"Rossija 1" nimetas "Tsirkonite" võimalikud USA sihtmärgid Venemaad ähvardava ohu korral\n18:05 24.02.2019 (Uuendatud 16:56 24.02.2019)\nTALLINN, 24. veebruar — Sputnik. Ameerika Ühendriikide idarannikul on selliste sihtmärkide hulgas Pentagoni hoone Washingtonis, kus asuvad relvajõudude kõrgeimad juhtimis- ja kontrollistruktuurid ja Staabiülemate komitee, Camp David - valitsuse juhtimiskeskus, Fort Ritchie (Maryland) presidendi varupeakorter, vahendab RIA Novosti.\nLääneranniku sihtmärkide hulgas on McClellan (California) - strateegiliste ründejõudude juhtimiskeskus ja Jim Creek (Washington) – tuumajõudude juhtimiskeskus.\n"Me lihtsalt paigutame midagi rikkumata ja kedagi häirimata ookeanidesse oma ülihelirakette "Tsirkon" kandvad allveelaevad - 40 tükki igal alusel – ja relvade tegevusraadiusse satuvad kõik needsamad otsustuskeskused, millest president Putin rääkis. Meie laevad jäävad väljapoole USA 200 miili laiust majandusvööndit. Kakssada miili on 370 kilomeetrit.\nSõjandusekspert selgitas, kuidas USA-d "garanteeritult hävitada" >>\nRehkendame 400 kilomeetri kaugusega rannikust. Kõik need otsuste langetamise keskused ei ole rannast kuigi kaugel. Ütleme veel 400. Kokku 800 km.\n"Tsirkon" lendab kiirusega 11 tuhat kilomeetrit tunnis. Seega kulutab rakett veidi vähem kui viis minutit, et 800 kilomeetrit läbida. Ülesanne kolmanda klassi õpilastele. Siin see ongi, vajalik lennuaeg," selgitas "Vesti Nedeli".\nNagu Vladimir Putin Föderaalkogule teatas, on Venemaa merel baseeruva hüperheliraketi "Tsirkon" kiirus üheksa Machi ja lennukaugus enam kui tuhat kilomeetrit. Temaga varustatakse nii olemasolevad kui ka ehitatavad pealvee- ja allveelaevad, tema stardiseadmed on samad, mis rakettidel "Kalibr".\nKui Venemaale tekib oht, rünnatakse muuhulgas ka "Tsirkonitega" Ameerika otsustuskeskusi, kust juhitakse Euroopas asuvaid raketitõrjesüsteeme. Nagu teada, võivad nende stardiseadmetes paikneda Venemaad ohustavad lähi- ja keskmaaraketid.\nWashington juba paigutas Rumeeniasse stardiseadmed Mk41, sarnaseid süsteeme rajatakse ka Poolasse. Nad kõik sobivad tiibrakettide "Tomahawk" väljatulistamiseks.\nVenemaa kangelase, eru-viitseadmirali Vsevolod Hmõrovi sõnul on iga Venemaa laev võimeline korraga umbes 40 raketti Ameerika juhtimiskeskuste pihta tulistama.\nTa rõhutas, et rannajoonest 500 kilomeetri kaugusel olev raketikandja suudab viie minuti jooksul hävitada kuni 500 kilomeetri kaugusel sisemaal olevad objektid.\n"Samas suudavad raketitõrjesüsteemid parimal neid rakette vaid märgata, mitte aga tabada," ütles Hmõrov kokkuvõtteks.\nraketitõrjesüsteem, allveelaev, tiibrakett


Notariaaltoimingud - Kiili Vallavalitsus\nVastuvõtt toimub eelregistreerimisega.\nVallasekretäri poolt teostatavad notariaaltoimingud\nTulenevalt notariaadiseadus § 53 lg 1 p 2 võib vallasekretär teha notari asemel järgmisi tõestamistoiminguid:\ndokumendi ärakirja ja väljavõtte õigsuse kinnitamine;\npensioni, elatisraha ja toetuste vastuvõtmise volikirja tõestamine;\npensioni ja toetuste teise isiku arveldusarvele kandmise avalduse tõestamine.\n1. Dokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamine\nIsik esitab dokumendi ärakirja või väljavõtte vallasekretärile koos originaaliga.\nVallasekretär kontrollib ärakirja või väljavõtte vastavust originaalile ja kinnitab selle.\nDokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamise eest tasutakse riigilõivu 0,63 eurot iga lehekülje eest (riigilõivuseadus § 324).\nRiigilõiv tasutakse vallasekretärile.\nRiigilõivu ei võeta riikliku toetuse ja pensioni saamiseks ning eestkoste, hoolduse ja lapsendamise asjas vajaliku dokumendi ärakirja või väljavõtte õigsuse kinnitamise eest (riigilõivuseadus § 45).\n2. Volikirja tõestamine\nVolikiri on esindatava poolt esindajale antud kirjalik dokument, mis väljendab esindaja volitust.\nVolikirja koostamiseks ja tõestamiseks peab vallasekretäri poole pöörduma volitaja (esindatav).\nVolitaja peab olema teo- ja otsustusvõimeline ning selgelt suutma väljendada, milliste õiguste teostamiseks ta soovib volikirja koostada. Kui volitajaks on juriidiline isik, kontrollib vallasekretär volitaja esindusõigust.\nVolikirja koostamiseks esitatakse vallasekretärile nii volitaja kui volitatava isikut tõendav dokument (pass, isikutunnistus, juhiluba).\nVallasekretär loeb volikirja volitajale ette ja annab volitajale läbivaatamiseks. Volitaja kiidab volituse heaks, allkirjastades selle vallasekretäri juuresolekul omakäeliselt.\nVolikiri võib olla koostatud tähtajalisena või tähtajatuna. Pensioni väljavõtmiseks antud volikiri kehtib maksimaalselt kolm aastat. Kui volikirjas pole kehtivusaega märgitud, kehtib see ühe aasta jooksul tõestamise päevast arvates.\nVolikirja tõestamise eest tasutakse riigilõivu 1,91 eurot (riigilõivuseadus § 325).\nRiigilõivu ei võeta pensioni saamiseks vajaliku volikirja tõestamise eest (riigilõivuseadus § 45).\nJuhul, kui pensionär viibib ravil, võib pensioni kätte saamiseks koostatud volikirja tõestada ka statsionaarse raviasutuse juht. Sel juhul kehtib see ühekordsena 6 kuu saamata jäänud pensioni väljavõtmiseks (riikliku pensionikindlustuse seadus § 44).\n3. Avalduse tõestamine\nAvaldaja peab olema teo- ja otsustusvõimeline ning selgelt oma tahet väljendama.\nAvaldaja esitab avalduse tõestamiseks vallasekretärile oma isikut tõendava dokumendi (pass, isikutunnistus, juhiluba) ning isiku, kelle arveldusarvele pension või toetus soovitakse kanda, nimi, isikukood, arveldusarve number konkreetses pangas).\nVallasekretär loeb avalduse avaldajale ette ja annab avaldajale läbivaatamiseks. Avaldaja kiidab avalduse heaks, allkirjastades selle vallasekretäri juuresolekul omakäeliselt.\nRiigilõivu ei võeta pensioni ja toetuste teise isiku arveldusarvele kandmise avalduse tõestamise eest (riigilõivuseadus § 45).


Metallist aiad - Leia pro oma projekti | wilio.ee\nKas otsite metallist piirdeaedade jaoks rauatöölist? Meil on selles kategoorias 23 297 pakkujat. Saada päring.\nKas vajate teenust metallaedade valdkonnas? Wilio aitab teil leida kvaliteetseid eksperte sihtimise, tootmise, montaaži ja teeninduse alal. Metallpiirete hind sõltub tavaliselt teenuste valikust. Vaadake lisateavet teenuste kohta: saatmiskulud, garantiijärgne teenindus, mida pakub üks meie kategooria 23 297 ekspertidest.\nKõik Metal aiad Praegu on metallpaneelid ja veerud raamimise aiad kõige tõenäolisemalt alumiiniumist või terasest, mis tekitavad sepistatud rauda ilmumist. Järgmistes ridades leiate kõik, mida vajate metallide aiate valimisel teadmiseks. Metal Aia ajalugu Koloniaalsel ajal võivad ainult need rikkamad endale lubada importida sepistatud - käsitsi kujutatud liitmikke nende õrnatele tellistele ja kivi masteritele. Kuid 18. sajandi alguses, kui sepistus on kasvanud siseturul, hakkas dekoratiivne raud kaunistama kodu erinevaid stiile. Populaarsed metalltooted jõudsid tippu Victoria ajastu ajal, kui nad alustasid valamise ja lahtiselt, et toota ümber kujundatud kaevandusi, veergusid ja hiire üksikasju. Tänapäeval on metallist aiad traditsioonilise raua ühendamiseks, kasutades taskukohaste terase või alumiiniumi ilmastikukindlat, tavaliselt õõnsate ruudukujuliste vardadega. Kergepaneelid on tavaliselt ühendatud kinnitusdetailidega, mis muudab paigaldamise lihtsamaks. Sepistatud raua klassikalise läikiva musta värvi paraneb mitmeastmelise pulbervärvimisprotsess pikema elueaga, mis vähendab oluliselt hooldust. Kui uuendamise projektid nõuavad tõelist sepistatud rauda, peavad käsitöölised toetuma päästetud materjalile, mida saab sulatada ja mida saab käsitseda, tehes sepistatud rauast parema tara ebaproportsionaalselt. Mida täna müüakse, kui sepistatud rauda on sageli massiivne teras (võib leida ka massiivset alumiiniumist), mis on kaunistatud masinate rullidega ja valatud detailidega, näiteks rosetid. Kliendi tootja saab ühendada materjalide ja tootmismeetodite sõltuvalt eelarvest ja paaristatud malmist detailid õõnes terasest vardad, säästes materjali kulud. Mõned top tootjad kasutavad vormid malmist tara paneelid, mida iseloomustavad kujundid, mis on leitud dekoratiivsete paigaldamise kataloogides Victoria ajastu. Uuri välja, milline tara tüüp ja stiil on kõige parem oma maja meelitada, nii et see ei ole liiga kulukas, kuid samal ajal, et te parandate oma maa vaateid juurtest. Selle tara tahke tera lihtne joon peegeldab müüritise reas maja alahinnatud stiili. Valatud rauast pallid kinnitavad iga õõnsa veeru, samas kui hajutatud valamisteabe üksikasjad annavad meeldiva välimuse railile keevitatud vardade välimuse mööda ülemist ja alumist. Materjal: torukujuline alumiinium Kujutud terasest taradena eelnevalt monteeritud paneelide või tükki komplektide komplektide jaoks lemmikloomadele, millel on rööbastesse kruvitud pikslid. Eelised: Ärge kunagi varre ja on umbes neli korda kergem kui terasest. Puudused: nähtavad ühendused elemendid, mis samm läbi iga varda. Tavaliselt on kruvipead tänaval nähtavad. Silmapaistmatu klamber paneelidel, mis ühendavad postituse küljega või postitava rööbastele. Nagu teras, siis fikseeritud näpunäiteid slatside vaadata parim. Metal on klambriga vastupidavamad kui plastversioonid. Elemendid nagu rõngad ja kaared aitavad põhilise disain eristada. Materjal: Massiivne teras Tükid töödeldakse ja seejärel keevitatakse. Rails on kinnitatud kolonniga konsoolide, käepidemete või keevisõmbluste abil. Eelised: võivad sisaldada tahkeid kõveraid ja kerida, köied voltidena ja teravate piikidena, mis jäljendasid rauda. Saadaval on keerulisemad mustrid kui torukujuliste taradega. Reeglina on nad ka tugevamad ja ohutumad kui torukujulised teras. Puudused: Pinnatöötlus ei pruugi sisaldada tsingitud katet, mis nõuab rohkem hooldust. Metallikate ostuvõimalused 1. Kodukeskuse lõpetatud paneelide ostmine 2. Koostatud paneelid 3. Hisending Professional teha kõik tööd 1. Paneelid: Kodukeskuste ja aedade tarnijatel on 6 jalga pikk torukujuline alumiiniumpaneelid, mis on ühendatud kruvid. Kodukeskused sobivad kodumeistrite jaoks pakuvad tavaliselt parimaid hindu, kuid piiratud arvu kujundusi. Kruvid, mis ühendavad rööpa tihvtid, võimaldavad teil õue sõnul "korda". Õõnsad terasest paneelid keevitatakse üksteisele või kulutõhusate hindadega. Kuna teras on tugevam, see on paneelides, mis muudab selle veoks raskeks, kuid võimaldab teil paigaldada vähem veergu. 2. Assamblee valmis: alumiiniumpaneelide tootmine kastist, mis on seadistatud kruvides kruvides raudteele vähendab paneeli hinda. Kuid need paneelid on saadaval ainult kõige põhiliste stiilide puhul. Kuigi see on aeganõudev transport, on kastid lihtne transportida keskmine sõiduauto. Steel on keerulisem keerulisem kui mõõdukas. 3. Professionaalne toode: see on sageli parim valik tahke terasest, mis nõuab raskete mehhanismide selle tõstmiseks. Kui teil on tugevalt kummardunud kinnisvara, võite soovida professionaalseid alumiiniumpaneelid või teraspaneelid kalduvuse kompass järjekindlalt. See võib olla raske seda teha nii, et teil jääb piisavalt ruumi, et lõigata rohi tara all. Keskmine maja vajab 70 meetri pikkust tara. Kui te ei soovi kaevata peaaegu 40 kolonni augud, mis on vajalikud torukujulise alumiiniumist tara installimiseks, ärge naudi professionaalset. Kuidas saada betooni kõnniteele Uue paigaldamise korral tellige postid metallplaatidega keevitatud põhja - kruvid müüritise hoidke plaati betooni. Kolonni kolonni ümber paigutamiseks saab kasutada täiendavat paigaldatud hoidikut, mis töötab samade kruvidega, ja seejärel katab vooder. Kuidas müüritisele ankurda Terase või alumiiniumist tara paneeli kombinatsioon telliskiviseinaga või müüritiste veergude vahel nõuab iga varda värvitud kruvidega fikseeritud konsooli. Kasutage reguleeritavaid vahekaarte, mis ei ole ruudud, kuid on näiteks kaheksa ohu kuju. Rusty kõrvaldamine. Praegu rikutakse värvi või raualakiga värvi või raualakki, see on ainult aja küsimus, mil rooste moodustub. Kuidas seda olukorda vältida? Võtke antiikkuse mask, kindad ja klaasid ning valige oma abrasiivne: bruto lihvimispaber või traatpintsel väikesel alal või puurimisel, mis on varustatud lameliga suuremate kohtade jaoks. Eemaldage rooste paljastamiseks ja kasutage peene teraga lihvpaberi, mis eemaldab ülejäänud värvi serva ümber ümbermõõduga. Peske seebi ja veega, seejärel loputage ja laske kuivada. Sisestage lindi pihustatud kahjustused. Valu lihvimisosa metallist aluse katte inhibeeriv rooste. Kui osa on tugevalt hästi, täitke lüngad abrasiivsete aluste kattega. Alusel mantel, pihustage läikiv ülemise kate, mis vastab teie olemasolevale tara värvile - vaevalt saadaval värvid Proovige otsida varupoest. Kaunista sisehoovisilindid, millel on lihtne paigaldatav, 30 kuni 48 tolli kõrge, tahke terase tara. Lükake iga paneeli maapinnale ja hoidke seda vertikaalasendis, kasutades mõlema otsa tihvtid. Ühendage paneelid jooksmise pikendamiseks või keerake keerake.


