel;\nteab, et naturaalarvud koos oma vastandarvudega ja arv null moodustavad täisarvude hulga;\nvõrdleb täisarve ja järjestab neid;\nteab arvu absoluutväärtuse geomeetrilist tähendust;\nleiab täisarvu absoluutväärtuse;\nliidab ja lahutab positiivsete ja negatiivsete täisarvudega, tunneb arvutamise reegleid;\nvabaneb sulgudest, teab, et vastandarvude summa on null ja rakendab seda teadmist arvutustes;\nrakendab korrutamise ja jagamise reegleid positiivsete ja negatiivsete täisarvudega arvutamisel;\narvutab kirjalikult täisarvudega;\nTehted negatiivsete arvudega olid varem 7. klassis\nAndmed ja algebra (hinnang ajale 40 tundi)\nOsa leidmine tervikust.\nselgitab protsendi mõistet; teab, et protsent on üks sajandik osa tervikust;\nleiab osa tervikust;\nleiab arvust protsentides määratud osa;\nlahendab igapäevaelule tuginevaid ülesandeid protsentides määratud osa leidmisele (ka intressiarvutused);\nlahendab tekstülesandeid protsentides määratud osa leidmisele;\nKäsitletakse vaid protsendi mõistet ja protsentides määratud osa leidmist tervikust. Kõik muu protsendiga seonduv on viidud 7.klassi.\nKoordinaattasand. Punkti asukoha määramine tasandil.\nTemperatuuri graafik, ühtlase liikumise graafik ja teisi empiirilisi graafikuid.\njoonestab koordinaatteljestiku, märgib sinna punkti etteantud koordinaatide järgi;\nmäärab punkti koordinaate ristkoordinaadistikus;\njoonestab lihtsamaid graafikuid;\nloeb andmeid graafikult, sh loeb ja analüüsib liiklusohutusalaseid graafikuid;\nloeb andmeid sektordiagrammilt;\nanalüüsib ning lahendab täisarvude ja murdarvudega mitmetehteliste tekstülesandeid;\nõpetaja juhendamisel modelleerib lihtsamas reaalses kontekstis esineva probleemi (probleemülesannete lahendamine).\nUus on probleemülesannete lahendamise üldise skeemi tundmine, sealhulgas modelleerimine.\nGeomeetrilised kujundid (hinnang ajale 60 tundi)\nRingjoon. Ring. Ringi sektor.\nteab ringjoone keskpunkti, raadiuse ja diameetri tähendust;\njoonestab etteantud raadiuse või diameetriga ringjoont;\nleiab katseliselt arvu  ligikaudse väärtuse;\nPeegeldus sirgest, telgsümmeetria.\nPeegeldus punktist, tsentraalsümmeetria.\neristab joonisel sümmeetrilised kujundid;\njoonestab sirge (ja punkti ) suhtes antud punktiga sümmeetrilist punkti, antud lõiguga sümmeetrilise lõigu ja antud kolmnurga või nelinurgaga sümmeetrilist kujundi;\nkasutades IKT võimalusi (internetiotsing, pildistamine) toob näiteid õpitud geomeetrilistest kujunditest ning sümmeetriast arhitektuuris ja kujutavas kunstis;\nLõigu poolitamine. Antud sirge ristsirge.\npoolitab sirkli ja joonlauaga lõigu ning joonestab keskristsirge;\npoolitab sirkli ja joonlauaga nurga;\nKolmnurk ja selle elemendid.\nKolmnurga nurkade summa.\nKolmnurkade võrdsuse tunnused.\nKolmnurga joonestamine kolme külje järgi, kahe külje ja nende vahelise nurga järgi, ühe külje ja selle lähisnurkade järgi.\nVõrdhaarse kolmnurga omadusi.\nKolmnurga alus ja kõrgus.\nnäitab joonisel ja nimetab kolmnurga tippe, külgi, nurki;\njoonestab ja tähistab kolmnurga, arvutab kolmnurga ümbermõõdu;\nleiab jooniselt ja nimetab kolmnurga lähisnurki, vastasnurki, lähiskülgi, vastaskülgi;\nteab ja kasutab nurga sümboleid;\nteab kolmnurga sisenurkade summat ja rakendab seda puuduva nurga leidmiseks;\nteab kolmnurkade võrdsuse tunnuseid KKK, KNK, NKN ning kasutab neid ülesannete lahendamisel;\nliigitab joonistel etteantud kolmnurki nurkade ja külgede järgi;\njoonestab teravnurkse, täisnurkse ja nürinurkse kolmnurga;\njoonestab erikülgse, võrdkülgse ja võrdhaarse kolmnurga;\njoonestab kolmnurga kolme külje järgi, kahe külje ja nendevahelise nurga järgi ning ühe külje ja selle lähisnurkade järgi;\nnäitab ja nimetab täisnurkse kolmnurga külgi;\nnäitab ja nimetab võrdhaarses kolmnurgas külgi ja nurki;\nteab võrdhaarse kolmnurga omadusi ja kasutab neid ülesannete lahendamisel;\ntunneb mõisteid alus ja kõrgus, joonestab iga kolmnurga igale alusele kõrguse;\nmõõdab kolmnurga aluse ja kõrguse;\narvutab kolmnurga pindala.\nMatemaatika lll kooliaste\nVt aineraamatust: Ester Muni „Soovitusi III kooliastme taotletavate pädevuste kujundamiseks ning õppe- ja kasvatustegevuse rõhuasetuste arvestamiseks aineõpetuses“.\n7. klass, 5 tundi nädalas, kokku 175 tundi\nRatsionaalarvud. Protsentarvutus. Statistika algmõisted (hinnang ajale 55 tundi)\nRatsionaalarvud. Tehted ratsionaalarvudega. Arvutamine taskuarvutiga.\nKahe punkti vaheline kaugus arvteljel.\nKasutab õigesti märgireegleid ratsionaalarvudega arvutamisel;\neri liiki murdude korral hindab, mil viisil arvutades saab täpse vastuse ja kuidas on otstarbekas arvutada;\nselgitab, missugused murrud teisenevad lõplikeks kümnendmurdudeks (näiteks jne) ning missugused mitte (näiteks ). Teab, et täpse arvutamise juures pole lubatud hariliku murru väärtuse asendamine lähisväärtusega, s.t. .\nmitme tehtega ülesandes kasutab vastandarvude summa omadust ja liitmise seadusi, näiteks -13 + 18 + 13 – 21; -8,9 – 4,6 + 3,5 + 1,1 + 8,4; ;\nkorrutab ja jagab positiivseid ja negatiivseid harilikke murde (ka segaarve);\nTehted täisarvudega on viidud 6.klassi.\narvutab mitme tehtega ülesannetes, milles on kuni neli tehet ja ühed sulud, näiteks\nNaturaalarvulise astendajaga aste.\nArvu kümme astmed, suurte arvude kirjutamine kümne astmete abil.\nselgitab naturaalarvulise astendajaga astendamise tähendust;\nteab peast ( lisaks 4. ja 5. klassis õpitule) astmete väärtust;\nastendab negatiivset arvu naturaalarvuga, teab sulgude tähendust [ näit: ];\nteab, kuidas astme (–1)n ja –1n väärtus sõltub astendajast n.\ntunneb tehete järjekorda, kui arvutustes on astendamistehteid;\nsooritab taskuarvutil tehteid ratsionaalarvudega\nnäide: ilma vahetulemusi kirja panemata arvutab\nTäpsed ja ligikaudsed arvud, arvutustulemuste otstarbekohane ümardamine. Tüvenumbrid.\ntoob näiteid igapäevaelu olukordadest, kus kasutatakse täpseid, kus ligikaudseid arve;\nümardab arvutuste (ligikaudseid) tulemusi mõistlikult;\nteab, et arvutamise lõpptulemus ei saa olla täpsem võrreldes algandmetega. Näiteks auto liikumisel maanteel mõõdame kahe punkti vahelise läbimise aega minutites, F1 auto puhul aga tuhandiksekundites. Ristkülikukujulise põranda pikkust ja laiust mõõdame 1 sentimeetri täpsusega, pindala väljendame ruutmeetrites ühe kohaga pärast koma jms.\nPromilli mõiste (tutvustavalt).\nArvu leidmine tema osamäära ja protsendimäära järgi.\nJagatise väljendamine protsentides. Protsendipunkt.\nSuuruse muutumise väljendamine protsentides.\nselgitab protsendi tähendust ja leiab osa tervikust (kordavalt)\nselgitab promilli tähendust;\npromilli (1 ‰) kasutamist selgitab eluliste näidete abil (alkoholi sisaldus veres, soola sisaldus merevees, toimeaine hulk ravimis jms).\nleiab antud osamäära järgi terviku;\nväljendab kahe arvu jagatist ehk suhet protsentides;\nleiab, mitu protsenti moodustab üks arv teisest ja selgitab, mida tulemus näitab;\nleiab suuruse kasvamist ja kahanemist protsentides;\nnäide: Juku kaalus kevadel 55 kg, sügisel 58 kg ja järgmisel kevadel 57 kg. Leiame kaalu muutuse protsentides.\neristab muutust protsentides muutusest protsendipunktides;\nnäide: erakonna X toetus suurenes 20%-lt 25%-le. Kas sel juhul toetus kasvas 5%? Oskab erinevatest tekstidest (näiteks ajaleheartikkel) leida mõistete „protsent“ ja „protsendipunkt“ väärkasutust.\ntõlgendab reaalsuses esinevaid protsentides väljendatavaid suurusi, lahendab kuni kahesammulisi protsentülesandeid;\nrakendab protsentarvutust reaalse sisuga ülesannete lahendamisel;\nnäide: oskab välja arvutada kauba lõpphinna, kui algul hinda tõstetakse n% ja seejärel tõstetakse (langetatakse k%), oskab mingil tootel (näiteks leib või vorst) etiketil olevate andmete põhjal välja arvutada, kui palju erinevaid toiduaineid\n(emulgaatoreid) selles tootes on.\narutleb ühishüve ja maksude olulisuse üle ühiskonnas;\nselgitab laenudega seotud ohte ja kulutusi ning oskab etteantud lihtsa juhtumi varal hinnata laenamise eeldatavat otstarbekust;\nnäide: SMS laenu puhul tuleb ühes kuus maksta intresse 60%. Kui palju tuleb tagasi maksta, kui laenatakse 5000 krooni 6 kuuks? Kui palju tuleks\npangale tagasi maksta, kui aastane intressimäär on 22%?\nkoostab isikliku eelarve;\nteab, kuidas tekivad tulud ja mis on inimese võimalikud tuluallikad ning oskab\nreaalselt hinnata võimalikke ja ootamatuid kulusid.\nhindab kriitiliselt manipuleerimisvõtteid (näiteks laenamisel);\nselgitab mõne konkreetse näite põhjal, kuidas inimest on ahvatletud laenu võtma ja mis juhtub, kui laen jääb õigel ajal tasumata;\nUue mõistena on sisse toodud promill ja protsendipunkt.\nAndmete kogumine ja korrastamine. Statistilise kogumi karakteristikud (aritmeetiline keskmine). Sektordiagramm. Tõenäosuse mõiste.