23. Aili Paju “Teadjanaine” | SEHKENDAMINE\n← 22. Olivia Saar “Humalapuu”\n23. Aili Paju “Teadjanaine”\nHuvi pärast võtsin mitmed Aili Paju raamatud, nüüd siis lugesin selle läbi. Iseenesest oli teema vähemalt uus – enam mitte ülikooli intriigid, vaid hoopis lugu teadjanaisest ja sellega seonduvalt elust üldisemalt. Keskmes on Laane Kaalu kodanikunimega Eleonore Buchman, väidetavalt Äksi Nõia kirjanduslik versioon. Kasutatud olla ka Äksi nõia märkmeid (mis saanud kord Kirjandusmuuseumile mikrofilmitud, ent mis olid kaduma läinud… seega mälu järgi ja teiste lugusid põimides). Loos põimub kolm inimest – esiteks nõid, siis endine südamearst, hilisem nõelraviarst Marvi Mets, kes lävis nõiaga tihedasti ja Kaalust kirjutada tahtev noor üliõpilane Anneli Oks. Igaühel oma arusaam elust, samm-sammult edasi hingestatud maailma poole teel.\nKirjanduslikus mõttes… ehk keskpärane. Samas on tore lugeda vaimujõu kohta, annab endale hea tunde, jõudu. Kuna sellist raamatut ei peeta nähtavasti kirjanduskriitika vääriliseks, ei leia netist samuti midagi. Ainult üks lugu kirjanikust, kus sellest raamatust põgusalt juttu. Postimehes on sellest raamatust ka. Selgub, et raamat ilmus esmalt 1994 ja selles, hiljem välja antud kõvaköitelises versioonis (2005) on üks peatükk juurde kirjutatud.\nTeele.luts.ee on teinud laheda Tartu tsitaatidest koosneva andmebaasi, seal on sellest raamatust kaks lõiku: esimene ja teine.\nRubriigid: raamat, sildid: Aili Paju. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Totaalne kokkuvarisemine ehk ajakirjanduse sisu ja meedia ärimudeli muutumine interneti mõjul > Tallinn\nTotaalne kokkuvarisemine ehk ajakirjanduse sisu ja meedia ärimudeli muutumine interneti mõjul\n30. märtsil 10.00 -11.30 Tallinna Ülikooli Mare õppehoones Uus-Sadama 5. Lektor on Priit Hõbemägi. Seminar on tasuta, pane ennast kirja ja osale!\nTallinna Ettevõtlusamet koostöös Tallinna Ülikooliga kutsub osalema loengusarja "Avatud Akadeemia 2017" seminaril 30. märtsil 2017 kell 10.00-11.30 Tallinna Ülikooli kampuses Mare õppehoones Uus-Sadama 5 Tallinna saalis M-225. Vaata hoone täpset asukohta Google Maps abil.\nAvatud Akadeemia seminari "Totaalne kokkuvarisemine ehk ajakirjanduse sisu ja meedia ärimudeli muutumine interneti mõjul" lektor on Priit Hõbemägi.\nKuidas interneti mõju on segi paisanud sadu aastaid toiminud ajakirjanduse aluspõhimõtted ja -väärtused, ning lõhkunud juba mitu järjestikust ajakirjanduse ärimudelit. Teema on eriti aktuaalne ja põletavalt päevakorral, samas on meediast pärit näited iga päev meie kõigi silmade all, kuid asjasse pühendamatud inimesed ei oska neid märgata.\nHooaja järgmised seminarid:\nKuidas IKT lahenduste abil planeerida ja automatiseerida tööd alustavas ettevõttes?, lektor Marek Mühlberg (27. aprill 2017)\nKuidas sotsiaalse ettevõtlusega raha teenida?, lektor Katri-Liis Reimann (25. mai 2017)\nAvatud Akadeemiasse toimub registreerimine igale loengule eraldi.\nRohkem infot kevadhooaja koolituste kohta Tallinna Ettevõtlusameti koolituste rubriigist.\nTel: 640 4225\nTel: 619 9516\n"Avatud Akadeemia 2017" on teemahommiku formaadis loengust ja arutelust koosnev sari.\nLoengusarja raames tutvustatakse ettevõtjatele erinevaid teemasid Tallinna Ülikooli fookusvaldkondadest ja valdkondlikest suundumustest, mis aitavad näha nende toetavat ja abistavat rolli ettevõtluse ja ettevõtlusoskuste arendamisel.\nTallinna Ülikooli õppejõud tutvustavad loengu ja järgneva arutelu käigus valdkondlikke trende, annavad ülevaate tänapäevastest ettevõtjale vajalikest tööoskustest ning vastavad arutelu käigus tekkinud küsimustele\nÜlikool pakub ettevõtetele erinevaid võimalusi mitmepoolse arengu toetamiseks ja seotud väljakutsete lahendamiseks. TLÜ Avatud akadeemia on partnerite jaoks esmane kontaktpunkt koostöösuhete loomiseks Tallinna Ülikooliga. Uuri lisa.


Kaheksa levinud ilupattu - Tervis - sõbranna.ee\nKaheksa levinud ilupattu\n27. september 2010, 17:24\nNaha tasakaalu hoidmiseks tuleks nägu alati leige, mitte tulise veega pesta.\nIgapäevastest iluprotseduuridest hoolimata ei pruugi pingutused alati vilja kanda. Womansday.com juhib tähelepanu kaheksale enamlevinud iluhoolduse veale ja võimalustele nende parandamiseks.\nUinumine meiki eemaldamata\nJättes õhtul meigi eemaldamata ei saa nahk öösel hingata, rakke uuendada, surnud naharakke eemaldada ja taastuda, selgitas nahahooduse ekspert Pratima Raichur. Tulemuseks on liiga rasune või kuiv nahk ning elutu jume. Raichur lisas, et öö jooksul nahk uuendab ennast ning on väga oluline enne magama minekut nägu puhastada ja loputada.\nSamal näopoolel magamine\nAlati ei saa kontrollida, millises asendis uinutakse, kuid korduvalt samal näopoolel magamine põhjustab nahal peenikeste joonte teket, kinnitas dermatoloog Jeanette Graf. Kortsukeste vältimiseks peaks peaalune olema kohev, kuna kõvemat sorti padi avaldab nahale suuremat survet. Graf soovitas tavalise padja peale asetada kuukujuline diivanpadi, et väiksem nahapind materjaliga kokku puutuks.\nTulise veega pesemine\nPuhastamine on alati vajalik, kuid liiga kuum vesi teeb nahale rohkem kahju kui kasu. Kõrge temperatuur tekitab näol pindmiste veresoonte laienemisest põhjustatud kapillaare, selgitas Raichur. Veresoonte seinad on väga õhukesed ja elastsed ning temperatuurile seega vastuvõtlikud. Naha tasakaalu hoidmiseks tuleks nägu alati leige veega pesta.\nSilmade ümbrus on kõige õhem ja tundlikum piirkond näos, kinnitas Graf. Mida enam hõõruda, seda rohkem nahk venib, kuna silmaümbruse nahas puuduvad rasunäärmed, mistõttu annab nahk väga vähe järele. Korduv hõõrumine ja silmalaugude tirimine, eriti kontaktläätsi paigaldades, tekitab peeneid jooni, sõnas ta. Et nahk pingul püsiks, tuleks kasutada niisutavat silmaümbruskreemi – mida kuivem on nahk, seda nähtavamad on kortsud. Läätsede silma panemisel tuleks laugude lahti hoidmiseks kasutada neljandat ja viiendat sõrme, kuna need on vähem jõulised ja seega nahaga õrnemad.\nNäo puhastamine enne juustepesu\nGray sõnul mõjub eriti tundliku naha puhul selline harjumus näonahale halvasti. Enamus niisutavaid juuksemaske või palsameid sisaldavad ohtralt õlisid, mis võivad näole voolata. Selle tagajärjel ummistuvad poorid ning tekivad punnid, eriti juuksepiiril, seega tuleks pärast juustepesu näonahk põhjalikult palsami jääkidest puhastada.\nLiigne näokreemi kasutamine\nÜleliigse niisutamise puhul ei ilmendu kreem piisavalt sügavale rakukihtidesse, mille tõttu ei saa nahk hingata ja poorid ummistuvad, kinnitas Raichur. Vahel võib see hoopis põhjustada naha kuivust. Kreemi kogust tuleks vähendada, näpuotsatäis on piisav, et nahka keskkonna kahjulike mõjude eest kaitsta.\nLäbi kõrre joomine\nKõrrega joomine võib tunduda naiselik, kuid põhjustab varakult kortsude teket. Korduvad näoilmed, nagu huulte prunti ajamine, põhjustavad aja jooksul peeneid jooni suu ümbruses, sõnas Graf. Lahendus on lihtne - tuleks otse klaasist, pudelist või topsist juua.\nLiiga tugevalt kinnitatud hobusesaba\nMida tugevam hobusesaba, seda rohkem juukseid välja langeb, märkis Graf. Iga viimse kui juuksekarva patsi tirimine võib viia taanduva juuksepiirini. Samas ei ole nähtus püsiv, kui õigel ajal harjumust muuta. Lõpetades patside tugevalt kinnitamise, peatub juuste väljalangemine. Teine võimalus on kõrge hobusesaba asemel juuksed kukla juurde lõdvemalt kinni siduda.


Novembrikuu lõpp võib tuua esimese talvetormi (23.11.2018 14:14)\nIlma ülevaade 24.11.18 – 30.11.2018\nLaupäeval (24.11) Venemaa põhjaaladele jõuab aktiivne madalrõhkkond ja selle edelaserv laieneb üle Eesti. Kord siin, kord seal sajab vihma, lörtsi või lund, aga sajuhulk on väike. Pärastlõunal põhja poolt alates muutub taevas selgemaks ja sadu lakkab. Tuul puhub edelast ja läänest, põhjarannikul loodest ning on tugev, ulatub puhanguti 12, öösel rannikul 15 m/s, õhtupoolikul pöördub kõikjal loodesse ja põhja ning nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel sisemaal 0°C lähedal (-2..+2°C), rannikul on +3°C ümber, päeval 0..+2, rannikul kuni +5°C.\nPühapäeva (25.11) ööks madalrõhulohk eemaldub, taevas on selgem ja ilm sajuta. Loode- ja põhjatuul on võrdlemisi nõrk. Õhutemperatuur on sisemaal -2..-6, rannikul kuni +2°C. Päevaks jõuab Lapimaale uus osatsüklon ja selle serva mööda lisandub meile loodevoolus niiskust. Keskpäeval jõuavad Hiiumaale ja põhjarannikule sajupilved, liiguvad edasi sisemaale ning õhtupoolikul sajab laialdaselt lörtsi ja lund. Saju hulk on siiski võrdlemisi väike ja maha jääv lumekiht on õhuke, vaid Harju- ja Virumaa põhjaservas võib sadu veidi tihedam olla. Puhub mõõdukas läänekaare, põhjarannikul loodetuul, õhtul pöördub kõikjal loodesse ja põhja ning muutub veidi tugevamaks. Õhutemperatuur on -2..+3°C.\nKolmapäeval (28.11) madalrõhkkonna mõju väheneb ja tõusva õhurõhu foonil on kohatisi lumehooge. Tuul on öösel ikka tugev ja puhub põhjakaarest, päeval kirdest ja põhjast ning jääb nõrgemaks. Õhutemperatuur on öösel -3..-7, rannikul 0°C ümber, päeval 0..-4°C.\nNeljapäevaks (29.11) liigub kõrgrõhuala Eesti kohale. Ilm on põhiliselt sajuta, kuid võib laiguti pilvine olla. Õhutemperatuur on öösel -4..-9, rannikul kohati 0°C ümber, päeval 0..-5°C.\nReedel (30.11) taganeb kõrgrõhkkond Venemaa kohale, aga selle äärmine loodeserv ulatub veel Balti riikide kohale. Läänemereni laieneb aga lääne poolt madalrõhkkond ning avaldab tugevat survet. Tuul pöördub edelasse ja lõunasse ning tugevneb, merel võib tormiks paisuda. Õhutemperatuur on öösel Lääne-Eestis -2..-7, ida pool kuni -10, päeval -1..-6°C.


Head ideed | Kirjutisi seinal\nPosted by pj on Wednesday, February 29. 2012\nInternetivabaduse teesid (algne variant) kirjeldavad nii mõndagi, mis Eesti Vabariigi Riigikogul ja Valitsusel kipuvad pidevalt meelest minema. Tegelikult on nad väärt seda, et lisada piltlikult öeldes Eesti Vabariigi põhiseadusesse 16. peatükk. Praktikas tähendaks see mõnede paragrahvide ümbersõnastamist interneti kontekstiga arvestades ning katmata teeside kohta uute paragrahvide lisamist sobivatesse peatükkidesse. Lõpptulemusena oleksid teeside kõik 13 punkti meie põhiseadusega vaieldamatult kaetud.\nDefined tags for this entry: internet, vabadus\nVisitestonia.com-nimelised tasuta WiFi levialad 50 Euroopa linna\nPosted by pj on Thursday, September 30. 2010\nViimases ajakirjas/ajalehes Diplomaatia esitab Cyrus Farivar idee, et Eesti võiks oma turismiturunduse jaoks teha mõnedesse Euroopa linnadesse EstoniaWifi nimelised tasuta WiFi levialad, mis kutsuks huvilisi Eestisse külla või äri tegema või teadust tegema.\nIdee on fantastiline, lihtsalt levialade nimi võiks olla Visitestonia.com ning selliseid linnu võiks olla näiteks 50 (sh 25 tähtsamat Euroopa ülikoolilinna).\nMida see maksma läheb? Eeldaks, et enamuses linades on saada 8 Mbit/s ühendusi hinnaga 1000 krooni kuus, lisame sellele 800 krooni seadme rendiks, hooldusteenuseks, monitooringuks ning asukoha rendiks, lisaks 200 krooni kuus veebisaidile, kuhu kasutajad vaikimisi suunatakse. Korrutame 2000 krooni läbi 12 kuu ja 50 linnaga ja saame 1,2 miljonit krooni aastas.\nEAS'i selle aasta eelarve on 3,5 miljardit krooni ning see miljonike võiks sinna küll ära mahtuda\nCategories: Head ideed | 4 Comments\nDefined tags for this entry: eesti turundus\nPosted by pj on Monday, July 19. 2010\nTeatavasti ujub Vaikses ookeanis Havai saartest kirdes kahe Prantsusmaa mõõtu plastmassist rämpsu kogum kogukaaluga kuni 4 miljonit tonni. Nüüd on hollandlased tulnud mõttele et selle võiks kohapeal ümber töödelda ja teha kuni 10000-ruutkilomeetrise ujuvsaare poolele miljonile elanikule. Saar oleks loomulikult isemajandav. Kogu Recycled Island projekt on alles analüüsifaasis, kuid kõlab igal juhul huvitavalt.\nHmm... ei tea mis jurisdiktsiooni alla selline saar kuuluks?\nDefined tags for this entry: puhtam maailm\nTallinn - Dubrovnik 229 EUR\nTallinn - Madeira 280 EUR