\nmoodustab reaalsete andmete põhjal statistilise kogumi, korrastab seda, moodustab sageduste ja suhteliste sageduste tabeli ja iseloomustab seda aritmeetilise keskmise ja diagrammide abil;\nnäide: andmeteks on klassi poiste ja tüdrukute pikkused, õppeveerandi jooksul saadud hinded, kolme minuti jooksul mööda sõitnud autode värv, mark vms.\njoonestab sektordiagrammi (nii arvutil kui ka käsitsi);\nselgitab tõenäosuse tähendust;\nkatsetulemuste vahetu loendamise kaudu arvutab lihtsamatel juhtudel sündmuse tõenäosuse;\nteeb vahet klassikalisel ja statistilisel tõenäosusel, näiteks leiab täringul 6 silma tulemise tõenäosuse ja teeb seda ka katseliselt, heites näiteks 4 täringut 25 korda ja arvutab, kui suur oli 6 silma esinemise tõenäosus.\nEi käsitleta moodi, mediaani ja keskmist hälvet.\nMatemaatikapädevus – tunneb õppekavas esitatud mõisteid, kasutab neid korrektselt nii suulises kõnes kui ka kirjalikult. Lahendab ülesandeid, kus esinevad astmed, ligikaudsed arvud, mõisted protsent, protsendipunkt, promill, tõenäosus. Joonestab õppekavas ette nähtud diagramme ja tõlgendab neid korrektselt. Teab arvandmetega manipuleerimise võtteid ja oskab neid lihtsamatel juhtudel avastada.\nSotsiaalne pädevus – kasutab protsentarvutust igapäevaelus ja vastu võtta vastutustundlikke otsuseid (laenamine jms).\nÕpipädevus – leiab statistilisteks arvutusteks vajalikku infot meediast, teatmikest, internetist ja teeb adekvaatseid järeldusi.\nEttevõtlikkuspädevus – võtab arukaid riske, teab majanduses (rahanduses) varitsevaid ohte\nKeskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng – protsentarvutust kasutades uurib õpilane, missugune on meie elanikkonna vanuseline koosseis, kui suure osa moodustab mittetöötav osa elanikkonnast (alla 18.a., pensioniealised ning töötud) ja mis võib meid ees oodata.\nTeabekeskkond – õpilane hangib ülesande (probleemi) lahendamiseks vajaliku info avalikest teabekanalitest.\nTehnoloogia ja innovatsioon – õpilane kasutab õppes nii taskuarvutit kui ka personaalarvutit, kasutab arvutiõpetuse tundides saadud teadmisi eluliste matemaatiliste probleemide lahendamisel.\nTervis ja ohutus – oskab kasutada protsentarvutust toote (eseme) koostise määramisel, kui vajalikud algandmed on olemas. Lahendab ülesandeid tervisliku toidu kohta.\nLeiab sõiduki kiirusemuutuse, kui sõiduks vajaminevat aega vähendada (suurendada) ja teeb selle põhjal adekvaatsed järeldused.\nLoodusõpetus – kasutab protsentarvutust liikumise kiiruse muutumise kirjeldamisel, leiab toote (eseme) koostise, kasutab korrektselt ligikaudse arvutamise reegleid ja annab vajaduse korral vastuse standardkujul.\nInimeseõpetus – kasutab vajadusel diagramme, koostab ja tõlgendab neid.\nTehted astmetega ja protsentarvutuse teevad õpilased taskuarvuti abil, tõenäosusteooria elementide õppimisel on soovitatav kasutada programmi „Tõenäosus“ ning diagrammide joonestamiseks MS Excelit või mõnda selle analoogi. Statistilise andmetöötluse tund on soovitatav läbi viia arvutiklassis.\nProtsentarvutuse ja ligikaudse arvutamise, statistika ja tõenäosusteooria elementide käsitlemisel on soovitatav kasutada igapäevasest elust pärinevaid näiteid ja andmeid. Kui õpilane on jõudnud tasemele, kus ta eksimatult lahendab tüüpülesandeid, siis on soovitatav ülesannete abstraktsuse taset tõsta, kuid tuleb arvestada sellega, et sellised ülesanded pole kõigile jõukohased.\nIsikliku eelarve koostamise teema juures on soovitatav lasta koostada reaalsete andmetega eelarve (siin võivad abiks olla ka lapsevanemad). Eelarve soovituslik maht võiks olla 1 aasta ning lisaks arvutustele tuleb lisada sõnalised kommentaarid ja vastavad diagrammid.\nHea tase eeldab õppekavas toodud mõistete ja sümbolite kasutamise oskust ülesannete lahendamisel ja lahenduste selgitamisel.\nVäga hea tase (hinne „5“ puhul eeldatakse, et õpilane on võimeline lahendama mittestandardseid ülesandeid, s.t. õpiku B osa ülesandeid.\nVõrdlemine protsentides vastab väga heale õpitulemusele.\nVõrdeline ja pöördvõrdeline sõltuvus. Lineaarfunktsioon. Võrrand. (hinnang ajale 30 tundi)\nTähtavaldise väärtuse arvutamine. Lihtsate tähtavaldiste koostamine.\narvutab ühetähelise tähtavaldise väärtuse, näiteks 2b+b2, a²;\nnäide: leiab eespool toodud avaldise väärtuse juhul kui\nkoostab lihtsamaid avaldisi (näiteks pindala ja ruumala);\nVõrdeline sõltuvus, võrdelise sõltuvuse graafik, võrdeline jaotamine.\nselgitab näidete põhjal muutuva suuruse ja funktsiooni olemust;\nteab sõltuva ja sõltumatu muutuja tähendust;\nselgitab võrdelise sõltuvuse tähendust eluliste näidete põhjal (nt teepikkus ja aeg; rahasumma ja kauba kogus);\nkontrollib tabelina antud suuruste abil, kas on tegemist võrdelise sõltuvusega;\notsustab graafiku põhjal, kas on tegemist võrdelise sõltuvusega;\ntoob näiteid võrdelise sõltuvuse kohta ;\njoonestab võrdelise sõltuvuse graafiku;\njoonestab graafikuid käsitsi kui ka arvuti abil (soovitatavalt programmiga\nPöördvõrdeline sõltuvus, pöördvõrdelise sõltuvuse graafik.\nselgitab pöördvõrdelise sõltuvuse tähendust eluliste näidete põhjal (nt ühe kilogrammi kauba hind ja teatud rahasumma eest saadava kauba kogus; kiirus ja aeg );\nnäide: Tallinnast Tartusse sõites sõidab auto keskmise kiirusega 80 km/h. Kui palju väheneb (suureneb) sõiduks kuluv aeg, kui keskmist kiirust tõsta (vähendada) 10% võrra?\nkontrollib tabelina antud suuruste abil, kas on tegemist pöördvõrdelise sõltuvusega;\nsaab graafiku põhjal aru, kas on tegemist pöördvõrdelise sõltuvusega;\nnäide: kas sõltuvused y = 3x, xy = 3, x + y = 3, y = 3 : x esitavad pöördvõrde-\nlise sõltuvuse? Miks?\njoonestab pöördvõrdelise sõltuvuse graafiku nii käsitsi kui ka arvuti abil;\n(soovitatavalt programmiga GeoGebra);\nTekstülesandeid ei lahendatapöördvõrdelise sõltuvuse kohta.\nLineaarfunktsioon, selle graafik.\nLineaarfunktsiooni rakendamise näiteid\nteab, mis on lineaarne sõltuvus; eristab lineaarliiget ja vabaliiget;\njoonestab lineaarfunktsiooni avaldise põhjal graafiku;\nõpilane joonestab graafiku kahe punkti abil ning väga hea taseme puhul ka tõusu ja algordinaadi järgi;\notsustab graafiku põhjal, kas funktsioon on lineaarne või ei ole;\nVõrrandi mõiste. Võrrandite samaväärsus. Võrrandi põhiomadused. Ühe tundmatuga lineaarvõrrand, selle lahendamine.\nVõrre. Võrde põhiomadus.\nVõrdekujulise võrrandi lahendamine. Lihtsamate, sh igapäevaeluga seonduvate tekstülesannete lahendamine võrrandi abil.\nlahendab võrdekujulise võrrandi;\nnäited: lahendab võrrandi\nnäited: lahendab võrrandi 2x + 1 = x + 3; 2(3x – 1) = 3x – 4;\nkoostab lihtsamate tekstülesannete lahendamiseks võrrandi, lahendab selle;\nkontrollib tekstülesande lahendit;\ntekstülesande lahendi kontrollimisel hindab lahendi reaalsust, s.t. kas leitud tekstülesande lahend on mõistlik (vanaisa vanus ei ole 13 aastat või 133 aastat, jalgrattur ei sõida kiirusega 288 km/h jms);\nlahendab (tekst)ülesandeid protsentarvutuse kohta;\nkoostab lineaarvõrrandi etteantud teksti järgi, lahendab tekstülesandeid lineaarvõrrandi abil;\nmodelleerib õpetaja juhendamisel lihtsamas reaalses kontekstis esineva probleemi ja tõlgendab saadud tulemusi õpetaja juhendamisel.\nVõrratuse lahendamist põhikoolis ei käsitleta.\nMatemaatikapädevus – teab funktsiooni mõistet ja kasutab seda õigesti; tunneb etteantud funktsioonide seast ära võrdelise sõltuvuse, lineaarfunktsiooni ja pöördvõrdelise sõltuvuse ja joonestab õppekavas ettenähtud graafikuid. Lahendab tekstülesandeid võrdelise sõltuvuse ja lineaarfunktsiooni rakendusena. Lahendab võrdekujulisi ja lineaarvõrrandeid ning vastavaid tekstülesandeid, interpreteerib saadud lahendit.\nÕpipädevus – leiab vajalikku infot tekstülesannete lahendamiseks internetist ja teatmikest.\nSuhtluspädevus – selgitab sõnaliselt tekstülesande lahenduskäiku ja saadud lahendi tõeväärtust, mõistab ülesannete teksti ja tõlgendab neid adekvaatselt.\nLäbiv teema Tervis ja ohutus: ülesanded, mis toetavad arusaamist ohutust liiklemisest (teepikkus ja aeg teatud kiirusega sõitmisel, helkuri mõju jms).\nLõiming loodusõpetusega ühtlase liikumise kirjeldamisel.\nVõrdekujulise võrrandi lahendamisoskus on väga oluline füüsikas ja keemias. Pöörata tähelepanu võrdest liikme avaldamisele. Kasutada ka x-st erinevaid tähti, et õpilane tunneks ära sama teema füüsikas ja keemias.\nVõrdekujulise võrrandi ja lineaarvõrrandi lahendi kontrollimiseks on soovitatav kasutada programmi Wiris.\nFunktsiooni graafiku joonestamiseks on soovitatav kasutada programmi GeoGebra või Wiris.\nSoovitatav on tutvustada programmi Wiris ja GeoGebra kasutamise võimalusi matemaatikast enam huvitatud õpilastele. Graafikute konstrueerimisel kasutada nii traditsioonilist joonestamisvahenditega graafiku valmistamist kui ka graafiku tegemist arvutiprogrammi abil.