Koda: maksude avalikustamise eesmärgiks ei ole uue edetabeli loomine - ärileht.ee\nKoda: maksude avalikustamise eesmärgiks ei ole uue edetabeli loomine\nRahandusministeerium on välja töötanud eelnõu, millega soovitakse ettevõtete tasutud maksud muuta avalikuks maksu- ja tolliameti veebilehel. Idee selleks tuli Kaubanduskojalt. Koja poliitikakujundamise ja õigusosakonna juhataja kohusetäitja Marko Udras selgitab, miks koda seda vajalikuks pidas.\nEttevõtete tasutud maksude avalikustamise idee pärineb Kaubanduskojalt. Oleme vastavasisulise ettepaneku esitanud rahandusministeeriumile eesmärgiga näidata, kui palju ettevõtted reaalselt riigieelarvesse panustavad ning aidata seeläbi kaasa ettevõtjate kuvandi tugevdamisele. Loodame, et muudatus aitab kaasa ka maksukuulekuse suurenemisele.\nMaksude avalikustamise eesmärgiks ei ole uue edetabeli loomine\nMaksusummade avalikustamine ei suurenda ettevõtete kulusid ega too tööd juurde. Loodame, et muudatus leiab ühiskonnas laialdast mõistmist ning on abiks maksupettuste vähendamisel. Kindlasti ei ole idee eesmärgiks luua uut edetabelit, sest võrrelda saab ainult võrreldavaid asju. Kui üks ettevõte tegeleb kütuse müügiga ja peab riigile maksma kütuseaktsiisi ning teine ettevõte tegeleb eksportimisega, mille osas kehtib 0-protsendiline käibemaksumäär, siis on selge, et nende ettevõtete riigile tasutud maksusummad ei ole võrreldavad.\nEelnõu kohaselt hakkab maksu- ja tolliamet kord kvartalis oma veebilehel avalikustama ettevõtete tasutud riiklike maksude (tulu-, sotsiaal-, käibe-, maa-, tolli-, hasartmängu- ja raskeveokimaks ning aktsiisid), kogumispensioni maksete ja tööstuskindlustusmaksete summasid. Avalikustamisele kuulub ainult eelnevalt nimetatud maksude ja maksete koondsumma. See tähendab, et maksusummasid ei avaldata iga maksu lõikes eraldi.\nLasse Lehis: maksumaksjate „edetabel“ – raiskajate autahvel ja eksportööride häbipost (69) 12.02.2014\nRahandusministeerium tahab teha ettevõtete makstud maksud avalikuks (33) 10.02.2014\nTasutud maksud avalikustatakse 10. oktoobriks\nSeletuskirjas on märgitud, et ettevõtte tasutud maksusummad avalikustatakse kassapõhiselt ja kumulatiivselt ehk arvesse võetakse aasta jooksul tasutud summad. Arvestuses kajastuvad ka need summad, mis on vaidlustatud. Tasutud maksusummadest arvatakse maha aga maksuhalduri rahuldatud ja ettemaksukontole kantud tagastusnõuded. Näiteks, kui ettevõte on tasunud tööjõumakse 50 000 eurot ning saanud enammakstud käibemaksu tagasi 50 000 eurot, siis on selles perioodis ettevõtte tasutud maksusumma 0 eurot.\nMaksu- ja tolliamet avaldab eelnõu kohaselt ettevõtete tasutud maksusummad esmakordselt 10. oktoobriks 2014. Edaspidi avalikustatakse need andmed igale kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks. Lisaks ettevõtetele avaldatakse ka teiste juriidiliste isikute ning füüsilisest isikust ettevõtjate maksusummad.\nTagastusnõuete kontrollimise tähtaeg pikeneb\nKui ettevõte taotleb riigilt tagasi enammakstud käibemaksu, siis on maksuhalduril õigus esmalt kuni 30 päeva kontrollida, kas tagastusnõue on põhjendatud või mitte. Eelnõuga soovitakse tagastusnõude kontrollimise tähtaega pikendada 30 päevalt 60 päevani. See tähendab, et kui maksuhaldur täidab tagastusnõude 60 päeva jooksul, siis ei teki riigil ka kohustust ettevõttele intressi maksta.\nEelnõu seletuskirjas on välja toodud, et tähtaja pikenemine ei too kaasa tagastusnõude kontrollide arvu olulist suurenemist ning ei muuda maksu- ja tolliameti riskianalüüsi aluseid. Sellest võib järeldada, et ka tulevikus plaanib maksuhaldur täita enammakstud käibemaksu tagastusnõuetest 95% kuni nelja tööpäeva jooksul.\nSeega puudutab muudatus eelkõige neid ettevõtteid, kes esitavad tagastusnõude, mis vajab täiendavat kontrolli. Eelmise aasta andmetele tuginedes hindab maksu- ja tolliamet selliste ettevõtete arvuks 9400. Tegelikkuses võib see muudatus puudutada oluliselt väiksemat hulka ettevõtteid, sest näiteks 2013. aastal kontrolliti ligi 1200 tagastusnõuet kauem kui 30 päeva.\nMaksu- ja tolliameti hinnangul jääb neil 30 päevast väheks, et koguda piisav hulk tõendeid tagastusnõude eeldatava põhjendatuse hindamiseks, seda eelkõige majandustehingute keerukuse tõusu, piiriüleste tehingute arvu kasvu ning tagastusnõuete kuritarvitamise ohu suurenemise tõttu.\nEelnõu seletuskirjas on märgitud, et pikem tagastusnõude kontrollimise tähtaeg võimaldab senisest põhjalikumalt kontrollida kõrgema riskiga tagastusnõudeid. Lisaks leitakse, et muudatuse rakendamine aitab vähendada tagastusnõude esitamise kaudu riigi arvelt rikastumise võimalusi ja selle kaudu tervendada ka ettevõtluskeskkonda.\nEelnõu kohaselt hakatakse pikemat kontrollimise tähtaega rakendama nende tagastusnõuete taotluste puhul, mis on esitatud pärast 30. juunit 2014.


MAGRADA nahka stimuleeriv lavendli kehakoorija greibi essentsõliga, 250 ml - Heveren\nEsileht>Nahahooldus>Kehahooldustooted>Kehakoorijad>MAGRADA nahka stimuleeriv lavendli kehakoorija greibi essentsõliga, 250 ml\nMAGRADA nahka stimuleeriv lavendli kehakoorija greibi essentsõliga, 250 ml\nAromaatne ja rahustav lavendel on tuntud armastatud ravimtaimena. Lavendli kehakoorija valmistamisel on kasutatud meresoola kõige peenemat jahvatust. Meresoolal ja valge greibi essentsõlil on vereringet stimuleeriv toime – regulaarsel kasutamisel aitavad need võidelda tselluliidiga. Koorija kasutamine on tõeline puhastusrituaal, mis tagab sügava heaolu tunde. Pärast koorija kasutamist jääb nahk elastne, siidine ja sile.\nOrgaanilise lavendli essentsõli sissehingamisel mõjub see rahustavalt, leevendab pingeid ning soodustab uinumist.\nKoorib õrnalt ja tõhusalt.\nSisaldab 100% orgaanilisi taimeõlisid: jojoobi-, aprikoosi- ja värvohakaõli.\nSisaldab mineraaliderikast peenjahvatatud soolakristalle, kus on säilinud bioloogiliselt aktiivsed mineraalained – need aitavad reguleerida organismi rakkude toitumist ja puhastamist ning lihastel lõõgastuda.\nKasutamine: Hõõruge kehakoorija ringjate liigutustega niiskele nahale, loputage veega, seejärel kuivatage nahk. Peale koorija kasutamist nahk eraldi kreemi ega õli kasutamist ei vaja. Koorijat soovitame kasutada 1-2 korda nädalas.\nKoostis: Sodium Chloride, Glycerin, Carthamus Tinctorius Seed Oil*, Prunus Armeniaca Kernel Oil*, Simmondsia Chinensis Seed Oil*, Tocopherol (Vitamin E), Citrus Paradisi Peel Oil**, Lavandula Angustifolia Oil**, Juniperus Communis Fruit Oil, Linalool, Limonene\nOle esimene, kes hindab toodet “MAGRADA nahka stimuleeriv lavendli kehakoorija greibi essentsõliga, 250 ml” Tühista vastus


Mariel Aim – MuusikaPlaneet\nSildistatud: Mariel Aim\n6. aug. 2020 @ 14:02\nTidal Dunes avaldas täna, 6. augustil oma teise videosingli “I Don’t Mind”. Aprillis Eesti muusikamaastikule tekkinud muusikalise kollektiivi teine singel ilmus koos päikseliselt suvise videoga, mis on filmitud populaarsel Viimsi Põhjakonna trepil.\n26. juuni 2020 @ 11:44\nMAAILMAKUULSAD VIISID EESTI METSADE VAHEL! EESTI NEIU AVALDAS VÕIMSA KAVERI BRITNEY SPEARSI HITTLOOST “TOXIC”\nKes mäletab 16 aastat tagasi välja tulnud hittlugu “Toxic”? Poplaulu, millega Britney Spears vallutas kogu maailma ning mille originaalvideo on üks kallemaid muusikavideosid mis eales loodud?\n25. juuni 2014 @ 15:07\nMARIEL LAULAB SUVETUULES\n2011. aastal telesaates “Tallinn I’m Famous” osalenud Mariel Aim (19) on andnud välja laulu “Suvetuules”. „Ma laulan armumisest, ootusest, looduse ilust, sõpradest ja jaanitulest. Need kõik on minule väga hingelähedased. Ma pühendan selle loo nendele kes ikka veel lasevad suvetuulel oma südames tolmu ülesse keerutada,“ ütleb naeratades lauljatar oma värske magusa suveloo kohta.


Kaks soovitust, kuidas enda vitamiine mitte ära unustada! | sandrelle.net\nKaks soovitust, kuidas enda vitamiine mitte ära unustada!\n01/06/2016 // 15 Comments\nPäikselist juuni algust, armsad! :)\nMa ei ole kunagi suur vitamiinivõtja olnud, sest ma pole leidnud mugavat süsteemi järjepidevuseks ehk suure entusiasmiga võin ju nädala-poolteist neid mõnusasti krõbistada, aga mõne aja pärast jäävad nagunii kapinurka seisma. Siis aga võtsin appi ühe rakenduse nimega “Medisafe”, kus saab väga huvitavalt kirja panna kõik vajalikud vitamiinid/pillid, mida-mis kell pead kasutama ja päev on jagatud sektoriteks ehk eraldatud on hommik, lõuna, õhtu ja öö. Saab valida enda jaoks sobiva meeldetuletus-helina ning saab valida vitamiini suurust/värvi/kuju, et teate ajal kohe meelde tuleks, et mis tüüpi toidulisandi aeg kätte jõudnud on. :) Seda saab kõikvõimalikult täiendada veelgi, näiteks arstiaegu kirja panna ja ajastada endale ka selleteemaline meeldetuletus.\nEt igati põnev on selle kallal nokitseda ja asjad meelepäraselt mugavaks sättida. Kindlasti on selliseid rakendusi veelgi a la nime all “pill reminder”, aga minul kogemus just sellega. :)\nTeine kasulik soovitus oleks kõik vitamiinid hoida ühes käepärases kohas. Mina valisin selleks voodi kõrval oleva öökapikese ja sättisin kõik silmale nähtavale kohale. Kohe tahaks seal voodiäärel istuda ja vitamiine “noppida”. Samas pidin mõned lehekesed panema ka sahtlisse, sellisel lihtsal põhjusel, et ÄKKI tunneb mu kass Sipsik nende vastu kõrgendatud huvi ja hakkab neid närima.\nKui rääkida täpsemalt sellest, et missuguseid toidulisandeid hetkel ise söön, siis üheks põnevaks komplektiks on päevaks & ööseks mõeldud karbikesed. Nende olemus on ka huvitav just seetõttu, et päeval lahustan pakikestes oleva pulbri veega ning joon seda klaasikese. Maitselt meenutab seda roosat Vitamin Well’i (värvuselt ka), Tõnu meelest küll mitte, aga mulle küll meenutab. Lisaks ongi maitselt nii hea, kergelt-kergelt hapukas, et joo nagu niisama morssi/mahla. :) DIY Vitamin Well @ home! :D Ja ei ole kahtlast-kibedat rohumaitset juures.\nSellel sarjal on nii numps pakend ka, kuna olen hullult sellise värvi fänn, siis alguses ikka mitu päeva imetlesin neid öökapil. On samas nagu sisustuselemendid ka, karbi teed lahti ja seal on ilus motiveeriv lause. Kohe näha, et toote pakendisse on püütud panustada. Karbid ise on kergelt sametised, hea on neid käes hoida. Sellepärast kujutan neid täitsa kingiideena ka ette.\nEnne uinumist ehk ööseks tuleb aga võtta teine osa komplektist ehk kaks väikest tabletikujulist vitamiini. Kellel huvi, siis seda Truvity komplekti on võimalik soetada SIIT! Sellel lehel on päris pikalt ja põhjalikult välja toodud kõik tema head mõjud organismile, aga lühidalt öeldes on tegemist kaunimaks muutva toidulisandiga, mille koostisained aitavad kaasa normaalsele kollageeni tootmisele, aitavad nahal normaalselt toimida ning vähendada väsimust ja kurnatust. Lisaks aitavad rakke kaitsta oksüdatiivse stressi eest, mis võib olla tingitud igapäevastest keskkonnamõjudest või kiirest või stressirohkest elustiilist.\nKuna olen neid kasutanud ainult 30-päeva ja mingite elumuutvate tulemuste jaoks peaks neid veidi kauem testima, siis ei oska ma täpsemalt öelda, kas nendest miskit erilist kasu oli. Pulbrijook oli küll värskendav ja nahk on pehme, aga ma ei julge kindlalt väita, kas põhjus on nendes toidulisandites. :)\nLisaks on mul veel näputäis erinevaid vitamiine ja mida samuti katsetanud olen. Mul on alati olnud küll huvi, et kas figuurile mõeldud toidulisandid tegelikult ka toimivad ja mingit lisaväärtust juurde annavad, nii et seda suurema huviga olin nõus “katsejänest” mängima. Muidugi kui mulle Bio-Slim Duo kaalulangetamiseks mõeldud vitamiinid saadeti, siis rõhutati ikka mitu korda, et tulemusi tasub oodata vaid siis, kui toitumine korras ja liikumine päevakorras. Ja mulle hullult meeldis, et seda pidevalt toonitati, mitte ei püütud vitamiine maha müüa ja mulle umbluu jutt ajada, kuidas paari nädalaga lisakilosid kaotama hakkan.\nRoosasid tablette tuleb lõunasöögi ajal võtta kaks ja õhtusöögi ajal tumepruune kapsleid neli. Need sisaldavad CLA-d, rohelise tee ekstrakti ja karnitiini ning rohelise tee ekstrakt toetab ainevahetust, suurendades rasvade põletamist.\nKatsetasin neid eesmärgiga kaalulangetamise veidi lihtsamaks muuta, sest L-karnitiin ja roheline tee aitavad rasval lõhustuda (ja eks trenni ajal toimub rasvade lõhustumine paremini, kuna siis on kehal kohe palju energiat vaja) ja tegin väikse katse, et kui käisin nädalas kolm korda trennis, toitumine oli nädala jooksul korras (ehk tublid toidukorrad kolm korda päevas vahesnäkkidega), siis kaotasin 1,5kg. Jällegi, kuna olen neid katsetanud nii väikese (üks kuu) aja jooksul, siis ma ei oska täpselt öelda kas tegemist on kõikide asjade koosmõjul või on tõesti toidulisandist kasu. Igastahes plaanin neid ka edaspidi ostma hakata. Leiab neid kindlasti igast hästivarustatud apteegist.\nLisaks katsetasin D-vitamiini pärleid, sest olen nende headusest palju kuulnud ja ega väga teistmoodi siin vihmaste ilmadega päikesevitamiine ei püüa. Võtsin ühe tableti kord päevas, haige pole tõesti juba ammu olnud, kuigi täna on jõhker külmetus kaelas, aga ma pean endale ikka aeg-ajalt meelde tuletama, et märja peaga ei tohi otse välja joosta, isegi, kui on sellised soojad ilmad nagu praegu on.\nMiks aga D-vitamiini on vaja:\n• lastele normaalseks kasvuks, sest selleta luud ja hambad ei mineraliseeru õigesti,\n• normaalse südametegevuse ja verehüübimise saavutamiseks,\n• stabiilse närvisüsteemi ja vererõhu säilitamiseks,\n• aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele,\n• osaleb rakujagunemise protsessis,\n• aitab kaasa lihaste talitlustele.\nJärgmisena hakkan aga katsetama Bio-Seleen+Zink üliefektiivset immuunsuse toetajat, mis lisaks sellele omab ka juuste ja küünte tugevamaks muutmisel head efekti, on hea nahale ja nägemisele, aitavad vähendada väsimust ja kurnatust ning aitab kaasa normaalsele energiavahetusele. Ja terve hulk häid omadusi veel, mis on kirjas siin (link).\nTaaskord on tegemist Taani kvaliteettootega, mille koostist on uuendatud ja parandatud 25-aastase uurimistöö taustal ning leiab igast hästivarustatud apteegist! Pharma Nordi suureks plussiks on veel ka taskukohane hind. :)\nTeeks väikse loosimise ka? Huvilised kirjutagu selle postituse alla enda e-maili aadress ja loosin ühele välja kaks purki Kaltsium Magneesium D Pluss vitamiini, mis sisaldab 3 loodusliku päritoluga toitainet – kaltsiumit, magneesiumit ja D-vitamiini. Kaltsium on vajalik tugevate luude säilitamiseks, eriti neile, kes ei söö piimatooteid. :) Loos kestab kuni reedeni, 3. juunini.\nThis entry was posted in Määratlemata and tagged nutrilite eesti, pharma nord, pharma nord vitamiinid, vitamiinid.\n← Kuidas ma üle öö köhast lahti sain…\nPÕNEVAD UUDISED POLARILT! →\nSipsu says: 05/06/2016 at 19:02\nP. says: 03/06/2016 at 17:55\nKadi says: 02/06/2016 at 23:34\nElo says: 01/06/2016 at 22:34\nsandrelle says: 06/06/2016 at 10:49\nPalju õnne, Elo – Sina oled võitja!! :) Kirjutan Sulle kohe!\nElo says: 06/06/2016 at 10:59\nOi, see on küll rõõmustav uudis siia halli argipäeva :):) Aitäh!\nAnna-Liisa says: 01/06/2016 at 19:59\nAnni says: 01/06/2016 at 19:56\nLaura says: 01/06/2016 at 19:35\nAeliis says: 01/06/2016 at 18:47\nKsenia says: 01/06/2016 at 17:01\nKatre says: 01/06/2016 at 15:44\nReilika says: 01/06/2016 at 14:44\nMerike says: 01/06/2016 at 13:45\nSoovin loosist osa võtta :) merike.leitu@gmail.com\nAnne-Lii says: 01/06/2016 at 11:20


Erutavad nipid, mis su meest sekundiga jalust rabavad - Suhted & seks - sõbranna.ee\nErutavad nipid, mis su meest sekundiga jalust rabavad\n6. veebruar 2020, 19:59\nEnamik naisi arvavad, et mehed on kogu aeg valmis nendega voodisse hüppama ning ohjeldamatult voodirõõme jagama. Tegelikkus on siiski veidi teine. Järgnevad näpunäited aitavad sul oma meest igal ajal seksiks käima tõmamta. Samuti on võimalik mõnda neist kasutada ka siis, kui kallimast eemal viibid. Mida rohkem õpid oma meest seksuaalselt sütitama, seda rohkem ta sind tõenäoliselt armastab.\nFakt on see, et meestele meeldib, kui neid õrritatakse ja seksikate sõnumite saatmine on tänapäeval suur osa sellest. Ära kõhkle oma kallimale midagi siivutut või lausa räpast sõnumeerimisel. Samuti ei tee paha mõned seksikad fotod sinust päeval, mil viibite üksteisest eemal. See on eriti käima tõmbav siis, kui õhtul tõesti kohtute. Kokkusaamise ajaks oled ta juba nii käima tõmmanud, et soovib vaid su riided seljast tirida ning koos linade vahele seiklema minna.\nKanna seksikaid püksikuid\nKui su kallim näeb, et kannad seeliku all üliseksikaid püksikuid, soovib ta suure tõenäosusega sind koheselt võtta. Näe veidi rohkem vaeva üleannetu aluspesu valimisel, et valiksid välja just sellise pesu, mis teda tõesti käima tõmbab. Head valikud oleksid midagi pitsilist või eriti silmapaistvat, et tal tekiks huvi sinu intiimpiirkonnaga lähiajal aina enam tutvust teha.\nKeel on üks parimaid asju, millega meest üles kütta. Oluline on see, et keelt kasutades ei tohi liiga lohakaks muutuda, sest see võib kiirelt seksiisu tappa. Samuti peaksid kasutama keelt peale suudlemise ja suuseksi tegemise näiteks õrnalt kõrvade suudlemisel, kaela ja isegi rinnanibude lakkumisel.\nAvalikud ulakad puudutused\nKui järgmine kord kallimaga pargis või mõnes muus avalikus kohas jalutate, puuduta õrnalt tema meheau. Võimalik, et saab sellest tugeva impulsi, mis paneb teda sind koheselt jalust rabama. Tõenäoliselt leiad järgmisel hetkel end temaga voodist keset kuuma vahekorda.\nKahekesi kuuma duši alla\nPole midagi intiimsemat ega seksikamat kui koos dušši alla minna. Peske üksteist õrnalt ning ärge unustage õrnu puudutusi intiimpiirkonnas. Tunnetage üksteise alasti kehi ning suudelge üksteist õrritavalt. Kuum vesi ja veeaur soodustavad mehe erutumist ning parandavad ka vereringet, mis aitab paremini erektsiooni säilitada. Dušiseks on ülimõnus ning see on miski, mida peaks iga paar proovima.\nTee mehele striptiisi\nKui soovid mehele jätta kustumatut mälestust enda sensuaalsust ja seksikust näidates, on postitants koos striptiisiga ideaalne võimalus mehe erutamiseks. Võta lisaks postitantsu tunde ning õpi tantsima nagu kutseline strippar, sest just nii saate köita mehe tähelepanu täpselt siis kui ise soovite. Loomulikult vaid juhul kui koju vastava atribuutika soetad. Mõndadel kursustel õpetatakse ka sületantsu. Enne kui postitantsu ja sületantsu vahel valima hakkad, uuri välja, kumb sulle ja su kallimale rohkem meeldiks.\nTee talle massaži\nMassaaž on kindlasti üks erutavamaid asju üldse. Sensuaalne mudimine üle mehe keha lõõgastab ta pinges lihaseid ning sensuaalsed liigutused viivad ta kiiremini erutuseni kui arvata oskad.\nUsaldus on meeste jaoks tohutult oluline, seetõttu peaksite mõlemad selle hoidmise nimel pingutama. Üks tähtsamaid osasid usalduse juures on enesekindlus, mis ei lase kahtlustel usaldust lõhkuda. Mis aga erutab meest, on naine, kes teab täpselt keda ja mida ning kuidas soovib.\nKanna märga T-särki\nEriti tõhus on erutuseks on märja t-särgi kandmine ilma rinnahoidjata. Nii näeb mees sinu kikkis rinnanibusid ning tunnetab koheselt kuidas tema peenis erutusest tuksuma hakkab. Võid kindel olla, et järgmisel hetkel leiad end mööda seina surutuna kallimaga kuumalt suudlemas.\nTelefoniseks on parim võimalus end ja oma kallimat distantsilt lõbustada. Algus võib olla üsnagi kohmakas kuid mida rohkem seda praktiseerite, seda suuremaks naudinguks telefoniseks muutub. Suurepärane võimalus panna oma fantaasia tööle ning avada oma saladustekamber kõige suuremate seksi unistustega, mida varem kallimale pole julgenud avada. Usalda meid - su kallim ei hoia end enam ealeski tagasi, kui kuuleb sinu tegelikest põletavatest unelmatest.\nPaljud mehed armastavad kasutada dildosid ja muid seksimänguasju naise rahuldamisel. Hea moodus mõlema sugupoole rahuldamiseks on koos sekspoodi minna ning arutades välja valida just teile sobivad mänguasjad. Näiteks õige vibraator suudab mõne sekundi jooksul tekitada imelisi naudinguid enne tõelist seksiseiklust kallimaga. See vürtsitab oluliselt teie voodielu.\nÜkskõik, kas lähete välja või jääte koju, võivad seksikad riided väga lihtsalt mehi seksile mõtlema panna. Tihti piisab vaid läbipaistvast seelikust või rinnahoidja unustamisest. See mõte jääb teda painama ning ta suudab vaid sinu kehast mõelda. See aitab tal ka seksi ajal mõtetega rohkem kohal olla.


Isesõitvad bussid transpordivad Saue tulevikku - Uudised ja teated - Saue vald\nIsesõitvad bussid transpordivad Saue tulevikku\nSaue vald osaleb Eesti ainsa omavalitsusena rahvusvahelises pilootprojektis, millega hakatakse kümnes Euroopa linnas katsetama isesõitvat bussi.\nSuurte Euroopa linnade kõrval, nagu Budapest, Brasov või Barcelona, on väikese Saue linna kaasamine projekti juba omaette kompliment. Samas on sauelased uute tehnoloogiatega harjunud. „Saue linnatänavatel on aastaid ringi vuranud pakirobotid. Rahvas on nad omaks võtnud, targad tulevikulahendused on olnud osa linnarahva igapäevast," leiab vallavanem Andres Laisk.\nInglisekeelse pealkirjaga projekti „Scalable Autonomous Shuttle Pilots – Towards Smart Mobility Services" eesmärk on arendada alternatiivseid tulevikutranspordi võimalusi ja rohelist liikumisviisi.\nKui teistes projektis osalevates linnades on isesõitvaid busse kavas kasutada transpordiks linna ja lennujaama vahel või ülikoolilinnakutes siseliinidena, hakkaks buss Sauel praeguse plaani kohaselt liikuma kooli ja raudteejaama vahel. Tegemist on kuni 15 inimest mahutatavate bussidega, pilootprojekt algab kavakohaselt 2021. aastal.\nSaue vallas peetakse innovatsiooni ja uusi tulevikulahendusi igapäevase elu pärisosaks laiemaltki kui vaid robotitega seotult. Valda ehitati omal ajal Eesti esimene liginullenergia lasteaed, kaugtöö oli loomulik töövorm juba kaugelt enne koroonaviirust ja Saue uhiuus vallamaja on esimene täispuitmaja Eestis.\n„Meie meeskond on tõesti aldis standardlahendusi ja võssakasvanud tähendusi raputama, olgu siis tegemist personali- või planeerimispraktikatega. Isesõitev buss oleks lihtsalt samm edasi ja väga loogiline jätk tulevikuvõimaluste kasutuselevõtus," nendib vallavanem Andres Laisk.


PV paneelid – Hilaris – küttesüsteemid, soojustehnika, keskkonnatehnika\nPakume erinevate firmade polü- kui monokristalseid PV paneele võimusega kuni 450 W. Kuna PV paneelide tehnilised näitajad on ajas muutuvad, siis tuleks sobiva paneeli valikul lähtuda mitmest asjaolust: tootjapoolsest garantiist, tootlikkusest, maksumusest, väljanägemisest, paigalduse lihtsusest jmv. Anname nõu sobiva paneeli ja tervikliku süsteemilahenduse valikul. Paneelide tootlikkuse näitajatele on tavaliselt lisatud võimuse tolerants on +/- % paneeli nimivõimsusest. Seega kui tolerants on antud +/-3% siis 40 paneeliga (300 W) süsteemi korral võib tootlikkus olla kas 11,66 või 12,36 kW. Paneelide tootlikkuse näitajad on teinud märgatava arengu. 5-6 aastat tagasi oli monokristallilise paneeli tootlikkus 250W-260W, siis nüüd on sama suurusega paneelide tootlikkus juba üle 340W.


Eesti Elu Nr. 29 2020 - Tunne Kelam\nTunne Kelam - foto: www.wikipedia.org\nKuu aega pärast Balti riikide okupeerimist kümnete tuhandete Punaarmee vägede poolt juunis 1940 ning vahetult pärast seda, kui terrori tingimustes toimunud „valimised“ üheainsa lubatud nimekirja alusel olid võimaldanud luua kommunistliku vägivalla režiimile hädavajaliku poliitilise viigilehe, reageeris toimunule USA riigisekretäri kohusetäitja Sumner Welles.\nTema 23. juulil 1940 avaldatud deklaratsioonist möödub 80 aastat. Sellega pühkis USA valitsus võltsvalimiste viigilehe kõrvale ning hindas Balti riikides toimuvat sellisena, nagu see tegelikult oli - okupatsioonina ning kehtiva riigikorra vägivaldse muutmisena. Teisisõnu - käitumisena, mida saab ainult hukka mõista, mitte tunnustada.\nSiit algas nüüdseks ajalooliseks saanud USA mittetunnustuspoliitika, millele järgnesid teised Lääne demokraatiad.\nTäna on küllaga põhjust tunnustada selle väärtuspõhise poliitilise initsiatiivi kestvat positiivset mõju.\nEsiteks – olukorras, kus Balti riigid olid Molotov-Ribbentropi paktiga täielikult välismaailmast isoleeritud, Prantsusmaa kapituleerunud ning Suurbritannia pidas elu või surma peale võitlust Hitleri vastu, pani ookeani tagant langetatud hinnang maha selge ja püsiva märgi. Seda mitte ainult eestlaste, lätlaste ja leedulaste osas, vaid rahvusvahelise üldsuse jaoks tervikuna. Sellega väideti, et kolme väikeriigi minemapühkimine maailma kaardilt on ebaseaduslik ning moraalselt vastuvõetamatu. Sumner Wellesi seisukohale järgnes 50 riiki.\nTeiseks - seisukoht Balti riikide ebaseaduslikust okupeerimisest elas üle Stalini ja lääneliitlaste kokkulepped Teise maailmasõja lõpul. Elas üle niihästi külma sõja kui ka rahuliku kooseksisteerimise perioodi reaalpoliitika tugevad surved sellest loobuda ning uue reaalsusega „kohaneda“. Siin tuleb USA välispoliitika selle liini püsivust tõsiselt tunnustada. Kui poleks olnud Washingtoni kindlat seisukohta, poleks Euroopa demokraatiad mittetunnustuspoliitikaga ühinenud või oleksid sellest varem või hiljem loobunud.\nKolmandaks - balti rahvastele kujunes Teise maailmasõja järgses masendavas reaalsuses teadmine sellest, et maailma suurim demokraatia ei tunnista nende liidendamist Moskvaga ainsaks lootuse allikaks. Mäletan Nõukogude okupatsiooni aastaist, millise erutusega kuulasime läbi segajate ragina Ameerika Hääle vahendatud sõnumit sellest, kuidas USA president igal EV aastapäeval õnnitles peakonsul Ernst Jaaksoni ning väljendas usku, et kunagi Eesti saab taas iseseisvaks. Tähtis oli see, et nende õnnitluste jõud aastatega ei kahanenud, vaid hoopis laienes üle tähtpäevade raamide. 1983 juunis kuulutas president Reagan välja Balti Vabaduspäeva, mida hakati järgnevalt igal aastal tähistama.\nNeljandaks - USA mittetunnustuspoliitika pidurdas Moskva halvemaid plaane Balti riikide suhtes. See valdkond vajaks tõsist teaduslikku analüüsi, kuid võib väita, et pärast Stalini surma tegi teadmine sellest, et Balti provintsidel on USA silmis eristaatus, Moskva juhte ettevaatlikumaks. Teisisõnu - Balti küsimus oli selgelt see, millest kokkulepete puhul USA-ga ei saanud loota mööda minna. Juba fakt, et okupatsiooni-eelsete Balti valitsuste diplomaadid jäid terve okupatsiooniperioodi vältel Washingtoni diplomaatilise korpuse liikmeteks, et Läti ja Leedu saatkonnad toimisid USA pealinnas edasi, pidi Nõukogude välispoliitikuile mõjuma hoiatava punase rätina.\nTeadmine sellest, et Eesti okupeerimine on USA silmis ebaseaduslik, kandis esimese Hirvepargi meeleavaldusest osavõtjaid. 1987. a. Hirvepargi nõue polnud veel vabadusest, küll aga tõest. Tõest selle kohta, kas oleme Moskvaga seaduslikus abielus, nagu seda oli meile aastakümneid kinnitatud või on tõde hoopis Sumner Wellsi 1940. a. 23. juuli deklaratsioonis, et Balti rahvad liidendati Nõukogude Liiduga vägivaldselt ja seadusevastaselt.\n23. juuli puhul on kohane meenutada Eesti vabadusvõitleja ning õigusliku järjepidevuse parima teoreetilise põhjendaja Enn Sarve lauset – „Õiguse vastu ei saa ükski“. See on saanud tõeks. Kuid samasugune tõde on see, et õigust üksi kaitsta on peaaegu võimatu. Seetõttu on Ameerika Ühendriikide ajalooline panus Eesti õiguse kaitsmisesse kustumatu väärtusega.\nEuroopa Parlamendi liige 2004-19