\nHea taseme puhul lahendab õpilane veatult võrdekujulisi ja lineaarvõrrandeid ning kontrollib lahendit. Lineaarvõrrandi puhul piirduda juhtumitega, kus võrrandis on kuni kaks murdu. Väga hea taseme puhul võib võrrandis esineda nii harilikke- kui ka kümnendmurde.\nLineaarfunktsiooni graafiku joonestamisel on hea taseme õpitulemus: õpilane joonestab graafiku kahe punkti abil ning väga hea taseme puhul ka tõusu ja algordinaadi järgi;\nHulknurk, selle ümbermõõt. Hulknurga sisenurkade summa.\nRööpkülik, selle omadused.\nRomb, selle omadused.\nteab, mis on hulknurk, näitab hulknurga tippe, külgi ja nurki, lähiskülgi ja lähisnurki;\nnäide: joonestab arvutiprogrammi abil suvalise hulknurga ja näitab eespool nimetatud hulknurga elemente;\nsaab aru mõistest korrapärane hulknurk;\narvutab hulknurga ümbermõõtu, sisenurkade summa ja korrapärase hulknurga ühte nurka;\nnäide: leiab korrapärase 12-nurga sisenurkade summa ja ühe sisenurga suuruse; kontrollib, kas on olemas korrapärane hulknurk, mille sisenurk on 100º;\njoonestab etteantud külgede ja nurgaga rööpküliku, tema diagonaalid ja kõrguse;\nsoovitus: õpilane oskab joonist teha joonestamisvahendite abil ning samuti arvutiprogrammi (GeoGebra) abil.\nteab rööpküliku külgede, nurkade ja diagonaalide omadusi, kasutab neid ülesannete lahendamisel;\nmõõdab rööpküliku küljed ja kõrguse, arvutab ümbermõõdu ja pindala; joonestab etteantud külje ja nurga järgi rombi;\nsoovitus: ülesanded lahendatakse nii joonestamisvahendite kui ka arvutiprogrammi abil\nteab rombi diagonaalide ja nurkade omadusi, kasutab neid ülesannete lahendamisel;\njoonestab ja mõõdab rombi külgi, kõrgust ja diagonaale, arvutab ümbermõõdu ja pindala;\nsoovitus: nii joonestamisvahendite abil kui ka kasutades arvutiprogramme\nTrapetsi mõiste viidud 8.klassi\nPüstprisma, selle pindala ja ruumala.\ntunneb kehade hulgast kolmnurkse ja nelinurkse püstprisma;\nnäitab ja nimetab kolmnurkse ja nelinurkse püstprisma põhitahke, näitab selle tippe, külgservi, põhiservi, prisma kõrgust, külgtahke, põhja kõrgust; arvutab kolmnurkse ja nelinurkse püstprisma pindala ja ruumala.\nMatemaatiline pädevus – tunneb kujundite seast ära eespool nimetatud tasandilised ja ruumilised kujundid, teab nende omadusi ja oskab neid omadusi rakendada ülesannete lahendamisel.\nSuhtluspädevus – selgitab tasandiliste ja ruumiliste kujundite kasutamist praktikas (näiteks kõnnitee ehitamine erikujulistest tänavakividest, prismakujulised reklaamtulbad jms).\nTehnoloogia ja innovatsioon – teab hulknurgakujuliste konstruktsioonielementide kasutamise võimalusi erinevates ehituskonstruktsioonides.\nTehnoloogiaõpetus - teab hulknurgakujuliste konstruktsioonielementide kasutamise võimalusi erinevates ehitus-\nSoovitus kasutada tasandiliste kujundite joonestamiseks programmi GeoGebra või Wiris, ruumikujundeid on soovitatav\nteha Wirise abil.\nTasandiliste ja ruumikujundite omaduste selgitamisel kasutada vastavaid mudeleid, õpilastel lasta võimalikult palju kujundite omadusi kaasõpilastele suuliselt selgitada. Matemaatikast enam huvitatud õpilastele anda ülesandeid, mida ei saa lahendada üksnes kujundite omaduste teadmisega (näiteks: missugustest korrapärastest kujunditega saab katta antud mõõtmetega põranda jms).\nSoovitus: õpetaja juhendamisel joonestada püstprisma pinnalaotus ja valmistada selle mudel.\nHea taseme puhul valdab õpilane õppekavas toodud mõisteid ja seoseid ning oskab neid tüüpülesannete puhul kasutada,\nväga hea tasemele korral kasutab neid mõisteid ja seoseid uues situatsioonis (valdavalt õpiku B osa ülesanded).\nÜksliikmed 30 tundi\nÜksliige. Sarnased üksliikmed. Naturaalarvulise astendajaga astmed.\nVõrdsete alustega astmete korrutamine ja jagamine. Astendaja null, negatiivse täisarvulise astendajaga astmete näiteid.\nKorrutise astendamine. Jagatise astendamine. Astme astendamine. Üksliikmete liitmine ja lahutamine. Üksliikmete korrutamine. Üksliikmete astendamine. Üksliikmete jagamine.\nÜlesandeid tehetele naturaalarvulise astendajaga astmetega. Arvu 10 negatiivse täisarvulise astendajaga aste.\nArvu standardkuju, selle rakendamise näiteid.\nteab mõisteid üksliige ja selle kordaja;\nteab, et kordaja 1 jäetakse kirjutamata ja miinusmärk üksliikme ees tähendab kordajat (–1);\nviib üksliikme normaalkujule ja leiab selle kordaja;\nkorrutab ühe ja sama alusega astmeid ;\nastendab korrutise ;\nastendab astme ;\njagab võrdsete alustega astmeid ;\nastendab jagatise ;\nnäide: leiab astme\nteab, et koondada saab üksnes sarnaseid üksliikmeid;\nkorrutab ja astendab üksliikmeid;\nkirjutab kümnendmurru 10-ne astmete abil;\nnäide: esitab arvu 10 astemete abil arvud 2,5; 0,98; 12,007 jms\nkirjutab suuri ja väikseid arve standardkujul, selgitab standardkujuliste arvude kasutamist teistes õppeainetes ja igapäevaelus;\nteab, et arvu 10 astmeid läheb vaja edaspidi erinevate loodusteaduste õppimisel.\nSee teema on toodud 9.klassist 8.klassi.\nEi käsitleta negatiivset astendajat, v.a. arvu kümme negatiivne astendaja.\nMatemaatikapädevus – teab õppekavas olevaid mõisteid ja seoseid, kasutab neid tüüpülesannete lahendamisel, kasutab neid teiste õppeainete õppimisel ja igapäevaelus.\nSuhtluspädevus – kasutab arvu 10 astmeid nii sõnas kui ka kirjas korrektselt, saab aru erinevates tekstides (näiteks teatmeteosed) arvu 10 astmete kasutamisest.\nTeabekeskkond – leiab vajalikku infot teatmikest, internetist ja muudest teabeallikatest, saab matemaatilist sümboolikat sisaldavatest tekstidest aru.\nTehnoloogia ja innovatsioon – kasutab õppeks infotehnoloogilisi vahendeid, saab aru suurte ja väikeste arvude tähtsusest looduses toimuvate protsesside kirjeldamisel, teab väikeste arvude kasutusvaldkondi tehnikas.\nTehnoloogiaõpetus – väikeste arvude kasutamine tehnikas (täppismõõtmine).\nLoodusõpetus – suured arvud planeetide masside ja kauguste väljendamisel, väikesed arvud aine osakeste mõõtmete ja masside kirjeldamisel\nTehetel üksliikmetega saab kasutada ülesannete vastuste kontrollimisel programmi Wiris.\nVõimekamatele õpilastele anda lahendada ülesandeid, kus on vaja osata kasutada ka mitut astmetega seotud valemit. Üldjuhul anda lahendamiseks ülesandeid, missugused tekivad erinevate füüsika- ja keemiaülesannete lahendamisel vanemates klassides (näiteks gravitatsiooniseadus, Coulomb´i seadus jt).\nHea taseme puhul teab õpilane õppekavas toodud mõisteid ja seoseid ning on võimeline õpitud valemeid kasutama tüüpsituatsioonides.\nAjavaru kordamiseks 15 tundi\n8.klass, 4 tundi nädalas, kokku 140 tundi\nHulkliikmed (hinnang ajale 40 tundi)\nHulkliige. Hulkliikmete liitmine ja lahutamine. Hulkliikme korrutamine ja jagamine üksliikmega. Hulkliikme tegurdamine ühise teguri sulgudest väljatoomisega. Kaksliikmete korrutamine. Kahe üksliikme summa ja vahe korrutis. Kaksliikme ruut.\nHulkliikmete korrutamine. Kuupide summa ja vahe valemid, kaksliikme kuup tutvustavalt.\nHulkliikme tegurdamine valemite kasutamisega. Algebralise avaldise lihtsustamine.\nteab mõisteid hulkliige, kaksliige, kolmliige ja nende kordajad;\narvutab hulkliikme väärtuse;\nteeb arvutusi täisarvudega, kümnendmurdudega ja ka harilike murdudega (s.h. segaarvudega);\nnäide: leiab avaldise väärtuse, kui\nliidab ja lahutab hulkliikmeid, kasutab sulgude avamise reeglit;\nkorrutab ja jagab hulkliikme üksliikmega;\ntoob teguri sulgudest välja;\nnäiteks: (a+b)(c+d) = ac+ad+bc+bd;\nleiab kahe üksliikme summa ja vahe korrutise (a + b)(a - b)=a ;\nkasutab valemit mõlematpidi, s.t. teab, et\n(x + 2y)(x – 2y) = x 2 – 4y 2 ja a 2 – 9b 2 = (a + 3b)(a – 3b)\nleiab kaksliikme ruudu\nSoovitus: lisaks summa ja ruudu valemitele näidata ka, et


Kui kätt on raske rusikasse tõmmata ja pöial muutub nõrgaks. Leevendavad harjutused | lustilaudur.ee Kasi valus kuunarnuki liigeses ja vaikese sormega\nLateraalse epikondüliidi puhul on kõõluse kinnitus kahjustunud, nõrgendades kinnitust ja pannes kogu alale suurema pinge. Mitmesugused teraapiad, nagu ultraheli- ja soojateraapia, võivad samuti aidata. Kui õlaliiges on haiguse kaugelearenenud faasis pöördumatult kahjustunud, tuleb ravimeetodina kõne alla ka õlaliigese proteesimine ehk kunstliigese asetamine. Ägedamate valude faasis peaks käele andma igal juhul rahu, sobivad ka külmakompressid ja -geelid. Mõnikord võib valus olla ka igasugune küünarnuki liigutamine. Kondroomid võivad põhjustada valu küünarnukis teatud asendi korral, kuid võivad ka üldse valusümptomeid mitte anda.\nlustilaudur.ee: Alaselja teipimine\nTehke 5 korda. Toetage küünarvars lauale. Painutage rannet ülespoole, suruge kätt rusikasse ja sirutage sõrmi. Korrake 10 korda. Asetage peopesa lauale. Tõstke ükshaaval iga sõrm laualt üles.


Aed: Kuidas Kinnitada St. Augustinegrassi Kuiv - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Kinnitada St. Augustinegrassi Kuiv\nKuidas Kinnitada St. Augustinegrassi Kuiv\nÕige rohumaa nagu st. Augustinegrass (stenotaphrum secundatum) jootmine on oluline, et hoida seda roheliseks ja tervena. St. Augustinegrassi tuleks joota ainult siis, kui see hakkab näitama põua stressi märke. Sest see on soe kliima rohus, usa tööstusomanduses on taimede tugevusvööndites 8...\nLihtsalt väike kuiv\nSeened ja väetised\nVale väetamine võib muuta St Augustine'i rohi kuivaks.\nÕige rohumaa nagu St. Augustinegrass (Stenotaphrum secundatum) jootmine on oluline, et hoida seda roheliseks ja tervena. St. Augustinegrassi tuleks joota ainult siis, kui see hakkab näitama põua stressi märke. Kuna Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 8-11 on kõvaks sooja kliima rohus, võib taluda nii kogu talve kui ka ülejäänud aasta jooksul vaja kasta. Kuivad, pruunid laigud rohus võivad aga olla pigem putukate või seente tunnused kui veealused.\nSt. Augustinegrass on üleküllastumatu. Sellepärast ei tohiks seda joota, kuni see näitab põua stressi märke. Selle labad või lehed hakkavad valtsitud või volditud ning muutuvad tuhaks, kergelt siniseks värviks, kui rohus vajab jootmist. Teine märk sellest, et muru vajab vett, on jalakäijate püsimine, selle asemel, et muru kohe mööda jalutada. Augustinegrass võib minna 5- 10 päeva jooksul jootmise seansi jooksul, sõltuvalt temperatuurist.\nAugustinegrassi sügavamate juurte leidmine veest on oluline rohu tervisele. Vesi peab leotama 6 tolli mulda, et kõik juured saaksid sellele vette pääseda. Kuna mulla koostis ja sprinklerite vee tootlikkus on erinevad, proovige veetõmbumist oma õue mulda ja teie sprinkleri veetootmist. Mulla sond või aiapaagi saab hõlpsasti mööda niisket mulda suruda ja peatada kuivas pinnases. Pöörake sprinkler 30 minutiks ja siis testige mulda jootavas piirkonnas. Selle mõõtmise aluseks olevad jootmisajad tuleb reguleerida, et tagada piisava vee jõudmine 6 tolli mulla sügavusele.\nKui muru niisutatakse piisavalt sügavalt ja kuiv, on pruunid laigud veel St. Augustinegrassis, siis ei pruugi vesi olla probleemiks. Putukate kahjustused, eriti šinšivigadest, näevad välja nagu muru põud. Kui Saint-Augustine'i kuiv välimus püsib pärast jootmist või paistab levimist, siis uurige rohtu rohusöötavate chinch bugs, white grubs, cut worms ja scale poos. Nõutav töötlemine sõltub muru leitud putukate tüübist. Aedikeskused pakuvad erinevaid insektitsiide ja iga putukamürgi märgis identifitseerib, milliseid putukaid, milleks seda insektitsiidi on mõeldud raviks.\nAugustinegrassi pruunid või kuiva välimusega laigud võivad olla põhjustatud seeninfektsioonidest, näiteks pruunipaigutusest ja hallist lehtedest. Need nakkused on rohkem levinud rohus, mis on üle veedetud kui muru, mis ei ole veetustatud, kuid need võivad olla probleemiks ka ülemäärase viljaga St. Augustinegrassil. Enne muru väetamist kontrollige mulda mulda aiakeskusega, et määrata kindlaks mulla toitainete sisaldus. Kastmise vähendamine võib aidata kontrollida seeni, kuid nakkunud St. Augustinegrassi seenevastase toote rakendamine on parim seenhaiguste kõrvaldamise viis.


U16 ja U18 noormehed ei jätnud avamängudes Rootsile mingit võimalust – Korvpall24.ee\nU16 ja U18 noormehed ei jätnud avamängudes Rootsile mingit võimalust\nAvaldatud 27.06.2019; 22:34\nAutor Martin Reinsalu 27.06.2019; 22:34\nSoomes toimuvatel korvpalli Põhjamaade meistrivõistlustel võttis Eesti noormeeste U16 koondis neljapäeval 80:68 (34:13, 11:16, 25:22, 10:17) ning U18 koondis 77:55 (19:13, 18:13, 20:19, 20:10) võidu Rootsi eakaaslaste üle.\nU18 kohtumises oli Eesti igas elemendis parem. Lauavõitlus võideti 58:49, korvisööte anti 21 vastaste seitsme vastu ning visketabavuses jäädi peale 33%-28%. Joonas Riismaa kerkis 12 punkti 4 lauapalli ja 4 korvisööduga resultatiivseimaks. Kaspar Lootus lisas 11 silma ja 5 lauapalli ning Markus Ilver järgnes 10 punkti ja 8 lauapalliga. Rootsi parimana tõi nende kapten Alan Brzezinski 15 punkti ja 5 lauapalli.\nMängu võimsalt alustanud ning avaveerandil koguni 34 punkti visanud U16 koondis lubas vastased kolmel korral küll kümne silma kaugusele, ent visketabavuses 44%-32% kindlamad olnud eestlased võtsid kokkuvõttes veenva võidu. Henri Veesaar kerkis üleplatsimeheks 21 punkti ja 7 lauapalliga. Kaspar Sepp tegi märkimisväärse kaksikduubli 13 punkti ja 13 lauapalliga ning sama palju punkte lisas ka Kardo Kilk, kes jagas veel 6 korvisöötu. Melker Delryd ja Noel Elzer viskasid Rootsi parimatena 13 punkti.\nTeistes U16 mängudes alistas Island 78:53 Norra ning Taani sai 74:44 jagu Soomest. U18 poolelt olid soomlased omakorda 89:57 paremad Taanist ja Island teenis raske 83:76 võidu Norra üle.\nReedel võtavad Eesti noortekoondised mõõtu Taaniga.\nPrevious Post Grünmanni ja Adleri heast mängust jäi Rootsi eakaaslaste vastu napilt puudu\nNext PostRobert Valge tõmbab selga Tartu särgi: koduse liiga tase on lätlaste tulekuga tõusnud!


Näitan 30 postitust - vahemik 271 kuni 300 (kokku 935 )\nSiirdamine sai täna tehtud! Mulle pandi kaks embrüot, see, kas külma midagi veel saab, selgub kahe päeva pärast.\nMu vanuse tõttu (38) soovitati, et mõttekam on kohe panna kaks sisse. Mulle ei öeldud, mitme päevane, kas seda saab ise arvutada punktsiooni päevast, et kohe siis pandi nad arenema jah?\nVahva! Too meile varsti kahe triibuga test siis.\nPunktsiooni päevast järgmine päev on 1. päev. Seega saad ise lugeda jah, mitme päevased sul nüüd nad on 🙂\nRõõmsat ja muretut ootust sulle! 🙂\nMa sain ka lapsed enda juurde tagasi 🙂 Töö juures utlesin, et lähen nüüd lastele järgi 🙂 Ise veel mõtlesin, et oleks pidanud ainsuses ütlema.\nAga. Kuna kolmest see kõige kehvem otsustas peale esmaspäeva hommikut mitte edasi areneda, jäid järgi kaks, mitte nii väga korralikku. Soovitati, et pärast külma ei pruugi see üks edasi areneda ja kaks korraga sisse panna. Olin seda juba ise ka kaalunud. Hirm oli ainult kaksikute ees. Siis ju riskirase kohe. Aga see % pidi olema 0,1 konkreetselt hetkel. Nii saigi minu sisse kaks viiepäevast, kellest ehk üks vähemalt jääb püsima. 28.05 veretest.\nMa muideks ka vana, 37. Aga mu arst ei räägi eriti sellest.\nKüsimus neile, kes on käinud ise Synlabis veretestil peale siirdamist. Kui mitu päeva peale siirdamist olete käinud? Lugesin Synlabi enda lehelt, et normaalse raseduse korral tekib hCG verre juba 5-7 p peale viljastumist (https://minu.synlab.ee/toode/koorioni-gonadotropiin-hcg/)(IVF puhul loetakse viljastumiseks muidu vist siirdamise kp eks?), aga seda päris normaalse rasestumise ajaga vist võrdsustada ei saa?\nJa kas te olete vaid hCG taset verest vaadanud või on midagi muud veel olulist?\nMulle jäi silma, et tulemuse saad teada kahe tööpäeva pärast. Kui mitte liiga vara teha (kuna pole tavaline rasedus), siis selle ootamise ajaga jõuabki arsti poolt määratud kuupäev juba kätte.\nMinul punktsioon nüüd selle nädala reedel. Pöidlad pihku, et seekord kõik hästi läheks. Eelmine kord ei jõudnud punktsioonist kaugemale. Siirdamine jäi ära. Ise olen lootusrikas 🙂\nPöidlad peos. 🙂 Miks siirdamine ära jäi? Kas ei viljastunud, või ei arenenud edasi?\nKahju, et mul ainult kaks pöialt on 🙂 Hoiaks kohe sadat, kui saaks 🙂\nMa ei tea kas üldse pöördun oma murega õigesse kohta, kuid triibupüüdjatest soovitati siia tulla küsima.\nMinu mees tegi spermaanalüüsi ja saime teada, et spermas pole spermatosoide. Eelmise suve analüüs sellist asja ei näidanud, kõik tundus korras olevat. Nüüd vähem kui aasta hiljem öeldi, et mitte ühtegi spermatosoidi proovis ei ole. Arst hakkas juba doonorspermat soovitama…\nKas kellegil on veel sarnaseid juhtumeid olnud ?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 14.05 18:02; 14.05 19:58; 14.05 22:20;\nÕige koht ikka. Kui keegi vähegi midagi teab, siis kindlasti aitab nõu ja jõuga 🙂\nMeil käib sinuga päris palju täitsa sarnast rada pidi. Mul isegi tekitab see kaksikute võimalus põnevust, aga samas ma saan aru, et tavaliselt üks neist ikka langeb ära. Ma ei teagi nüüd, kas oodata kuni 28.05 vereproovini või teha millalgi ise test? Arst ei öelnudki mulle, et ma peaks testi tegema.\nMa nii tänan kõiki kaasa elamast, me mehega ei ole oma “projektist” peaaegu kellelegi rääkinud, siin on hea koht selleks!\nÜks viljastus, aga see ei arenenud edasi. Usun, et seekord läheb kõik hästi. 🙂\nMuidugi läheb! Peab minema!\nTeema on mulle küll võõras, aga tahtsin küsida kas arst ravi võimalusi pakkus-rääkis? Loodame parimat igatahes.\nMinule on üks asi segane. Siit lugedes tundub, et enamikul, kellel rasedust ei teki, algavad päevad natuke enne veretesti ehk kuni 2 nädalat peale siirdamist. Kas see päevade aeg on täpselt sama kui muidu ka oleks? Või mismoodi siis nüüd arvestatakse? Minul peaksid päevad hakkama homme. Kas midagi on kogu mu raviplaaniga ikkagi valesti läinud? Algus oli selline, et nädal enne päevi Diphereline süst 11. aprillil, päevad tulid 18. aprillil (ja nüüd siis peaksid algama 15. mail). Aga täna ju siirdati mulle embrüod, kas siis kuidagi seoses nendega lükkuvad võimalikud päevad edasi seni kaua kuni embrüod otsustavad mitte pesastuda? Tunnistan oma puudulikke teadmisi, kas keegi oskab selgitada?