Sigatüüka fanfic 3.\nPealkiri: Sigatüüka fanfic 3. 4/8/2009, 19:53\nMainin ära, et liba (Werewolf Took) tahtis, et lisaksin siia selle jutu, kuigi endale on see... vastutahtmist vn. Hale, et ma jõudsin sellega nii kaugele. xD Pmst kogu aasta olen kirjutanud seda jama. x]\n„Harry, ta ärkab!“\nkõik hääled, mis Sarlini kõrva ääres kostusid tundusid pigem olevat kauge mõminana. Järgmisena tundis tüdruk ainult teravat valu rinnus. Tema käed valutasid, jalad olid kriibitud ning jooksid verd. Ta ahmis õhku, kuid ei suutnud veel silmad avada. Õhkkond tema ümber muutus korraga murelikuks ning keegi haaras ta käest, katsumaks ta pulssi.\n„Me peame ta siia jätma,“ ütles keegi tüdruk. Sarlin kortsutas läbi une kulme. Ta ei mäletanud midagi, kuid ometigi oli see hääl tuttav.\nKõigest pimedus silme ees, tundis ta kuidas käsi õrnalt maha vajub. „Me ei saaks enam kaugemale ka minna,“ lausus veel üks poisi hääl. Neiu kuulis nõusolevat mühatust ning siis kuulis ta vaikset krabinat.\nKõik kolm, Harry, Ron ja Hermione olid püsti tõusnud ning viimane võttis kaelast ajakeeraja. Ta vaatas veel kord Sarlini poole, kes nii abitult kooli järve ääres pool-teadvusel lamas. Nad olid läbi elanud lahingu, kuid võit ei olnud nende poolne. Voldemort oli aidanud Surmasööjaid ja nad pidid põgenema. Hermione asetas keti kõigi kolme kaela ümber.\n„Ära viivita Hermione!“ sisistas üks poiss. Nimetatu ohkas vaikselt ja väga raskelt. Ta poleks tahtnud jätta sõbranna siia. Polnud hea mõte Sarlini mälust kustutada kõik faktid nende kohta... Või ehk?\nSarlin liigutas sõrmi, tundes enda käe all niisket mulda. Ta kortsutas veel kulme ning siis silmi pilgutades, sai ta vaid ähmase värvide mängu. Ja siis nägi ta enast kaks meetrit eemal seismas kolme kogu, kes korraks tema poole vaatasid.\n„Ruttu!“ ägas punapäine poiss. Selle ajaga nägi Sarlin nende jahmunud nägusid. Tüdruk, kelle pruunid lokkisjuuksed laiusid õlgadel, keerutas kiirelt ajakeerajat, pilk vahepeal temale vilksatamas. Suurte ümmarguste prillide, roheliste silmade ja mustade juustega pikka kasvu poiss hoidis pilku ainiti temal ning siis oli veel üks poiss, punapäine, hirmust kahvatu ja kõige pikem.\nJa siis, kõigest sekundi jooksul, oleks nagu kusagilt välk käinud ja kolm kogu kadusid ning jätsid Sarlini järve äärde vedelema, lastes tüdrukul vabalt suikuda tagasi sellesse pimedasse teadmatusse.\nTüdruk pööras pea kõrvale ja pigistas silmad üha rohkem kinni kuid magus lõhn, mis kohe tahtiski teda tagasi maa peale tirida, jahtis teda. Viimaks avas ta silmad ja vaatas jahmunult otsa madamé Promfeyle, kes tõmbas nüüd peekri ta näo juurest eemale ja naeratas kergelt.\n„Sa oled päris kaua maganud. Arvasin, et sa ei tulegi teadvusele,“ ütles ta sammukese tagasi astudes. Sarlin vaatas imestunult haiglatiivas ringi. Kuidas ta sinna oli sattunud? Viimase asjana mäletas ta kõigest kolme kogu ning sähvatust ja see oligi kõik. Oli keegi talle kallale tulnud? Tüdruk sirutas käe välja, et juuksed näo eest kõrvale lükata, kuid avastas, et ta lihased on täiesti tuimad ning rasked. Vaikselt ohates vaatas ta jälle haiglaemanda poole, kes teda mõtlikult seiras.\n„Vaeseke, nädal aega teadvusetult...“ pomises ta pigem endamisi. Sarlini tumedad silmad läksid pärani kui ta seda kuulis. Nädal aega? Semester pidi varsti läbi saama! Promfey ei teinud aga tema ilmest väljagi vaid tõttas oma kabinetti. Slytherinlane, kes tundis ennast nüüd rohkem abitult kui kunagi varem, vaatas talle pahuralt järele.\nKuid enne kui ta hakkas isegi puudust tundma sellest haigestunult rõõmsameelsest tädikesest, tuli ta juba tagasi, käes veel üks peeker.\n„Joo,“ käsutas Promfey ja tõstis Sarlini piisavalt palju, et too istuda saaks. Jook peekris oli lõhnatu. Mitte selline nagu ta oleks oodanud. Joonud tänulikult peekri tühjaks, tundis Sarlin ennast paremini. Kurk, mis tundus olevat kuivana olnud terve sajandi, ei valutanudki enam nii palju. Lastes ennast tagasi sellili asetada, vaatas ta nüüd kulme kributades ringi. Haiglatiib oli eredalt valgustatud ning valged tekid andsid silmi kipitama paneva kontrasti.\n„Sulle peaksid varsti külalised saabuma,“ lausus haiglaemand ning asetas tühja peekri kapikese peale. „Aga nüüd vabanda mind, ma pean teiste patsientide eest ka hoolt kandma,“ ütles ta ning kadnud ta oligi. Sarlin pigistas huuled kokku, kuid ootusärevus ei lasknud tal enam rahulikult olla. Lihased, mis kangesti valutasid, siis nüüd suutis ta käsi ja jalgu vabalt liigutada. Oma juukseid korda seadnud, viis ta pilgu kannatlikult ukse poole.\nEi möödunud viite minutitki kui uks avanes ning sisse astus pikk kogu, seljas helesinine mantel, kui seda nii nimetada võis ja hakk habe oli kinniseotuna vöökohani. Dumbledore.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 4/8/2009, 19:54\n„Te räägite, et ei mäleta midagi?“ oli Dumbledore toonis varjatud üllatus mida Sarlin suutis ära tabada. Ta noogutas kinnituseks olles rääkinud ära kõik, mis temaga juhtus enne kui ta teadvuse kaotas ja kõik unustas. Mees noogutas aeglaselt ning vaatas korraks üle õla. Promfey tegeles parajasti ühe teise õpilasega, kes oli kammistatud Slytherinlaste poolt. Kes siis veel saaksid niisuguste tegudega hakkama.\nMõlemad olid pikka aega vaikuses. Sarlin isegi ei teinud välja mehe läbitungivast pilgust, mis oleks tahtnud tema kolpa augu sisse puurida. Ta ainult vaatas imetleva ilmega kogu ruumi. Ta mäletas seda kõike, aga ähmaselt. Kõik need asjad... See tuttav voodi ja isegi lõhn. Ta on siin olnud, ta oli selles kindel. Ja veel see imeli tatoveering tema vasaku käe randmel. Kuidas ta selle sai?\n„Promfey sõnul on teiega kõik korras. Ta vaatab teid veel üle ja siis võite täna juba lahkuda siit,“ ütles Dumbledore viimaks. Sarlin viis järsult pilgu mehele, vaatas teda pikalt oma tumedate silmadega ning noogutas, andes mõista, et on kõik aru saanud. Viimaks tõusis direktor püsti ja lasi haiglaemandal lähemale tulla. Ta aitas Sarlinil püsti saada ning vaatas ta läbi, lastes teha igasuguseid harjutusi. Viimaks kui ta sai vabaks, vaatas ta ringi, otsides pilguga Dumbledore'i kuid ta oli juba läinud.\n„Pane end riidesse,“ ütles Promfey kui riided tüdrukule ulatas. Tõmmanud enda voodi ette kardinad, pani ta kiiresti uue koolivormi selga ja hingas sügavalt sisse selle värsket lõhna.\n„Nii, siba nüüd ruttu Suurte Saali, lõunasöögi aeg on käes,“ ergutas Promfey Sarlini, kes teda mõni hetk tühja pilguga vaatas ning siis noogutas. Kiiresti haiglatiivast välja jooksnud, sulges ta enda järel ukse kuid peatus järsult. Temast möödusid õpilased, kes teda isegi tähele ei pannud ja mis kõige hullem – seal olid koridorid. Slytherinlane tundis end kuidagi veidralt. Ta tundis seda kohta, kuid ometigi oli ta unustanud väga suure osa kõigest siinviibivast. Kes olid need tüdrukud, kes talle rõõmsalt noogutasid ja poisid, kes talle laialt naeratasid? Ettevaatlikult keerdtreppideni minnes, jõudis Sarlin peale pikka mõtlemist ja organiseerimist Suurde Saali. Esimest korda selle päeva jooksul tundis ta kiiresti ära millegi, mis on ta südamesse sisse söövinud. Sltyerhini.\nSlytherini laud oli tulvil õpilastest ja kui ta sellele lähenes, kuuliski kedagi juba tema nime hüüdmas.\n„Lõunast!“ see oli Susan, kes tema juurde tuli ja käe tema õlale asetas. „Kuidas sa ennast tunned?“\nTa talutati lauani nagu ei oskaks ta ise kõndida ning tehti koht vabaks, et ta istuda saaks. Tõstnud endale praemuna taldrikule, sõi ta seda aeglaselt, kuulates kaksikute loba tühjast-tähjast.\n„Need kolm dorklast on kaduma läinud,“ ütles viimaks Susan, kes silmi pilutades Gryffindori laua poole vaatas. Sarlin vaatas samuti sinnapoole, kuid ei märganud mingisugust muutust. Kolm dorklast? Õlgu kehitanud, kallas ta oma peekrisse kõrvitsamahla ning jõi seda ahnelt.\n„Jah,“ ohkas Julie, kes alles sõi enda pooleli jäänud salatit.\n„Ma kuulsin, et su võlukepp on katki, on see tõsi?“ küsis Johanna, kes üle laua Sarlini poole kummardus. Tüdruku silmad polnud isegi mõnitavad, vaid hoopis vastupidi, kaastundlikud.\n„On,“ oli Sarlini vastus. Imelik, kui kindlalt ta nende kõigi seas tundis. Paljude õpilaste pilgud pöördusid nende poole, kes olid kuulnud tema vastust. Pool lauast jäi järsku vaikseks ning mõned uudishimulikud, kes korraks nende poole vaatasid, jätkasid siis söömisega, kuid teritades kõrvu.\n„Millal sa Ollivanderi juurde minna kavatsed?“ küsis nüüd Julie. Susan kuulas kõike pealt, kuid eelkõige hoidis ta silmas Sarlini, kes tundus nüüd olevat nii häbelik. Ta vastas napisõnalisemalt kui kunagi varem ning tema hääl polnud enam külm nagu see kunagi olnud oli.\n„Ma ei tea,“ polnud tüdruk kindel ja kallas veel ühe peekritäie mahla omale.\n„Ma tulen sinuga kaasa,“ ütles Susan viimaks. Sarlin noogutas, ise ikka veel mahla juues.\n„Tule,“ vastas ta kõigest ja tõusis püsti. Hämmastav, kui vähe ta sõi, kuid enam polnud tal kõht tühi. Tema pea tuikas, nagu oleks just Deja Vu olnud, kuid endamisi pead vangutanud, kõndis ta nüüd Slytherini puhketoa poole, ise ikka veel ja harjumatult mööda pimedaid koridore ekseldes.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 6/8/2009, 19:55\nKuidas ta ellu jäi???\n*kratsib hämmeldunult pead*\nJa miks nad ta mälu ära diliitisid?\nOkei, Ordu, jah.\nIgatahes...Kahtlane, ja totaalselt lahe.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 6/8/2009, 20:02\nTglt nõme, et nad mälu kustutasid -.-\nA muidu uut\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 6/8/2009, 21:56\nMinuarust on lahe, kui mälu kustutati ja siis saab Sarlini piinata teadmatusega\nHehe, ei, ma kirjutan homme või ülehomme uue osa. Vb ka täna.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 8/8/2009, 17:48\nKuule, su postist on isegi ülehomme kohe möödas. Kus osa on? ^^\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 8/8/2009, 19:22\nSarlin vaatas korraks Susanile otsa, kes talle noogutas. Neiu võttis uue võlukepi kätte ja viibutas seda käes. Korraks käes vibreeris, kuid enam midagi ei juhtunud. Sarlin ohkas ja võttis uue kätte. Ollivander pani hoolitsevalt võlukepid tagasi karbikestesse ning vaatas tähelepanelikult tüdrukut, kes huulde hammustades omale õiget võlukeppi valida püüdis. „See pole õige...“ pomises ta viimaks.\nOli möödunud pool tundi esimesest võlukepist ja peaaegu kohe oli ta need ära pannud. Susan istus rahulikult ühel toolil, jalg üle teise ning vaatas tähelepanelikult tüdrukut, kes nii palavikuliselt leti ees seisis. Tal oli Sarlinist kahju, kuid see polnud enam toosama sihikindel tüdruk, keda ta kunagi teadis. Ta leiti järve äärest teadvusetult ning peale ärkamist ei mäletanud ta midagi. Lisaks olid veel need kolm Gryffindori õpilast kaduma läinud.\nSarlin ohkas vaikselt ja võttis uue karbi kätte. Talle vaatas vastu peaaegu samat värvi võlukepp mis tema oma oligi olnud. Jutt jooksis üle ta keha kui ta selle kätte võttis ja siis pettunult langetas. Jälle üks 'puupilbas' mis pole tema jaoks loodud. Ollivander hakkas samuti tüdinemise märke näitama, kuid teisalt oli ta väga uudishimulik. Ta oli esile toonud paljud parimad võlukepid kuid miks mitte ükski neist ei olnud sobiv. Väike mees hingas pahinal välja ja noogutas kiirelt Sarlinile, kes oli asetanud võlukepi tagasi karpi ja sulgenud selle ettevaatlikult. Ta tahtis praegu nutta, kuid ei saanud. Keegi või miski tema sisemuses keelas tal seda teha. Pealegi nutaks ta siis kui oleks üksi. Susan vaatab teda nagunii millegipärast veidralt ja kahtlustavalt. Korraks seiras Sarlin Susanit, kes oli pea kõrvale pööranud, et tänavale vaadata. Tüdruk oli käed rinnal vaheliti pannud ja näol oli kõrk ilme. Ootab ta minult midagi enamat? Mõtles Slytherinlane ja vaatas Ollivanderi poole, kes sibas kiiresti leti juurde tagasi, kaenla all mitu karpi. Need pani ta letile ja Sarlin võttis esimese karbi kätte. Samal ajal kui Ollivander teised võlukepid minema viis, viipas ta esimesega. Tühi tunne. Tundus, nagu ei tahaks ükski võlukepp asetada seda kohta temas mis kuulus endisele. Sarlin hingas sügavalt sisse ja võttis teise võlukepi kätte. Saanud samasuguse tulemuse nagu kõigi eelnevatega, vaatas ta viis ülejäänut ja võttis kolmanda kätte.\nSarlin oleks võlukepi peaaegu maha pillanud, sest ta tundis ennast üle pika aja hästi. See pildus tähti ning tugev surin läbis ta käe. Susan oli püsti tõusnud ja tüdruku juurde tulnud, pannes käe ta õlale.\n„Ma usun, et meie otsinguretk on läbi,“ lausus ta vaikselt. Sarlin vahtis ikka veel jahmunult enda uut tumemusta võlukeppi ja vaatas uudishimulikult Ollivanderit, kes lausus: „Eeben, 12½ tolli pikk, sees lohe südamekõõlus.“\nMaksnud võlukepi eest ära, väljus Sarlin Susani järel poest, hoides võlukeppi pühalikult käes.\n„Tahad sa harjutada?“ küsis Susan mõne aja pärast. Diagoni põiktänav oli juba ammu seljataha jäänud ning nüüd sõitsid nad kooli poolt saadetud tõldadega tagasi Sigatüükasse. Sarlin noogutas aeglaselt, pilk aknast välja kinnitatud. Väljas hakkas pimenema ning iga minutiga lähenesid Sigatüüka soojad kumad, mis nii kutsuvalt kaugel paistsid.\n„Jah, ikka,“ pomises neidis vaikselt. Susan noogutas vaikselt, vaadeldes jälle tähelepanelikult reisikaaslast. Sarlin oli selle ajaga veelgi kahvatumaks muutumas ning jäi väga sõnakidaraks. Tahtmatult neidis ohkas summutatult. Kunagi polnud ta tõesti selline. Isegi siis kui Sarlin lendluudpallis õnnetult alla kukkus ja peaaegu kuu aega haiglatiivas viibis, pole ta kunagi niisugune olnud. Praegu on ta... eemalolev. Mõtetemull mis Sarlini ümbritses oli peaaegu käega katsutav.\n„Sarlin?“ küsis ta vaikselt. Tõld võnksatas vaikselt kuid sõitis edasi. Saanud vastuseks vaikse mühatuse, mis tähendas, et teda kuulatakse, Susan neelatas hääletult. „Mis kuri vaim sind vaevab?“ küsis ta murelikul toonil. Sarlin vaatas teda natuke pettunult, kuid ka uudistavalt. Osa kuuvalgusest valgustas tema peaaegu valget nahka ning ülejäänud näopool jäi tumeda varju alla. Tüdruku tumedad silmad kiiskasid pimeduses nagu kaks musta pärli.\n„Mind ei vaeva miski,“ pomises tüdruk mõne aja pärast vastuseks. See vastus Susanit ei rahuldanud ning ta kummardus natuke ettepoole.\n„Sa tead, et sa võid mind usaldada. Räägi.“\nSarlin lasi peal norgu vajuda. On mõtet rääkida talle sama hästi kui võõrale majakaaslasele enda unenägudest, mis painavad nüüd igal ööl ja sellest tühjast tundest, mis on temaga kaasas käinud alates sellest ajast kui ta haiglatiivas ärkas?\n„Minuga on kõik korras,“ valetas ta ning noogutas veel juurde. Tema toonis polnud kübetki sarkasmi ega irooniat, mis oleks võinud teda reeta. Susanit surmtõsiselt vahtides, sai ta samasuguse pilgu vastu ning siis tüdruk istus jälle sirgelt.\n„Kui sa nii ütled,“ lausus ta. „Kuid kui sul on tõesti midagi lahti, siis sa võid minuga rääkida.“\nSarlin avas korraks suu kuid lasi sellel kinni klõpsatada. Polnud tõesti tarvis hakata rääkima kogu lugu nii nagu ta mäletas. Ta tegi seda niigi Dumbledorele, kuid too oli mees keda võis usaldada. Tõld peatus ja Susani järel lipsas Sarlin välja. Suured väravad laiusid nende ees, mis tehti koheselt lahti kui nad pärale jõudsid. Tundes end jälle koduselt, liikusid mõlemad tüdrukud Slytherini puhketuppa.\nPunakas kuma valgustas rohelisi seinu ning seal oli esimest korda üle pika aja nii mõnusalt soe. Võibolla tulenes see lihtsalt sellest, et õues oli jahedam kui tavaliselt. Sarlin võttis jaki seljast ja riputas selle ühe nagi külge mis nurgas oli.\n„Sa magama ei kavatsegi minna?“ küsis Susan kui Sarlin läks magamistoa asemel edasi puhketuppa ja vajus ühele diivanitest istuma. Saanud vastuseks eitava peavangutuse, Susan ohkas seekord kuuldavalt.\n„Sarlin, ma ei saa aru mis sinuga toimub. Kas keegi lõi sulle suure kiviga vastu pead? Kui nii, siis ma otsin veel suurema ja löön tugevamini, et sa mõistuse pähe võtaksid! Tundub nagu oleks Must Isand ise su ajusopi kallal käinud!“ laiutas tüdruk seda öeldes äsi. Sarlin vaatas talle jahedal pilgul otsa, kulmud kõrgilt kergitatud.\n„Ja mis siis kui nii olekski? Kas sa kavatsed siis minu mõtetes ka jamama hakata?“ küsis ta. Susan noogutas, pigistades huuled tugevasti kokku. Mõlemad tüdrukud põrnitsesid teineteist pikka aega. „Ma ei saa aru mida sa minust tahad! Pagan võtaks, kes sa üldse oled? Ma nägin sind esimest korda Suures Saalis! Mida sa üldse tahad minust?“ pahvatas Sarlin püsti karates. Susan taganes sammu, vaadates imestunult otsa tüdrukule, kes temast mõned meetrid eemal seisis. Viimaks oli Sarlin see kes alla andis ja tagasi diivanile istus.\n„Ma ei tea isegi mis mingua viga on... Ma ei mäleta mitte midagi... Alguses ma isegi mõtlesin mida ma siin teen ja kes te kõik olete...“ lausus ta vaikselt. Ta pea vajus käte vahele ja silmisse olid kerkinud esimesed pisarad. Udune pilk ei kadunud ka silmist kui ta üritas sõrmedega pisaraid pühkida. Susan oli tema juurde istunud ja käed tema ümber pannud. Ta oli oodanud küll hullemat situatsiooni... Midagi šokeerivamat, kuid tundus, et sõbranna jaoks oli see niigi hull. „Ma ei saanud aru kes te kõik olete enne kui ennast ei tutvustanud... Ma ei tea kes sa oled täpsemalt...“ Sarlin hingas sügavalt sisse, üritades mitte nutta. „Ma ei tea kes mina isegi enam olen.“\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 9/8/2009, 14:35\nEii, meeldib. Väga Sarlini viimased laused olid väga head\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 9/8/2009, 14:56\nNja, tõesti, kergem oleks öelda kohe Susanile :"Ah, fuck off, I'm depressed."\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 12/8/2009, 10:35\nMul endal pole ka enamasti aimugi, kes ma parajasti olen.\nNäiteks paar tundi tagasi, kui maalt linna sõitsin, pidasin ma bussisõidu ajal end Regan Blackiks... Ära küsi, kes see on. Ma ei tea.\nMis veel juttu puutub: Jah, Voldy käis ta ajudes. Või noh, peaaegu, kedavratas ju. Ja ma annaks ise ka heameelega Sarlinile kiviga vastu pead. Kahel põhjusel: esiteks saaks ta võibolla siis mälu tagasi ja teiseks selle eest, et ta vahepeal nii napakas oli. ^^\nJutt on (Y), 5 (ilma plussita), ja uus osa kõlaks toredasti. =)\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 12/8/2009, 12:55\nNoh, ma kirjutaks hea meelega uue, aga see on venna arvuti\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 12/8/2009, 14:40\nSellepärast mul ongi see foorum, millel ma olen uute kasutajate liitumise ära keelanud ja selle ära hide'inud, nii et ma saan seal rahus juttudele uusi osa salvestada (avaldamata osi) , olenemata arvutist. Siis ei pea igast arvutist uut osa otsima. Soovitan järgi teha. ^^\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 12/8/2009, 15:09\nM, no thanks Ma elan üle\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 21/9/2009, 17:05\nKuhu uus osa jääb?! * trambib jalgu ja karjub *\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 21/9/2009, 17:23\nMetsa kännu otsa.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 21/9/2009, 19:24\n* põrnitseb * Ma tahan KOHE uut osa.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 25/9/2009, 19:03\nSusan lükkas punase raamatu lauanurka ja vaatas enda kõrval istuva Sarlini poole, kes huvitatult samat raamatut sirvis mille tüdruk oli just ära pannud.\nOjaa, see slytherinlane oli tohutult muutunud. Esimest korda oli Sarlin võtnud mugu-uuringuid nii tõsiselt. Asi oli vist väga tõsine?\n„Kui keegi sulle kiviga pähe lajatas, otsin ma suurema ja löön sind tugevamini...“ pomises ta vaikselt endamisi. Kuid Sarlin ei kuulnud.\nTema tumedad silmad ahmisid endasse neid ridu võluvõimeteta inimestest. Ta oli justkui uuesti sündinud.\nÕigus küll, ta ei mäletanud õieti mis temaga oli juhtunud viimased kuud, kuid miskipärast ei tahtnud ta teada. Kõik need veidrad lõigud unenäost...\nPoiss välgunoole armiga... Lokkis juustega tüdruk... Punapäine noormees, blondide kiharatega tüdruk... Veel üks punapäine inimene... Kaua võib ta nende nägusid lintidena enda ees näha?\nTa nägi enda unes mitu korda Dumbledore'i.\nKui ta oli veetnud enda eelmised kolmkümend minutit Suures Saalis, oli ta hoolikalt seda professorit silmitsenud. Kohe kindlasti võis öelda, et tema unes oli mees vanem. Aga mida see kõik tähendama pidi?\nOhates asetas ta raamatu lauale ja hõõrus väsinult silmi, saades sellega Susani tähelepanu. „Kas tüütas ära?“ küsis tüdruk ettepoole kummardudes.\nMugu-Uuringud olid seekord Gryffindorlastega. Isegi Hufflepuffidega olid tunnid lõbusamad. Neid sai professori seljataga natuke kiusata, kuid enam ei kuulunud Sarlin selliste hulka.\nTeadmata enam ise ka miks oli ta ära öelnud ühest oma lemmiktegevusest. Need nõmedad dorklased vahtisid teda nagunii igal vahetunnil kui ta kusagile läks. Pärast tunde raamatukogus oli ta kuulnud kuidas paar Gryffindori õpilast ja üks Huff oli temast taga rääkinud. Neilegi polnud märkamatuks jäänud tema eriskummaline muutumine.\n„Pisut,“ tunnistas tütarlaps üles, asetades enda kõhnad käed lauale. „Ma pole ammu korralikult puhata saanud...“\n„Võibolla peaksid sa kellegile oma unenägudest rääkima?“ pakkus Susan.\n„Kellele?“ oli Sarlin toon kuiv. Ta oli niigi väga palju rääkindu oma pinginaabrile. Väga-väga palju. Kuid isegi tema ei osanud anda piisavalt häid järeldusi, ükskõik kui hea psühholoog ta ka poleks.\n„Aga professor Snape?“ kergitas too kulmu.\nDe Wound hingas sügavalt sisse: „Mida tema oskaksi mulle välja pakkuda? Ta hakkaks mind ilmselt ka hulluks pidama kui ma räägiksin talle kõigest mida ta näinud olen...“\nSusan vangutas ainult pead kuid ei vastanud midagi. Professor oli klassi ette ilmunud ja alustas enda igava lobaga.\nSuur saal täitus kiirelt rahvaga.\nSama kiirelt täitus ka Slytherini laud, kuhu oli Sarlin istuma potsatanud ja endale taldrikusse kartuliputru kuhjanud.\nAndrew, Slytherini koolivanem, kes oli hiljuti St. Mungost tagasi tulnud, istus tüdruku vastas ja sõi, ise raamatut lugedes. Kaksikud istusid mõlemad tema külje all ja vadistasid midagi maast ja ilmast. Nüüd oli tema nende uueks sihiks.\nKuigi Sarlin teadis mida koolivanem oli talle teinud, pidas ta seda kõigest Imperio needuse kahjuks. Ta mäletas väikeseid lõike Susanist... Kuidas too oli temagi lõksu meelitanud ja siis oli talle must märk tehtud.\nViimaks koolivanem ohkas raskelt ja tõstis pilgu, lajatades raamatu raskelt vastu lauda.\n„Palun, kas te saate vait jääda?“ küsis ta tüdrukutelt, kes mõlemad samal ajal suu kinni panid ja solvunult noormeest põrnitsesid. Siis tõusid mõlemad püsti ja väljusid saalist. Vaist ütles Sarlinile, et viha nende kahe tüdruku peal kaua ei kesta. Järgmisel vahetunnil on nad jälle Andrewi käteküljes rippumas.\n„Nad tüütavad ära juba...“ lausus ta vaikselt ja sõi natuke enda taldrikust enne kui raamatu jälle kätte võttis.\nSarlin noogutas vaikselt, pilk jälle õpetajatelauda kinnitatud.\nNoorem kui tema unenägudes professor Dumbledore arutas midagi McGonagalliga, kelle nägu oli tõsine. Professor Snape kuulas pealt, ütles vahepeal sõna sekka, noogutas vahest ja siis vaatas esimest korda üle saali Slytherini laua poole, otse Sarlini poole.\nVeel ennegi kui tüdruk oleks jõudnud sellele kullipilgule vastata, oli professori tähelepanu jälle direktorile koondatud.\nImelik, oskas neidis ainult mõelda enne kui jälle tähelepanelikult kolme õpetajat vaatlema jäi.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 27/9/2009, 19:25\nOkei, ma olin vahepeal ilma netita, aga nüüd lugesin ja ...\nNo critic, või õigemini, sa kasutad liiga vähe komasid. Vahepeal on neid vaja\nTahan kategooriliselt uut osa KOHE!\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 2/10/2009, 20:56\n„Harry!“ hüüdis keegi tüdruk, kelle lokkis juuksed lehvisid siis kui ta kiirelt noormeheni joostes jõudis. Too oli maha kukkunud, huul verine. Võlukepp vedeles vaid mõned sentimeetrid poisi käest ning siis ta tõusiski.\nPikk, roheliste silmade ja ümmarguste prillidega. Eemal irvitas valge näo ja blondide juustega noormees.\nSundides enda lihaseid liigutama, tõusis Harryks nimetatu püsti ja võlukepi maast haaranud, sihtis ta sellega poissi, kes seisis juba võitlusvalmis asendis.\n„Sa lähed Azkabani nagu sinu isagi!“ lubas Harry, saates kiire needuse teele. Kiirelt selle loitsu Protegoga tõrjunud, moondus noormehe nägu vihast.\n„Enne sa sured, Potter!“ lubas ta.\n„Löö Malfoy mättasse!“ hüüdis juba kõrvale tuikuv punapäine poiss. Ta hingeldas raskelt kui nendeni jõudis ja tüdruku õlast kinni haaranud, seisis ta seal, endal silmad sinna-tänna sähvimas.\n„Teised peaksid ka kohe kohale jõudma!“ ähkis ta raskelt.\n„Ron? On sinuga kõik korras?“ uuris tüdruk kiirelt. Enne kui punapäine noormees vastatagi jõudis, ilmusid nendeni teised õpilased.\nPatili kaksikud, Lovegood, Longbottom, Weaseleyd ja teised.\n„Selle nolgiga ei tohiks enam probleeme tekkida,“ lausus üks kaksikutest, Patil, kes vihaselt põrnitses Malfoyd. Too ei paistnud lisajõududest muret tundvat. Hoopis vastupidi. Tal oli hea meel.\n„Mul on väga kahju, aga sa tõid kõik oma sõbrad lõksu, Potter,“ sõnas ta ainult ning siis ilmusid mustade ududena kohale ülejäänud Surmasööjad, nende keskel Voldemort, punased ussisilmad ainiti Harryle kinnitatud.\nSarlin ärkas oma voodis karjudes. Jälle üks neist õudusunenägudest. Või nii ta vähemalt neid nimetas. Susan, tema kõrvalvoodis pööras uniselt teise külje, nohisedes midagi läbi une.\nAga Surmasööjad polnud need, mis Sarlini kõige rohkem häirisid. See valge punaste silmadega kogu.\nAlates sellest ajast kui ta oli mälukaotusega ärganud haiglatiivas, oli ta seda nägu unes näinud. Iga kord tappis ta kedagi. Vahest olid need noored inimesed, vahest vanad. Kuid ta ei teinud vahet.\nLord Voldemort. Ta oli seda nime kuulnud unes lausuvalt Surmasööjalt. Kõik nimetasid teda väga kartlikul viisil.\nJah, praegugi tegutses selline isik, kui ta ei olnud ... niisugune. Lord Voldemort värbas omale auahneid liikmeid, kuis mis seos sellel Sarliniga on?\nLasknud peal padja sisse vajuda, ohkas neid raskelt. Tõesti, mis seos sellel kõigel minuga on? mõtiskles ta enne kui taas unne suikus.\nHommikul ärkas Sarlin ööelamustest hoolimata kõige varem.\nVoodist tõusnud, läks neid vaikselt mööda magamistuba, minnes dušširuumi. Seal jaheda veega ennast kiiresti üle loputanud, kuivatas ta ennast võlukepi abiga ja siis kui ta tagasi magamistuppa. Kaksikud, Julie ja Johanna olid juba ärkvel ning mõlemad panid ennast uniselt riidesse.\nTervitanud neid vaikselt, polnud Sarlin kinddel, kas kuulis vastust, kuid voodini jõudes, oli Susan ennast tema poole pööranud ja jõllitas teda suurte silmadega.\n„Kuidas sa ennast tunned?“ uuris slytherinlane vaikselt. Kaksikud ei teinud neist enam väljagi. Nad olid vaikselt sosistades oma vestlusesse niivõrd süvenenud, et unustasid üldse kõigi kohalolu.\n„Hästi,“ vastas Sarlin, vajudes voodile istuma. Külm dušš oli oma töö ära teinud. Ta tundis ennast tõepoolest palju paremini.\n„Ma kuulsin kuidas sa öösel karjusid.“\nSusan oli tabanud äkitselt vastu naelapead. Sarlini käed langesid põlvedele ning ta noogutas alandlikult. Sõbratari eest polnud mõtet enam seda varjata. Pealegi üritas ta ju Sarlini aidata. Need kõik nõuanded...\n„Ma arvan tõesti, et sa peaksid kellegiga sellest rääkima. Ma pole professionaal ega oska sulle midago soovitada,“ rääkis tütarlaps siis, kui istuma tõusis. Sarlin vaatas Susanile silma ning nõustus vaikides sellega mis talle just öeldi.\n„Professor Snapel peaks esimene tund täna vaba olema,“ sõnas Susan. „Kui sa tahaksid, siis sa võiksid ju kohe...“\n„Kust sa tead, et tal esimene tund vaba on?“ kergitas Sarlin kiirelt vahele pistes kulmu.\n„On olemas asi nagu “Ajatahvel“!“ ei lasknud Susan ennast sellest mõnitavast kommentaarist kõigutada. Neid köhatas hääle puhtaks: „Igatahes, kui sa läheksid umbes kell seitse tema kabinetti ja räägiksid oma unenägudest, arvan ma, et ta saab sulle mingisuguse joogi valmis meisterdada mis aitaks sul tagada unenägudeta une.“\nSlytherinlane, Sarlin noogutas raskelt. „Jah, ma teen seda,“ vastas ta, tundes ennast pisut rahulikumalt.\nRaske puituks avanes ning professor vaatas imestunult Slytherini tüdrukut, kes tal ukse taga seisis, ise kergelt hingeldades. Snape juures käis vähe õpilasi ja kui üldse käidigi, siis pugemas selleks, et saada oma esseel head hinnet.\n„Kuidas ma saan teid aidata, preili Wound?“ küsis professor, tehes ruumi selleks, et Sarlin saaks edasi astuda.\nKui tüdruk seda tegi, nägi ta esimese asjana riiuleid ja palju-palju erinevate värvidega pudeleid. Need ajasid tüdrukul pea pööritama, kuid ta astus edasi ning võttis ühel toolidest istet.\n„Mis teid vaevab?“ küsis Snape, kes oli istunud laua taha enda mugavasse tooli.\nSarlin trummeldas närviliselt vastu tooliäärt. „Noh, ma näen õudusunenägusid...“ alustas ta. Professori pea vajus kergelt küljele ning ta kergitas kulmu kuid ei öelnud midagi, seega Sarlin jätkas, hakates enda unenägusid kirjeldama.\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3. 4/10/2009, 10:34\n* loeb läbi *\n* ei oska midagi öelda, sest see on liiga hea *\n* tahab uut osa *\nPealkiri: Re: Sigatüüka fanfic 3.