\nSaime alles eile vastused ja arst ütles, et tuleb kordus analüüs teha. Siis ta ütles veel, et kirurgiliselt saab vaadata kas mehel munandites on spermatosoidid ja neid saab siis süstlaga välja võtta ja teha kunstlikku. Endal on lootus, et äkki on lihtsalt mingi ummistus ja nad ei pääse läbi. Arst ütles et kui munandites pole enam midagi siis on kas lapsendamine või doonorsperma. Nüüd kogume end veidi ja teeme uue analüüsi.\nMiks ma siia pöördusin oli justnimelt selle pärast, et eestis selliseid juhtumeid vähe (või siis ei räägita) öö otsa nutsin ja googeldasin ning välismaisete artiklite põhjal maailma lõpp ei ole aga seda ainult juhul kui kuskil need spermatosoidid ikka olemas on. Sellep mõtlesingi, et äkki keegi on sama teekonna läbi kàinud ja oskaks mingitki nõu anda. Ei ole hirmsamat tunnet kui armastad kedagi aga tead, et vb koos järglasi ei saa.\nLy – kas mitte Tomil ja ta naisel ei olnud mingi sarnane teema? (mul endal kogemust ei ole)\nPaula38 ja K22 – Mõnusat praadimise aega teile! (mitu kahtlast pistet juba olnud on? :D) Pöidlad on pihus ja head mõtted Universumisse saadetud 🙂\nPaula, selle tsükli asjus ma aidata ei oska, mul oli punktsioon täpselt ovulatsioonipäeval ja rasedustest näitas ka triipe siis kui oleks tavalises olukorraski näidanud… Kas võib olla, et sul oli pikk skeem lihtsalt? (mul puuduvad sellega küll kogemused, lihtsalt nime järgi oletasin :D)\nPojeng77 – mul on reedel hea kerge tööpäev, saan sulle rahulikult pöialt hoida! 🙂\nLy – selline uudis on kindlasti šokeeriv… Loodan väga, et leiate probleemile lahenduse. Samas on meid siin terve foorumitäis, kelle puhul ei ole 100% kindel, et me lapsed saame – loodame ikka parimat ja usume, et oleme nii heade kaaslaste otsa komistanud, kelle jaoks see katsumus maailma lõpp ei ole 🙂 Jõudu sulle igatahes!\nOn jah väga ühtemoodi 🙂\nMulle tundub, et see ise testi tegemine on siin paanikas tekkinud. Mul pole plaanis ühtegi teha. Milleks enne teha, kui Ovitrelle mõju üleminemise ja veretesti vahel mõni üksik päev.\nMinu jaoks on lihtsam, kui teen veretesti õigel ajal ja siis on kindel, et see vastus on õige.\nJa arst ilmselt ei ütle, et testi teha, sest tahavad niikuinii ise veretesti järgi kinnitust. See on ilmselt kõikide rasedatega nii.\nMulle ütles arst, et määrimine on normaalne. Kui just ei tule juba nii palju, nagu tavaliselt päevade ajal. Aga kuna mul on see natuke aastatega muutunud ja vahest ei ole kohe suuremat verd, siis plaanin ükskõik kui suure või väikese vere ilmnedes testi minna tegema. Siis saan vastuses kindel olla.\nAitäh, LuisaLotta 🙂 Mitte ühtegi kahtlast asja pole olnud. Isegi mitte pistet 😉\nSee tunne hästi õrnalt on, nagu päevade ajal. Natuke seest poolt midagi tunda. Aga ma arvan, et see on sellest, et mu sees ärritus miski natuke. Tundsin siis ka, kui peegel pandi. Rinnad on natuke tundlikud juba mitu päeva ja niisama ka kõhus selline punnis tunne. Nii et neid ma ei arvesta, sest need olid juba enne.\nMa täpselt ei tea ja arsti käest ei märganud veel küsida ka. Mul oli pikk variant. Aga endometrioosi pärast oli neli kuud menopaus ju ka veel. Ma pidin kohe päevade ilmnedes minema Diphereline süsti tegema. Ja viimase mõju alla hakkasin Gonalit süstima. Kuna pidin seemnerakkude saamisega arvestama, hakkasin pihta nädal aega hiljem kui oleks võinud.\nMa arvestaks ikka nii, et ovulatsiooni aeg on punktsiooni päeval ja siis kahe nädala pärast päevad, kui tavaliselt oli ka 28 päeva tsükkel. Mul endal käis muidu nii, et arvutasi 28 päeva järgi, aga tavaline oli 1-3 päeva enne seda või vahest täpselt. Ja aastas korra või nii võis ka mõni päev hiljem.\nPaulale – tänu süstimistele jne lükati su tsükkel pikemaks, seega usun et kõik on ok ja sa ei pea muretsema. Tuleb loota et see tsükkel kestab nüüd 9 kuud. 😀\nLy, jõudu ja jaksu teile mehega ja pöidlad pihku et arst mehelt ikka midagi saaks.\nTomi ja Anni rahulal oli tõepoolest midagi sarnast. Aga neil oli kindlaks tehtud et mehel on spermatosoidid olemas. Meie nii kaugele jõudnud pole. Ise olen 27 ja abikaasa on vanem. Ma tean, et te kõik näete igapäev vaeva, et teie peres kasvaks uus pisike beebi. Minu mure ei ole suurem kui Teie kõigi oma.\nLihtsalt sellistel hetkedel tekib lootusetuse tunne – te olete seda paljud kindlasti kogenud.\nEriti kurvaks teeb asjaolu, et testi kohaselt peaks mul täna ov olema, aga mees ütles et tema on eilsetest uudistest nii häiritud, et ei suuda muule mõledagi\nAnna mehele lihtsalt aega mõttega harjuda. Ja püüa toeks olla, kui parasjagu jaksad.\nEks kogu see teekond, ükskõik milliste probleemidega ja millisel etapil on selline, et koguaeg peab valmis olema, et miski ei lähe nii, nagu sa plaanid ja ootad. Ja peab üliõnnelik ja tänulik olema, kui läks piisavalt hästi.\nJaksu teile koos sellel teel edasi minna!\nMa seda arsti poolt määratud VT ei lähe tegema, kuna toimetan Pelgu kliinikus, aga elan Pärnus. Arst arvas, et pole pointi VT jaoks lihtsalt sõita ja saan Pärnu Synlabis selle ise ära teha. ta muidugi ütleski, et läheksin 20.05 seda tegema. Ma loodan, et 2 päeva need vastused ehk päriselt aega ei võta, aga nii oli seal kirjas jah.\nKas kellelgi on veel peale siirdamist meeletu väsimus? Eile siirdati, õhtul tegin pika jalutuskäigu, läksin normaalsel ajal magama, magasin üle 8 tunni, aga täna ei suuda haigutamist lõpetada ja tahaks töölt ära koju magama minna.\nHmm, mul on veidi teistsugune skeem (lühike), kui teistel. Aga no eks ta on individuaalne muidugi, lihtsalt mul tundub kuidagi vähe igast UHsid ja rohtusid olevat… 😀\nIgatahes mul siis selline siiani, esimene IVF, ITK:\nCD 4: UH\nCD 5: Gonal 150\nCD 6: Gonal 150\nCD 7: Gonal 150\nCD 8: Gonal 150\nCD 9: Gonal 150\nCD 10: Gonal 150\nCD 11: UH, Gonal 150, Cetrotide\nCD 12: Gonal 150, Cetrotide\nCD 13: Cetrotide, Ovitrelle\nCD 14: süste ei ole\nCD 15: punktsioon\nPunktsioon on nüüd reedel, täna viimane Cetrotide ja Ovitrelle.\nMõõdan niisama huvi pärast ka basaali ja täna see tõusis nagu pärast tavapärast OVd. Loodame, et see tõus on kuidagi rohtude mõjust, mitte ei ole mu organism salaja ja ilma mu nõusolekuta ovuleerinud.\nReede on hirmutavalt lähedal, samas on põnevustunne veel hirmutundest suurem õnneks. Kõik pöidlad on pihus, et saaks hea mammusaagi ja et kõik hästi läheks.\nMeil kõigil siin!\nTahtsin küsida kas enne esimest ultraheli ja süstimist mingit ettevalmistust ei olnud? A la beebipillid või mis iganes muu. Ma muidugi itk skeeme ei tea eriti. Nova Vitas varem oli kuu aega beebipille et tsükkel paigas oleks ja tsüste ei tekiks jne.\nMinu mehel esimeses sperogrammis midagi oli, aga kui punktsioonile jõudsime, öeldi, et ei saa viljastada, sest 0 spermatosoidi. Meestearst katsetas erinevaid variante- hormoonsüstid, vitamiinid – saime 1 aastaga spermatosoidide hulga 20 miljonile, mis pole ikkagi veel normaalne, aga kunstlikuks viljastamiseks piisav. peab saama teada, milles põhjus, siis vast saab ka ravida. Soovitan dr Kristjan Pomm nii ITKs kui Gonsiori meestekliinikus vastuvõtud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 11 korda. Täpsemalt 09.05 16:27; 10.05 09:51; 10.05 10:23; 11.05 12:36; 11.05 15:52; 15.05 14:06; 15.05 16:32; 17.05 16:39; 21.05 10:13; 28.05 13:21; 30.05 10:19;\nLugesin EE täna, et sellel testil väga head tulemused. Kas siin on keegi teinud või kas üldse arst on soovitanud? Maksab küll 300.- aga… Mina olen kindlasti rohkem juba maksnud oma kolme proovimisega.\nEi, mul ei olnud beebipille. Aga triipe püüdnud 2.5 aastat ja enne seda mitmeid tsükleid klomifeeniga jne, et siis võibolla sellepärast ei pidanud arst vajalikuks, kuna tal ülevaade mu tsüklite korrapärasusest? Samas on IVF arst teine kui mu viljatusraviarst, nii et tegelikult ma ei tea, kas mu oma arsti tähelepanekud IVF arstini üldse jõudnud on, kuna ta tahtis mulle pika skeemi teha, kuigi viljatusraviarst määras lühikese.


Netis puid istutada ei saa, küll aga saab õpetaja virtuaaltunniga metsa kolida - Maaleht\nNetis puid istutada ei saa, küll aga saab õpetaja virtuaaltunniga metsa kolida\nEriolukord on sundinud Luua metsanduskooli õpetajaid nuputama, kuidas tunde, kus tavapäraselt koos õpilastega metsa minnakse, teine teisel pool ekraani läbi viia.\nLuua metsanduskooli vanemõpetaja Lauri Toim filmis metsas üles, kuidas metsa mõõdetakse ja jagas videot oma õpilastega. Lauri Toim\n“Päris praktilised asjad lükkasime siiski edasi – augustisse või sügisesse. Näiteks kultuurihooldust arvutis ei tee ju, vaid ikka metsas,” nentis Luua metsanduskooli metsandusõppeüksuse juht-vanemõpetaja Erle Tüür.\nNeid aineid, kus õpilased ise nii palju n-ö kätt külge panema ei pea või kus nad saavad seda teha ka iseseisvalt, annavad õpetajad paljuski videotunnina, sealjuures ka reaalajas, nii et tunni käigus saab kohe vastata ka tekkinud küsimustele.