Kas pean maksma elatist ka nende päevade eest, mil lapsed on minu juures? - Perekonnaõigus - vastused.ee\nKas pean maksma elatist ka nende...\nKüsimus: Kas pean maksma elatist ka nende päevade eest, mil lapsed on minu juures?09.01.2012\nMinu eksnaine on teinud kiirmenetluse korras maksekäsu, mille alusel nõuab meie kahe lapse jaoks elatist 278 eurot kuus (ehk seadusjärgse miinimumsumma). Telefonivestluses olen maininud, et kui lapsed minu juures viibivad, peaks ta mulle selle eest raha tagasi maksma. Ta ei olnud sellest vaimustuses, kuid ei hakkanud ka vastu vaidlema. Enamasti on lapsed minu juures kõik koolivaheajad ja mõned nädalavahetused.\nDetsembri kuus olid mõlemad lapsed minu juures 6 päeva, kas mul on õigus selle võrra detsembri eest väiksem summa üle kanda? (kirjutaksin ülekande teksti ka, et "detsembri elatis, miinus 26-31.12. isa juures"). Loogiliselt võttes peaks mul ju see õigus olema, sest sel ajal täidan mina nende ülalpidamiskohustust.\nTeiseks, kui mul on õigus selle perioodi eest vähem maksta, siis kuidas on maha võetavat summat õige arvutada? Kas 278 : 31 * 6 (et jätan lihtsalt 6 päeva eest maksmata) või 278 : 31 * 6 * 2 (sest tegelikult peaks nende 6 päeva eest tema mulle veel oma poole juurde maksma)?\nPraegu need summad nii suured ei olegi, aga kui suvel on mõlemad lapsed mitu kuud minu juures, tekib tõsine küsimus, et mille eest ma veel nende emale raha üle kannan?\nPessimistina arvan inimestest alati halvimat ja kardan, et kui kannan laste emale nõutust väiksema summa üle, annab ta saamata jäänu osas nõude lihtsalt kohtutäiturile, kes hakkab mingeid küsimusi esitamata mu arveid arestima. Kas mul on ennast kuidagi sellise olukorra eest võimalik kaitsta? Loogiliselt võttes peaks mul ju õigus olema mitte maksta aja eest, mil ma ise laste eest hoolitsen. Nende emal ju sel ajal nendega seotud kulusid ei teki.\nJuhul, kui elatis on kohtuotsusega välja mõistetud, kuid Teie maksate väljamõistetud summast väiksemat elatist, saab seda lugeda ülalpidamiskohustuse mittekohaseks täitmiseks ning lapse emal on õigus pöörduda kogu summa kättesaamiseks kohtutäituri poole. Seega võite laste emaga kokku leppida, et nende päevade eest, mil lapsed Teie juures on, Te elatist ei maksa, kuid sellegipoolest on lapse emal tegelikkuses õigus eelnevalt nimetatud tegevusele.\nOn arusaadav, et teete ajal, mil lapsed viibivad Teiega, otseseid kulutusi nende ülalpidamiseks. Kui elatis on juba välja mõistetud, kuid soovite selle vähendamist (nt suveperioodil, mil lapsed veedavad Teiega suure osa ajast), tuleb vastava nõudega pöörduda kohtu poole.