Loetelu: seda kodukeemiat pole mõtet oma koju osta - Teeme ise - Kodustiil\nLoetelu: seda kodukeemiat pole mõtet oma koju osta\n18. august 2016, 17:44\nVähe sellest, et palju tänapäeval toodetavast kodukeemiast on täiesti tarbetu - see võib ka su tervisele ohtlik olla. Nii et mõtle hoolega, mida oma koju ostad.\nKuigi paljudele meeldib koju tekitatud kunstlik lõhn, selgub, et sellel on oma hind. Kõik need aerosoolid, küünlad, geelid ja seinakontakti pistetavad dosaatorid panevad kodu küll värskena lõhnama, kuid kehvasti ventileeritud ruumides põhjustavad paljud neist pikapeale mürgistust, migreeni, hingamisraskusi ja isegi vähki.\nAlternatiiviks on keeta aeg-ajalt tsitruseliste viile, need panevad kodu samuti hästi lõhnama, aga ei riku tervist. Pealegi on lõhn naturaalne. Kõige parem on aga mõistagi eluruumide regulaarne õhutamine ja puhas värske õhk.\nKangapehmendajate tootjad soovitavad seda lisada igal pesukorral, aga tegelikult ei sobi see sugugi igasugusele pesule. Näiteks rikub kangapehmendaja enamiku spordi- ja ilmastikukindlatest riietest, kaotades nende väärt omadused. Pehmendusvahendit ei vaja sugugi mitte kõik rõivaesemed ja nende puhul, mis vajavad, on heaks alternatiiviks äädikas.\nKas sul tegelikult on ikka vaja loputamiseks mingit muud vahendit peale puhta vee? Vaevalt küll. See on täiesti tarbetu etapp, mis ei anna pesupesemisele ega nõudepesumasina kasutamisele mitte midagi juurde. Võid vabalt lihtsalt ära jätta.\nPaljud mööbli poleerimiseks mõeldud vahendid jätavad pinnale kihi, mis aegamisi tolmu kogub ja seda enam sugugi lahti lasta ei taha. Mööbel muutub koledaks ja seda on väga raske puhtaks saada.\nKui mööbel vajab poleerimist, eelista looduslikke vahasid.


Kakskümmend aastat pärast plahvatust. OTT KARULINi intervjuu Raido Mägiga. Raido Mägi: Viljandi koolkonna märksõnaks on iseteadlikkus, otsingulisus\nNüüdistantsu positsioon pole Eestis vist kunagi ülemäära kindel olnud: esituskohti on vähe (enamik uuslavastusi tuleb välja Kanuti Gildi SAALi või Sõltumatu Tantsu Ühenduse egiidi all) ning külastustest koguvad need kümnendiku. Viimastel aastatel on toimunud ka selge ümberprofileerumine ja enamik teoseid eelistatakse statistikas esitleda mitmeliigilavastustena (näiteks eelmisel aastal esietendus Eestis 23 tantsu- ja 39 mitmeliigilavastust). Nii on ka mõiste nüüdistants aegamisi asendumas mõistega etenduskunstid.\nOTT KARULIN: Eesti nüüdistants – ikka veel autonoomia ootuses\nEesti tantsukunst nüüd ja →? → Sfäärid → Väljad → Horisondid → Plaanid → Utoopiad. Koostanud Evelyn Raudsepp, toimetanud Eva-Liisa Linder. Kujundanud Marianna Hint. Sõltumatu Tantsu Lava, 2015. 164 lk.\nVeel kümme aastat tagasi pädenud tõdemus, et nüüdistantsust Eestis piisavalt ei kirjutata, praegu enam ilmselt ei kehti. Kõik lavastused muidugi arvustatud ei saa, aga proportsionaalselt on seis sama – ja see on juba maitse küsimus, kas hull või hea – mis sõnateatrilgi. Vaid tantsule pühendatud artiklikogumikke siiski ei meenu – ja seegi on vaieldav, kas parem on olla loomulik osa tervikust või peab tingimata omaette hoidma –, mistap on Sõltumatu Tantsu Lava välja antud kogumik „Eesti tantsukunst nüüd ja →?“ teona silmapaistev.\nPILLE-RIIN LARM: Kellele on vaja metakreatiive?\nKirjanikupalkadest rääkides unustatakse, et kirjandusväli on sümbiootiline väli, mitte kapslite kogum.\nKirjaniku- ja kunstnikupalgast rääkijad on avaldanud imestust, et palgasaajate ring on laienenud „abi-, kõrval- ja metategevuste“ teostajatele, kelleks on tõlkijad, kuraatorid, kriitikud ja kunstiteadlased. Lisan siia nimekirja nüri järjekindlusega: kirjandusteadlased ka. Samuti on väitega, et nende isikute majandamisviis erineb kirjanike ja kunstnike tegevusalade spetsiifikast, antud mõista, et neile ei ole seda palka küll vaja. Jaa, kirjanike liidu esimeeski kinnitab, et „on üpriski tõenäoline, et vähemasti esimestel aastatel eelistab ekspertkomisjon algupäraseid loojaid metakreatiividele ja metakreatuuridele“.\nJAANUS SOOVÄLI: Ei-b või ei ei?…\nMARI NIITRA: „Lastel pole tarvis seda jälkust lugeda!“\nKui eeldada, et lastele tuleks kirjutada ka keerulistest ja valusatest teemadest, siis on eesti lastekirjanduses veel piisavalt avamata valdkondi.\nNii reageerisid vene raamatukogutöötajad, kui Venemaa Raamatupalati teadur Maria Porjadina tutvustas Andrus Kiviräha raamatute tõlkeid, täpsemalt kaht neis esinevat tegelast: kakat ja kõhuuss Tõnist. Kiviräha „Kaka ja kevad“ küttis kirgi ka Lätis, kus lapsevanemad esitasid „tualetiteemadest kõneleva kohutava raamatu“ osas kaebuse kultuuriministeeriumile. Oleks vale väita, nagu poleks menuautori jutukogumiku pealkiri kodumaal üldse elevust tekitanud. Esmailmumine Tähekeses kümmekond aastat tagasi pakkus netikommentaatoreile pikaks ajaks kõneainet ning teada on ka juhtum, kus lapsevanem taunis n-ö vääritu pealkirjaga teose käsitlemist emakeeletunnis.\nTÜÜNE-KRISTIN VAIKLA: Praktilisi küsimusi ruumist ja elust\nRuum on pidepunkt, mis aitab ajas tagasi minna, määratleda ümbritsevat keskkonda ja paigutada sinna iseend\nRuumikogemus aitab meil meeles pidada tähtsaid eluseiku. Nimetagem seda, mis jääb nelja seina vahele, interjööriks. Ruum on pidepunkt, mis aitab ajas tagasi minna, määratleda ümbritsevat keskkonda ja paigutada sinna iseend. Miks on ruum tähtis ja kuidas see ajas muutub, arutame Eesti Sisearhitektide Liidu 25. aastapäeva künnisel.\nKui Väino Tamme ja Vello Asi Tuljaku kohviku ruumikujundus valmis (arhitekt Valve Pormeister, 1966), oli see üks esimesi stiilipuhtaid modernistlikke interjööre nõukogudeaegses kultuuriruumis, mida osati selle mereäärse asukoha, innovaatilise ruumi, arhitektuuri ja maastiku sümbioosi toel väärikalt kasutada. 1990. aasta muutuste tuules Tuljaku kohvik uuendati Carina restoranina (sisearhitekt Rein Laur, ESLi asutajaliige ja esimene esimees), mis pälvis ESLi aastapreemia 1990. Kuid tallinlane mäletab ka aastateks nukralt hüljatud hoonet.\nKRISTINA MERING: Seakatk ühiskonna hinges\nVaid majandusliku kasumi-kahjumi binaarsuses mõtlemine jätab kõrvale asjaosaliste kannatused ja elutahte.\nSeakatk, mis on raputanud enamikku eestlasi, on rikas uurimismaterjal sotsioloogiliste loomauuringute valdkonnale, kus vaadeldakse loomade olukorda ja asendit maailmas ning selle kajastamist, näiteks lihatööstuse puhul. Uuritakse ka, miks osa loomi on meile tähtsamad kui teised.\nSeakatku juhtum on tekitanud sisemise konflikti ja segaduse enamikus kriitilise analüüsivõimega meediatarbijates.\nKURMO KONSA: Postdigitaalne pärapõrgu\nKuna info tootmine ja levitamine koondub kindlate riikide ja korporatsioonide kätte, teeb see võimalikuks infoga manipuleerimise, selle kontrollimise ja infokolonialismi.\nJärjekordse post-väljendi väljamõtlemine ei nõua erilist vaimupingutust ja nende kaudu saab väljendada ka mingeid olulisi muutusi ühiskonnas. Nii võib „postdigitaalne“ tähendada kas pettumust digitaalse infosüsteemiga ja sellel tuginevate kõikvõimalike meediavidinate – „nuttide ja äppidega“ või hoopiski ajajärku, kus digitaalne on muutunud juba nii igapäevaseks, et on saanud ajaloo osaks.\nNoore kirjanduse konverents Saksamaal Greifswaldis\nAnts Orase nimelise kriitikaauhinna laureaadid\nMart Jaanson Tatjana Kozlova-Johannese loomelaboris\nKristel Üksvärav muusikast ja teema-aastast\nUdmurdi keele-elu ehk luuleprõmmud\nGaspar Noé: „Tahtsin kujutada armastust sellisena, nagu mina seda tunnen.“\nH. M. Enzensbergeri „Intelligentsuse eksiaias. Idioodijuht“ ja „Titanicu põhjaminek“\nV „IdeeJazz“ Tartus\nEesti Akadeemilise Vaskpillikvinteti debüüt\nFestival „Accord“: Boulez ja U:\nLeo Luksi „Nihilism ja kirjandus. Ei kogemine nihilismi mõtlemises filosoofia ja kirjanduse ühtesulamisel“\nRael Arteli „Plahvatus Pärnus“\nSven Tupitsa näitus „Elu liinid – ühe ajastu lõpp“\nVanemuise „Üritus“ ja Tartu Uue teatri „Baskin“\nMängufilm „Roheline põrgu“


Maailma 10 kõige rahvarohket saart - Histoire-Ucad.org\nÜks suuremaid probleeme saarte eluga on maa piiratud kättesaadavus. Saarte elanikkonna kasvades sunnivad inimesed lähemale ja lähemale. See väljatõrjumine on muutunud paljude saarte probleemiks. Käesolevas artiklis vaadeldakse 10 kõige rahvarohket saart kogu maailmas.\nSanta Cruz del Islote asub Kariibi meres Colombia ranniku lähedal, kus selle pindala on ainult 400 ruutmeetrit. Selles väga piiratud ruumis teeb umbes 1 247 inimest oma kodu. Saarel on väga vähe majandustegevust, elektrienergiat ja jooksvat vett pole. Kui pereliige lahkub, maetakse nad ruumi puudumise tõttu lähedalasuvasse saaresse.\nAp Lei Chau on väike saar, mis asub Hongkongi saare rannikul. Selle pindala on 0, 5 ruut miili ja selle elanike arv on 86 782 inimest. Vaatamata sellele, et maa-ala ja kõrge elanikkonna vähesus on, pakub Ap Lei Chau mitmeid ettevõtteid, sealhulgas kaubanduskeskus, õlletehas ja veinikelder. Enamik siin elavaid elanikke on koondunud põhjas.\nMigingo saar, Kenya\n100 kuni 200 inimest elab väikese Migingo saare ääres Victoria järve keskel Kenya ja Uganda vahel. Neil kahel riigil on pikaajaline vaidlus saare omandiõiguse ja järve kalapüügiõiguste üle. See poole aakri kivine kivikorrus on kaetud paaridega, millest esimene ehitati 2002. aastal.\nFadiouth Island on silla kaudu ühendatud Senegali Petite Cote'iga. Selle 0, 05-ruutmeetril asuva clamshelliga kaetud saarel elab umbes 9000 inimest. Need kestad on nii sügavad, et nad hakkavad jalgu alla ja neid kasutatakse siin ehitusmaterjalina.\nMalé saar on Maldiivide pealinn ja selle pindala on vaid kolmveerand miilist. Elanikkonna suurus on üle 90 000, ligikaudu 25% kogu riigi elanikkonnast. See saar kogeb üleujutuste keskmist taset ja vastuseks on valitsus ehitanud oma ümbermõõdu ümber suure seina.