Soome naine järgis kõiki soovitusi ja sai ikka koroona - nüüd hoiatab teisi - eestinen\nSoome naine järgis kõiki soovitusi ja sai ikka koroona – nüüd hoiatab teisi\nTamperes elav vabakutseline ajakirjanik Taina kirjutab sotsiaalmeedias, kuidas on suhtunud koroonasse kogu aeg ettevaatusega.\nNaine jättis koos mehe Harriga ära kõik külaskäigud, poeski käidi vaid korra nädalas. Poes kandis ta maski, kuigi seda tegid vähesed. Maski kandmise tõttu tema üle isegi naerdi, vahendab Yle.\nNaine märkis, et nad elasid nagu nunnad või mungad kloostris ja järgisid kõiki ohutusnõudeid. Aga ikka läks nii, et nad said mõlemad kuu aega tagasi koroona. Mees puutus nakkusega kokku seoses tööga ja nad käisid mõlemad testi tegemas.\nSee oli šokeeriv, kui kirjaga tuli koju teade positiivse COVID proovi kohta. Algul oli tunne, et see on viga, sest kõik oli tehtud õigesti.\nTaina tahab nüüd asjast rääkida avameelselt, kuna tal on mulje, et paljud ei võta haigust tõsiselt. Nakatumine on äraspidine lotovõit, aga selle vastu ei saa enam midagi, kui see on käes. Koroonaga nakatunuid tihti süüdistatakse, aga nakkuse võib saada ka nii, kui järgid kõiki soovitusi ja reegleid.\nPaljudel juhtudel nakatutakse perekonna sees. Näiteks Pirkanmaal oli eelmisel nädalal 66 nakatumist ja neist 15 olid seotud perekonnaga. Kolmandikul juhtudest polnud nakatumise allikat võimalik kindlaks teha.\nTerves Soomes on 55 protsenti ehk üle poole tuvastatud päritoluga nakatumistest perekonna sees. Pärast testitulemuse teadasaamist tekkisid Tainal ja tema mehel haigusnähud. Palavik kestis üle nädala, lihased ja liikmed olid valusad. Hingata oli valus. Viirus sundis päris voodisse. Olukord oli raske, aga haiglasse ei mindud. Hiljem tekkis veel nahalööve. Nakatumisest on möödas neli nädalat, aga põletiku ja veresuhkru tase on ikka kõrge.\nKeegi ei tea, millega see kõik lõppeb. Haiglasse hingamisaparaadi alla ei tulnud minna, aga niisama kerge viirusega polnud samuti tegu. Koroonaviirus on mõjutanud mehe ja naise elu, sest mõlemad on ettevõtjad. Kevadel haigestus Taina isa raskelt kopsupõletikku ja teda ei saanud piirangute tõttu vaatamas käia. Isa sai näha alles haiglas surivoodil. See oli raskem kui enda haigestumine.\nTaina ja Harri kaks nädalat kestnud isolatsioon lõppes kaks nädalat tagasi. Naine räägib, kuidas koroonapatsient jääb oma hädaga üksi. Jälitamise ja isolatsiooni kohta tuleb mitu kõnet, aga keegi ei võta ühendust tervisekeskusest ega küsi, kuidas haigus kulgeb. Olukord võib üksi elavale eakale inimesele olla üsna hirmutav, kui avalikkuses räägitakse palju koroonasurmadest ja intensiivravist.\nSüsteemi huvitab vaid jälitamine ja isoleerimine, aga mitte üksi kodus oleva haige olukord, leiab Taina. Lisaks kaasneb koroonaga sildistamine. Koroonaga haigestumine oleks nagu katk või koolera, seda isegi siis, kui pole sünnipäevadel ega välismaal käinud.\nTiina hoiatab nüüd inimesi koroona eest. Paljud on piirangutest väsinud, aga alles nüüd haigestumine algab.\nTaina Kanerva piti maskia, noudatti ohjeita sekä vältti kaikkia menoja – silti hän sairastui pahoin koronaviruksesta: “Käänteinen lottovoitto”\nYli puolet jäljitetyistä tartunnoista tapahtuu samassa taloudessa asuvilla. Moni saa tartunnan perhepiirissä, vaikka varoisi kontakteja ja kulkisi maski päässä. Tamperelainen freelancer-toimittaja Taina Kanerva on ottanut koronaviruksen koko ajan vakavasti. Kanerva perui miehensä Harri Järvisen kanssa kaikki mahdolliset menot. Kaupassakin käytiin vain kerran viikossa. Kaupassa Kanerva piti maskia, vaikka toisella kotipaikkakunnalla Sastamalassa vain harva piti.


Aminohapped on tegijad\n"Normaalne (ainevahetuspõhine) söömine on lihtne, mittekulukas ja väga bioefektiivne ning tagab ainsana selle, et parima kiirusega, parimas vahekorras ja koostises jõuavad ka vajalikud aminohapped sinu organismi käsutusse," kinnitab Mihkel Zilmer (pildil).Foto: TOOMAS HUIK\nMihkel Zilmer, 15. veebruar 2015 17:57\nToiduvalgud on unikaalsed asendamatud makrotoitained, nende biokvaliteet on inimkehale eluliselt tähtis.\nKõige olulisematest toitainetest, näiteks toiduvalkudest, kõneldakse sageli meedias kõige vähem, seevastu süsivesikutest ja rasvadest räägitakse vahetpidamata.\nKehavalkudel on asendamatuid üliolulisi funktsioone ainevahetuses, et keha talitlus oleks ideaalne. Ka geeniinfo realiseerub vaid vastavate valkude sünteesi kaudu. Inimkehas on üle 2000 ensüümvalgu, mis tagavad kõikide ainevahetusreaktsioonide toimumise, sealhulgas ka kehavõõraste ühendite kahjutukstegemise.\nHulk ainevahetuse elutähtsaid reguleerijaid on valgud (insuliin, glükagoon jt). Retseptorid on vajalikud hormoonide tööks, nägemisfunktsiooniks, raviainete toimeks jm – nende koostis ja töö on valkudepõhine.\nEnamiku ainete, ka raviainete jõudmine toimekohta vajalikus hulgas ja vajaliku kiirusega pole võimalik transportvalkudeta: verealbumiin transpordib rasvhappeid, punaliblede hemoglobiin kindlustab hapniku liikumise, transferriin kannab edasi rauda jne.\nMeie ellujäämise/kaitse igapäevased alustalad on valgulised antikehad, hüübimisfaktorid, vere pH regulaatorvalgud jm. Kokkutõmbevõimelised valgud tagavad lihaste talitluse.\nBiomembraanide valgud, küünte ja juuste keratiin, kõõluste kollageen, kromosoomide histoonid jm on vajalikud nii ehituslikult kui ka kaitseks. Spetsvalgud tagavad, et geenidelt kirjutatakse info maha täpselt ja õigeaegselt. Valkudel on ka energeetiline roll, kuid võrreldes süsivesikute ja lipiididega väiksem. Tark Loodus ei lõhu ülitähtsaid valke lihtsalt energia saamiseks!\nKõik see on aga tagatud vaid juhul, kui valkude ehitusosi aminohappeid on inimkehas kogu aeg piisaval hulgal ja nõutavates vahekordades. Seetõttu ongi ülitähtis parima kiirusega, parimas vahekorras ja koostises aminohapete inimkehasse jõudmine.\nSee on võimalik bioloogiliselt kõrge kvaliteediga toiduvalkude igapäevase piisava söömise kaudu. Ehitamaks üles kehaomaseid valke, aga ka nukleiinhappeid, ja kasutamaks aminohappeid paljudeks muudeks elutähtsateks ülesanneteks (vererõhu regulatsioon, närvitalitluse tagamine jm), peab inimorganism saama aminohappeid, seda enam, et üheksat neist ta ise ei valmista.\nVajame iga päev bioloogiliselt väga häid toiduvalke, mis seedetraktis lõhustuvad aminohapeteks ja mida imendumisjärgselt kasutavad keharakud paljudel ülivajalikel eesmärkidel.\nToiduvalgud on seega unikaalsed asendamatud makrotoitained, mille puhul on eluliselt tähtis nende kvaliteet inimorganismi jaoks. Kui toidukraam sisaldab toiduvalke, milles on rohkesti ja inimkeha rakkudele sobivaimas vahekorras asendamatuid aminohappeid, on see kõrgkvaliteediga toiduvalkude allikaks (nt muna, linnuliha, kala, piimatooted).\nKui toidukraam ei anna koostiselt inimkeha kehavalkudega sarnaseid toiduvalke (loe: aminohappeid), on nende toiduainete valgud inimorganismi koostist ja tipptalitlust silmas pidades madalama biokvaliteediga (nt taimsed valgud).\nEks ikka leidu mõningaid, kes üritavad mis tahes põhjusel inimkeha kompositsiooni, koostist, ainevahetust ja talitlust samastada taime omaga, olgu selleks aprikoos, apelsin, uba, hernes või soja. Normaalselt sööjad on aga ka ülitolerantsed ja kui tegemist on täiskasvanud inimesega, siis las käia.\nEndale illusioonide loomine ja oma kehaga eksperimenteerimine pole ju keelatud. Peaasi, et ei muutu hüperaktiivseks ega hakka oma lastele, kolleegidele ja teistele oma toitumisaktsioone peale suruma.\nTüüpmanipuleerimine, mille kohaselt palju erinevat taimset toidukraami kombineerides saab inimorganism nende valkudest kõik aminohapped kätte, pole aga tõsiseltvõetav mitmel põhjusel.\nKogu see ränk segu tuleb ju seedetraktil põhjalikult läbi hekseldada. See on äärmiselt suur energia- ja materjalikulu, võrreldav nõela otsimisega heinakuhjast. Nii häiritakse aga ka terve hulga toidukomponentide normaalset imendumist, suure kiudainesisaldusega toidukraam halvendab valkude seedumist ja nendes leiduvate aminohapete kasutamine on väheefektiivne.\nOrganismi satub eri taimedega ka hulk inimkeha ainevahetusele mittevajalikke ühendeid ning nendega toimetulek põhjustab samuti teatud ekstrakulutusi. Nii et võta asju ikka mõistusega ja ära lase ennast lollitada.\n- Pidev ja normaalne valkude süntees ja uuenemine on organismis ülioluline, vältimaks haigusi, tagamaks igal hetkel kaitset ohtlike faktorite, bioloogiliste objektide vastu ja võimaldamaks kehal efektiivselt võidelda haigustega.\n- Parimaks talitlemiseks, kaitseks jm vajab inimorganism, et iga päev jõuaksid verre kõik aminohapped (sh asendamatud aminohapped) parimates kogustes ja keharakkudele võimalikult sobivates suhetes. Selle tagab vaid normaalne söömine.\n- Normaalne (ainevahetuspõhine) söömine on lihtne, mittekulukas ja väga bioefektiivne ning tagab ainsana selle, et parima kiirusega, parimas vahekorras ja koostises jõuavad ka vajalikud aminohapped sinu organismi käsutusse. See ongi ju sinu organismi soov!\nSöömise ratsionaalsus ja emotsionaalsus\nToiduuudised 6. veebruar 2015 13:36\nVajalikud bakterid toidus\nToiduuudised 18. jaanuar 2015 10:21\nKõrgelt hinnatud kala (3)\nToiduuudised 15. jaanuar 2015 15:05\nAPPI! APPI! Kole Sterool läheneb igast suunast! (16)\nToiduuudised 10. jaanuar 2015 09:40


Vabatahtlikuna tegutsemine | Siseministeerium\nTähtis on parandada nii eraisikute kui ettevõtjate teadlikkust ja oskusi, et kaitsta enda ja teiste vara nii lõhkumise ja varguste kui ka vee-, tule-, elektri- ja gaasiõnnetuste eest. Eelkõige tähendab see tõhusat teavitustööd ja asjatundjate kaasamist ohutuse suurendamisse, aga ka naabrivalve võimaluste parandamist, aktiivset järelevalvet ning igaühe ettevalmistust õnnetuste ärahoidmiseks või nendele reageerimiseks.\nKogu Eestit võrgustikuna katvad vabatahtlikud päästjad, abipolitseinikud, naabrivalve liikmed ja teised aktivistid täiendavad kutseliste päästjate ja korrakaitsjate tegevust, seovad kogukonda ja jõuametkondi ning aitavad lahendada ja ennetada õnnetusi ja korrarikkumisi.\nAsendamatu ja ammendamatu panuse turvalisuse loomisel vabatahtlina annavad: vabatahtlikud päästjad päästeseltsides, abipolitseinikud politseijaoskondades, vabatahtlikud merepäästjad merepäästeseltsides, naabrivalve liikmed naabruskondades ja paljud teised, kes oma tegevusega elavdavad oma kogukonda.\nSiseturvalisuse vabatahtliku tegevuse edendamiseks toetab siseministeerium koos ametitega vabatahtlike ühinguid ja tegevust rahaliselt, loob soodsat õiguskeskkonda ning tunnustab eeskujulikke tegijaid ja tegusid turvalisuse loomisel.\nPäästevaldkonnas on vabatahtlike tegevus pikkade traditsioonidega ning annab märgatava panuse kogukonna turvatunde tagamisse ja kogu päästesüsteemi toimimisse.\nKuna vabatahtlikud tunnevad väga hästi kohalikke olusid, suudavad nad õnnetustele kiiresti reageerida, vähendada kahjusid või neid koguni ära hoida.\nVabatahtlike päästjate panus tõuseb\nEestis on 2020. aasta lõpu seisuga 117 vabatahtlikku päästekomandot. Lisaks vabatahtlikele komandodele tegutsevad reservpäästerühmad Harjumaal, Lääne-Eestis ja Virumaal. Praegu lööb vabatahtlikes päästeorganisatsioonides kaasa pea 2200 (seisuga 2020 - 2166) inimese.\nEnamus vabatahtlikke, kes tegelevad nii pääste- kui ennetustegevusega, ülejäänud vaid ca 350 vabatahtlikku päästjat tegelevad ainult ennetustegevusega. Vabatahtlikud päästjad osalevad pääste- või ennetustegevustes ühisvalveteenistuses koos kutseliste päästjatega või Päästeameti ja vabatahtlikke päästjaid koondavate mittetulundusühingute (edaspidi MTÜ) vahel sõlmitud lepingute alusel. MTÜ-dele makstakse lepingute alusel tasu, mille eest nad soetavad varustust (autod, riietus, isikukaitsevahendid), lisaks võib Päästeamet hüvitada juriidilisele isikule transpordi-, side- ja muud päästetööl või ennetustööl osalemisega kaasnevad vajalikud kulud.\nVabatahtlikud päästjad osalesid 2020. aastal kutseliste päästjatega ühisvalves 20 komandos, s.t vabatahtlik päästja tuleb komandosse 24-tunnisesse vahetusse. Ühisvalveteenistuses osalemise võimalust kasutas 71 vabatahtliku päästjat 309 korral. Kõige rohkem ühisvalves osalejaid oli Põhja päästekeskuses, kus 53 vabatahtlikku päästjat osalesid ühisvalves 242 korral.\n2019. aastal teostasid vabatahtlike päästekomandode päästeautod kokku 3 570 väljasõitu. Vabatahtlikud päästjad olid esmareageerijad 1 537 (2018. aastal 1 425) väljakutsel, mis suurenes võrreldes 2018. aastaga 8% (VPK-de vaade on lisas 3-s).\n2019. aastal teostasid 690 vabatahtlikku kokku 6 478 ennetusalast tegevust (suurenemine võrreldes 2018.a. vastavalt 7% ja 16%). Vabatahtlikud päästjad teostasid 2019. aastal 3 902 kodude nõustamist, mis moodustas 17% kõigist nõustatud kodudest.\nToetus ja tunnustamine\nVabatahtlikud päästjad on oluline partner ka kohalikele omavalitsustele ja ettevõtetele, kes tõstavad vabatahtlikke toetades piirkonna turvatunnet ja edendavad kogukonna elu.\nViimastel aastatel on suurenenud ka riigi rahaline toetus vabatahtlikele päästjatele. Vabatahtliku pääste otsene toetus läbi Päästeameti eelarve 2020. aastal oli 1,92 miljonit eurot, millele lisandusid täiendavalt muud projektipõhised toetused. Jätkuvalt on eesmärk leida täiendavaid rahalisi vahendeid (nt projektitoetused, Euroopa Liidu eelarveperioodi 2014–2020 välisabi toetused) vabatahtliku pääste arengu ja jätkusuutlikkuse soodustamiseks.\nSamuti antakse vabatahtlike kasutusse vastavalt võimalustele tehnikat, varustust ja muid abivahendeid.\nIgal aastal tunnustab siseminister aasta vabatahtlikku rühma ning vabatahtlike päästjate toetajaid, kelleks võib olla nii omavalitsus, eraettevõte kui muu organisatsioon, kes on andnud panuse ühiskonnas turvalisuse tõstmisesse ja vabatahtliku tegevuse arengusse siseturvalisuse valdkonnas.\nAbipolitseinik on vabatahtlik avaliku korra tagaja, kes täidab ülesandeid oma vabast ajast.\nAbipolitseinikud täidavad väga erinevaid ülesandeid alates patrullimisest, avaliku korra tagamisest ja ennetustööst kuni liiklusjärelevalve ja IT-alaste õigusrikkumiste avastamiseni välja.\nAbipolitseinikud igasse kogukonda\nEesti abipolitseinike süsteem tähistas 2014. aastal oma 20. aastapäeva. Nende aastate jooksul on vabatahtlike korrakaitsjate arv üha kasvanud. Kõige suurem hüpe toimus 2007. ja 2008. aastal, mil paljud liitujad soovisid anda oma panuse juhuks, kui peaksid korduma sarnased sündmused nagu 2007. aasta aprillis. Järgnevad aastad osutusid üsna rahulikeks ja ka abipolitseinike reserv kahanes.\nSamas on abipolitseinikud muutunud aktiivsemaks. 2014. aastal osales politsei tegevustes 610 abipolitseinikku, kes tegid kokku 79 360 tundi vabatahtlikku tööd. See on võrdne ühe keskmise politseijaoskonna töötundidega.\nVabatahtlike uued võimalused\nSiseministeeriumi, Politsei- ja Piirivalveameti ning Eesti Abipolitseinike Kogu koostöös valmisid 2014. aastal ettepanekud abipolitseiniku seaduse muutmiseks, mis võttis Riigikogu 2015. aasta kevadel vastu seadusena. Seadusemuudatusega on politsei vabatahtlik tegevus avatud rohkematele huvilistele – lihtsustati abipolitseinikuks saamise protseduure ja tehti õppekorralduse paindlikumaks. Näiteks ei pea enam tervisekontrolli läbima abipolitseinikuks soovijad, kellel on relvaluba ja mootorsõiduki juhtimisõigus ning need, kes soovivad osaleda üksnes politsei ennetustöös. Samuti võimaldatakse väljaõppes senisest enam arvestada vabatahtlikuks soovija varasemat õpi- ja töökogemust.\nMerepääste sündmuste arv kasvab\nMerepääste- ja otsingutööde arv on umbes 250 juhtumit aastas, millest viimastel aastatel ligi kolmandikule reageerivad vabatahtlikud merepäästjad.\nEestis on täna 34 lepingulist merepäästeühingut, mis asuvad Eesti rannikul ja piiriveekogude ääres. Ühingute all toimetavad vabatahtlikud merepäästeüksused. Vabatahtlikud merepäästjad aitavad Politsei- ja Piirivalveametit merel ja piiriveekogudel läbiviidavatel otsingu- ja päästetöödel.\nVabatahtlikke merepäästeühingud koondavad MTÜ Päästeliit ja MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste ning eraldiseisvalt tegutseb MTÜ Saaremaa Vabatahtlik Merepääste Selts.\nMerepäästetöödel osalemiseks tuleb läbida merepääste baaskoolitus, misjärel tunnustatakse koolitusel osalenut ja kõikidele seadusest tulenevatele nõuetele vastavat isikut vabatahtliku merepäästjana. Seisuga 1. veebruar 2021 on Eestis 446 tunnustatud vabatahtlikku merepäästjat.\nPolitsei- ja Piirivalveameti eelarvest hüvitatakse merepäästetöödega seotud side- ja kütusekulud, lisaks on ühingutega sõlmitud erinevad toetuslepingud.\nKodanikupäeval tõstame esile tegusate ja ettevõtlike inimeste panust Eesti ühiskonna arengusse.