\nEbeye, Marshalli saared\nVähem kui veerand ruutmeetrit on Ebeye saar osa Marshalli saare suurimast territooriumist. See on koduks umbes 15 000 inimesele, kellest paljud tulid saarele, et põgeneda tuumakatsetustega, mida USA valitsus teostas lähedal asuvas Bikini ja Enewetaki atollis.\nIlha de Moçambique, Mosambiik\nIlha de Mocambique mõõdab 2 miili pikkust ja 1800 jalga laiust. Selles väikeses piirkonnas elab üle 54 000 elaniku. See on koduks nii vanimale Euroopa hoonele lõunapoolkeral kui ka vanim linnus Sahara-taguses Aafrikas.\nManhattan kuulub USAsse New Yorki. See pindala on 23 ruut miili ja on täis kõrghooneid ja büroohoone. Sellel saarel elab umbes 1, 62 miljonit inimest, kuigi paljud on sunnitud elama kõrge elukalliduse tõttu.\nSalsette saar asub India läänerannikul, kus asub Mumbai suurlinnapiirkond. See pindala on 238 ruut miili, mistõttu on see selles nimekirjas üks suurimaid saari. Salsette saarel on ka üks suurimaid elanikkonnakihte, kus elab üle 15 miljoni elaniku.\nIle Saint-Louis, Pariis\nIle Saint-Louis asub Seine jõel, mis on Pariisi sillaga ühendatud. See levib üle 0, 04 ruut miili ja seal elab umbes 2465 inimest. See saar on populaarne turistide seas, kes soovivad Pariisi hõivatud tänavatest eemale minna.\nRahvastiku tihedus (populatsioon ruutkilomeetri kohta)\n1 Santa Cruz del Isolte Colombia 103, 917\n2 Ap Lei Chau Hongkong 66, 755\n3 Migingo saar Kenya 65, 500\n4 Fadiouth Senegal 60 000 inimest\n5 Malé Maldiivid 47, 416\n6 Ebeye Marshalli saared 41, 667\n7 Ilha de Moçambique Mosambiik 36, 210\n8 Manhattan New Yorgi linn 27, 489\n9 Salsette'i saar India 24, 414\n10 Saintle Saint-Louis Pariis 22, 409


Kalamaja kogukonna ürdiaia eestvedaja Maali Roomet-Allese: tahame rajada uusi istutusvõimalusi ja kõrgpeenraid – Pealinn.ee\nTaotle linnaaianduse toetust! Kalamaja kogukonna ürdiaia eestvedaja Maali Roomet-Allese: tahame rajada uusi istutusvõimalusi ja kõrgpeenraid (0)\n“Suurem osa tarbeaiast rajasime toetuse põhjal, kogukond pani juurde ja rajasime ka mänguväljaku,” sõnas Kalamaja kogukonna ürdiaia eestvedaja Maali Roomet-Allese. “Me tahame oma kogukonnaaeda edasi arendada, rajada uusi istutusvõimalusi ja kõrgpeenraid, et saaks veelgi suurema ja mõnusama väliruumi luua.”\nKogu maailmas on populaarsust kogumas linnades söögi- ja tarbetaimede kasvatamine- nii ka Tallinnas. Nüüd on taas on võimalik linnalt kogukonna-ja õppeaedade loomiseks ja arendamiseks mõeldud toetust taotleda.\nLäänes tuntust kogunud kogukonna- ja õppeaedasid tekib ka Tallinnas iga aastaga juurde. Kõige rohkem kasvatatakse neis tomatit, kurki, maasikaid ja maitsetaimi, kuid mõned eksperimenteerivad ka eksootilisemate taimede kasvatamisega. Peamine on aedade eest hoolitsemisel aga sotsiaalne element.\n” Lisaks sellele, et lastel ja vanematel inimestel on toredam, on võimalus tundma õppida oma naabreid ja saada teada, kes meie piirkonnas elavad,” kiitis Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti linnaaianduse projektijuht Marina Laidla. “Me õpime mingil määral ka sotsiaalseid suhteid.”\nTallinnas on kogukonna-ja õppeaedasi kokku 121 ning nendele lisandub igal aastal uusi. Eelmisel hooajal tegeles Tallinnas linnaaiandusega ligi 700 inimest. Üks möödunud aastal üles seatud aed on Kalamaja ürdiaed, mille eestvedaja ka sel aastal toetust plaanib taotleda.\nToetust saavad küsida ka Tallinna koolid, lasteaiad, raamatukogud, noortekeskused, et õppeaedu arendada. Raha võib kasutada materjalide, tööriistade ja inventari hankimiseks.\n“Me oleme alati küsinud ja meid on alati toetatud,” rõõmustas Kalamaja muuseumi juhataja Kristi Paatsi. “Eelmine aasta me küsisime spetsiaalselt kasvuhoone jaoks. Kindlasti on plaanis ka sel aastal taotleda kuna aed on selline koht mis vajab koguaeg tegelemist. Nüüd on vaja näiteks vahetada välja muld meie taimepottides.”\nKogukonnaaedade taotlusi saab esitada iseteeninduskeskkonnas 1. veebruarini ning õppeaedade taotlusi keskkonnaveebis 15. veebruarini. Kelle läheduses veel linnaaeda pole võib vaadata valmis mõne potentsiaalse koha ning siis linna poolt edasisteks toiminguteks nõu küsida.


Mida teha naiste madal östradiool - Jood October\nMadala östradiooli tasemed: põhjused, sümptomid, ravi\nHormonaalne süsteem vastutab enamiku kehas toimuvate protsesside eest, igal selle esindajal on ainuüksi sellele antud ülesanne ning selle rikkumised võivad kogu süsteemi tööd raputada. Madal östradiool võib mõjutada peaaegu kõiki kehasüsteeme, eriti kardiovaskulaarset ja reproduktiivset süsteemi.\nKõige olulisem östrogeeni rühm on östradiool. Selle biosüntees algab testosteroonist neerupealistes, folliikulis ja platsentris naistel, mis suurendab selle arvu raseduse ajal. Meestega toodetakse seda hormooni neerupealised ja seemnepõiekesed. Selle ülesandeks on hapniku metabolismi suurendamine, luude tugevdamine, ejakulaadi tootmine, vere hüübimise parandamine, ainevahetusprotsesside reguleerimine.\nÖstradiooli kõrgeim tase on naistel raseduse ajal täheldatav, kuna kõrvalekalded normaalsetest väärtustest ei ole patoloogilised. Mida pikem on rasedustase, seda kõrgem on hormooni tase, mis järk-järgult väheneb pärast sünnitust. Reproduktiivse vanuse lõppedes väheneb hormooni hulk ja menopausi alguses on kõigil naistel östradiool madal.\nVäljaspool rasedust reproduktiivse vanuse vältel hakkab hormoonide tase järk-järgult tõusma folliikulite faasis ja kestab kuni ovulatsiooni, seejärel langeb uuesti tsükli lõpuni. Madal östradiool sellel perioodil räägib häiretest hormoonide ja ebaõnnestumistel.\nSuhtlemine teiste hormoonidega\nKuna hormoon vastutab loote arengu eest naiste kuvandil ja naiste seksuaalomaduste arengus, jälgitakse seda raseduse ajal süstemaatiliselt. Naisorganismis vastutab ta ka menstruaaltsükli reguleerimise eest, eriti seksuaalkäitumise ja atraktiivsuse eest. Raseduse ja ärrituvuse rasvumine on samuti östradiooli töö tulemus. Koos teiste hormoonidega nagu FSH, prolaktiin, luteiniseeriv hormoon, östradiool reguleerib neid protsesse organismis kompleksis ja sõltub seega selle rühma teiste hormoonide nõuetekohast tootmist. Estradiooli biosünteesi mõjutavad LH ja FSH munasarjades ja folliikulis.\nSuhteline printsiip on FSH mõju munarakkude moodustumisele. Viimane areneb folliikulitena, mis koosneb folliikulite rakkudest. Need FSH-i mõju all olevad rakud sünteesivad otseselt östrogeene. Seejärel surub viimane FSH tootmise.\nMeeste puhul on normaalne östradiooli sisaldus naistel vahemikus 40-161 pmol / l, sõltub menstruaaltsükli perioodidest:\nTsükli alguseks on 68-1268 pmol / l,\nOvulatsioon - 133-1654 pmol / l\nLuteali faas - 93-864 pmol / l\nEstradiol - peamine naiste hormoon, mida toodavad munasarjad ja neerupealised. See on olemas nii meeste kui naiste kehas. Meeskeha toodetakse munandites, neerupealistes ja enamasti perifeersetes kudedes. Tänu tema mõjule kehale moodustub tüüpiline naiselik näitaja, mistõttu peetakse seda naiselikeks. Naisorganismis vastutab see hormoon reproduktiivse süsteemi moodustumise, sekundaarsete suguelundite arengu, menstruatsioonitsükli, munarakkude arengu, emaka kasvu ja arengu eest raseduse ajal ning mõjutab ka psühhofüsioloogilist seksuaalset käitumist. Kui östradiool on vähenenud, on kõik need funktsioonid häiritud.\nMadal östradiool - sümptomid\nMadala östradiooli tasemega on sümptomid järgmised:\nKa madala östradiooli kahtlus peaks inimesel põhjustama feminiseerumist.\nMadal östradiool - põhjused\nNaiste madal östradiool võib olla tingitud suukaudsetest rasestumisvastastest vahenditest ja kemoterapeutikumide kasutamisest. Östradiooli vähendamine veres võib olla ravimite kõrvaltoime, nagu näiteks danazool, nafareliin, pravastatiin, tsimetidiin, Nandrolo, mifepristoon (raseduse katkemise korral), deksametasoon ja teised võivad põhjustada östradiooli alandamist.\nMadala östradiooliga diagnoositakse järgmised sümptomid: kiire kaalulangus, kõrge süsivesikute sisaldus või rasvavaba dieet, taimetoitlus, buliimia, endokriinsed häired, suguelundite põletik, suguhormoonide tootmise häirimine, samuti raske kehalise koormuse ajal. Samuti on täheldatud madalat östradiooli naistel raseduse varases järgus ja alkoholi kuritarvitamise tagajärgi postmenstruatsiooniperioodil.\nEstradiooli puudujääki saab sõltumatult tuvastada järgmiste sümptomite kaudu: menstruatsiooni puudumine üle kuue kuu, naha kuivus, rinna- ja emaka suuruse langus, probleemid lapse kontseptsiooniga üle kuue kuu.\nMadala östradiooli raseduse ajal\nRaseduse ajal on östradiool diagnoositud ja see on normaalne. Estradiol loob tingimused lapse edukaks arenguks alates sünnist kuni sünni iseeni. See hormoon tagab vajaliku emaka kasvu vastavalt beebi kasvu.\nEstradiool alandatud - ravi\nEnne ravi alustamist on vaja edastada östradiooli taseme analüüs. See nõuab veenist pärit biomaterjalist verd.\nKui analüüs näitas madala östradiooli, kuidas seda organismis normaalselt tõsta? Östradiooli suurendamiseks soovitavad arstid hormoonravi, kuid naised püüavad sellist ravi vältida, mis võib põhjustada kehakaalu tõusu ja muid ebameeldivaid tagajärgi. Traditsiooniline meditsiin on oma arsenalis mitme hundred maitsetaimi, mis sisaldavad fütoöstrogeene - ained, mis võivad kompenseerida organismi östrogeeni puudumist. Kõige kuulsamad ja produktiivsemad: salvei, humal, ristik, magus ristik, lagrits, udalast, pune, lindi lilled jt.\nÖstradiooli taset saab suurendada ainult siis, kui ei piirdu ennast toiduga, sest range toitumise ajal ei lasta enam hormoonide tootmist. Östradiooli tase on samuti võimalik tõsta, kui te söödate hästi ja korralikult - toit peaks peamiselt sisaldama proteiinisisaldust, mis aitab kaasa östradiooli arengule.\nOn oluline mõista, et toitumine peab loobuma. On vaja süüa täielikult, saada kõik vajalikud ained. Tuleb domineerida loomse päritoluga proteiinisisaldusele: liha, mereannid, punased kalad, munad, juust, piim. On vaja, on võimalik ja kasulik keelduda leiba, teravilja, makaronid.


Kuidas teha 100 dollarit Fast - Tips for you - Tipsed.Com\nMõnikord on vaja raha - ja sa pead seda kiiresti.Kui sa lihtsalt ei saa oodata, kuni järgmise Palk, ärge heitke meelt.Seal on palju võimalusi, kuidas teha $ 100 või rohkem kahekümne nelja tunni jooksul.\nMüü oma Stuff\nKui teil on vara vedelema, et te ei kasuta, võivad nad olla võimalik allikas kiiret raha.Jeff Rose asutaja Hea Financial senti, märgib, et see annab teisese kasu aidata teil declutter oma maja.\nVõtke kasutatud riided second-hand riideid butiike ja ökonoomsus kauplustes.Teise käega kauplustekett Buffalo Exchange tõotab pakkuda kohapeal sularahas kui teie riideid täita oma praegused vajadused.Mööbli ja muud esemed, luua Craigslistissa noteeritud ja näitavad, et teil on vaja müüa nii kiiresti kui võimalik või luua kirppis nimekirja, mida päev.Kui teil on antiikmööbel või kollektsioneeritavaid, siis tavaliselt on võimalik teenida rohkem raha, võttes neid kuni saadetise poes , kuid tuleb meeles pidada, et see võtab tõenäoliselt paar nädalat või kuud esemeid müüa.\njuhutöid ja teenused\nNimekiri oma teenuste müügiks Craigslistissa või vabakutseline saidi nagu knopka.Kui teil on spetsiifiline oskus - nagu kodus remonti või seadme hooldus - ära seda.Isegi kui sa ei ole, seal on palju teenuseid, mis ei võta erialaseid teadmisi ja ikka maksma üle 100 $ päevas.\nspetsialiseerimata juhutöid, et teenida teid $ 100 hulka:\npesu ja üksikasjalikult autod\nTervis ja Medical Valikud\nKui sa ei pahanda nõelad või meditsiini keskused, seal on raha teha, annetused ja kliinilistes uuringutes.Vastavalt NerdWallet sadu vere keskused maksta kuni $ 50 vere või plasma.Kui sa oled rahul siis, saad isegi rohkem raha annetades sperma, munarakkude valgete vereliblede.\nKui seal on teadusasutuse või ülikooli teie piirkonnas, siis võib kergesti teenida sadu dollareid päevas osaledes kliiniline uuring .Ülikoolid jõulise ühiskonnateaduste osakondade võib pakkuda raha psühholoogilisi uuringuid, mis ei sisalda mingeid meditsiinilisi protseduure.Kontrollige oma kohaliku Craigslistissa ülikooli postitusi või külastada ClinicalTrials.gov valikute vaatamiseks teie piirkonnas.


Toitlustamine on lihtsam tänu ruumisäästlikele tecto külmkambritele\nLõuna-Soomes Valkeakoskil asuv lõunarestoran ja toitlustusettevõte Mallas-Pidot Oy pakub iga päev lõunaeinet oma restoranis ja erapäevahoidudes ning toitlustamist naabruskonnas toimuvatel pidudel. Ettevõtte teenuste aluseks on võimalikult suures ulatuses isevalmistatud toit. Ruum tooraine, valmistoidu ja tellitud toidu säilitamiseks on teenuse eduka pakkumise lahutamatu osa.\nViessmanni tooted ja nende kasutusmugavus on hästi läbi mõeldud. Tecto pistikühendusega külm- ja sügavkülmkambrid on varasemast ruumikamad. Neil on aurusti all 185 cm rohkem siseruumi, sest Viessmanni toodetel asub kondensaator väljaspool. Jahuti on peaaegu hooldusvaba ja lapiga kergesti puhastatav,\nkiidab ettevõtja Juha Lahtinen


Reach for the stars... As high you can go!: My destiny is still strict\nMis siis eile aset leidis? See niivõrd oluline asi mu jaoks...\nMis seal muud, kui üks töövestlus... Kohtuistungisekretäri kohale. Kõik, mis mind huvitab, ühes paketis.\nKolm inimest küsitlesid mind 10 minutit. Tavapärased küsimused, et mis on mu hobid, miks mu eelmised töösuhted katkesid, kuidas tööl käiksin, kas olen hea pingetaluvusega ja stressitaluvusega, miks ma kohtuistungisekretäriks tööle tahan saada, mis on selle ametikoha ülesanded. Ja selline huvitav küsimus nagu... Kuidas ma suhtun eluheidikutesse? Siinkohal ütlen ära, ma ei suhtu kellessegi eelarvamustega.\nNii.. Aga peale küsimusi tuli test.. Jah, ma olin kõigest valmistunud, kuid mitte selleks... Kuigi, ma korraks kodus mõtlesin sellele, ent ei harjutanud. Kiirkirjutamine kohtuniku ütluste järgi... Ja närv tuli sisse hetkest, mil kuulsin esimest pikka sõna ning ma ei teadnud enam kas kirjutada edasi, mida veel suutsin haarata, kuna ilmselgelt olin juba liiga närvis, et lause mõttest aru saada.... Kuid ma ei suutnud, sest jäin mõtlema, et oleksin võinud ju nii teha ja naa teha... Ja huvitav kas teised suutsid ilusti terve lause kärmelt kirja panna?\nKui ma oleksin kodus sellele põhjalikumalt mõelnud, et kiirkirjutamine tuleb, siis ma oleksin hakkama saanud, sest ma oleksin vaimselt selleks valmistunud. Ja ma tean, et oleksin edukalt hakkama saanud... Ma suudan ju pea 400 tähemärki minutis kirjutada. Ja ilmselt oleksin saanud eile selle kohmakana tundunud sõna lühendina kirja panna, aga ma ei tulnud selle peale... Siis... Nüüd..Jah.. Oeh.\nKokkuvõtteks... Ma ei osutunud valituks, kuid olen õnnelik, et mind kutsuti vestlusele. See oli väärt kogemus.\nPostitaja: Ka kell 19:36


Allar Raja – Vikipeedia\nAllar Raja (sündinud 22. juunil 1983 Sindis) on eesti sõudja, neljakordne Euroopa meister.\nAllar Raja 2016. aasta olümpiamängude pronksmedaliga\n22. juuni 1983 (38-aastane)\nPronks 2009 Sõudmine\nPronks 2017 Sõudmine\nKuld 2009 Sõudmine\nHõbe 2010 Sõudmine\nKarjäär ja saavutusedRedigeeri\n2008. aastal tuli ta Euroopa meistriks neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Andrei Jämsä ja Jüri Jaansoniga ning 2009. aastal paarisaerulisel kahepaadil koos Kaspar Taimsooga. 2009. aasta MM-il saadi Taimsooga pronksmedal.\n2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Montemoris võitis ta koos Kaspar Taimsooga paarisaerulisel kahepaadil hõbemedali.\n2012. aasta suveolümpiamängudel võistles Raja paarisaerulise neljapaadi koosseisus koos Tõnu Endreksoni, Kaspar Taimsoo ja Andrei Jämsäga. Meeskond sai 4. koha.\n2012. aastal tuli ta koos Kaspar Taimsoo, Tõnu Endreksoni ja Andrei Jämsäga Vareses toimunud sõudmise Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks, seda saavutust korrati 2016. aastal Brandenburgis.\n2015. aastal tuli ta Prantsusmaal Aiguebelette'is toimunud maailmameistrivõistlustel neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Andrei Jämsä ja Kaspar Taimsooga pronksmedalile.\n2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis koos Kaspar Taimsoo, Andrei Jämsä ja Tõnu Endreksoniga pronksmedali.\n2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai koos Tõnu Endreksoni, Kaur Kuslapi ja Kaspar Taimsooga pronksmedali.\n2009 – Allar Raja ja Kaspar Taimsoo valiti aasta võistkonnaks.\n2010 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Kaspar Taimsooga, sõudmise paarisaerulise kahepaadi meeskond sõudmise Euroopa meistrivõistluste kuldmedali ja maailmameistrivõistluste pronksmedali võitmise eest 2009. aastal)\n2013 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Andrei Jämsä, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga, kuldmedali võitmise eest sõudmises paarisaerulise neljapaadi meeskonnas 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel)\n2017 – Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Andrei Jämsä, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga, pronksmedali võitmise eest Rio de Janeiro olümpiamängudel ja kuldmedali võitmise eest Euroopa meistrivõistlustel sõudmises paarisaerulise neljapaadi meeskonnas 2016. aastal)\n↑ Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19454\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Allar Raja\nJoel Kukk, "Allar Raja: mida vabamalt end tunned, seda rohkem suudad anda", Pärnu Postimees, 21. jaanuar 2006\nAnn Hiiemaa, "Allar Raja – öösel püüab pätte, päeval võidab võistlusi", sport.postimees.ee, 8. mai 2009\n"Kaspar Taimsoo ja Allar Raja on Euroopa meistrid", Sakala, 20. september 2009\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Allar_Raja&oldid=5939863"\nLehekülje viimane muutmine: 5. august 2021, 23:47\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:47, 5. august 2021.