AQUAPHORi korporatsioon | Küsimused ja vastused\nVesi – elu alus\nMiks on kraanivesi halva maitse ja lõhnaga?Kraanivee lõhn ja maitse tulenevad veele lisatud kloorist. Lisaks võivad kraanivee ebameeldivat lõhna veelgi süvendada kloororgaanilised ained (tulenevad orgaaniliste ainete kloreerimisest vees).\nKas kloor on ohtlik? Vastavalt tervishoiunormatiividele ei ole kloori sisaldus kraanivees terve inimese organismile ohtlik. Kuid isegi väga väikese kloorisisaldusega kraanivesi võib halvendada astmaatikute ja allergikute tervislikku seisundit. Lisaks reageerib kloor igas kraanivees sisalduvate orgaaniliste ainetega, mis põhjustavad kloororgaaniliste ainete teket (näit. kloroform, kloorfenool, dioksiinid).\nKas vihmavesi on tervislik? Atmosfäär on peaaegu tervel maakeral äärmiselt saastatud erinevate tehnoloogiliste ainetega (näit. lämmastik- ja vääveloksiidid, orgaanilised ühendid, radioaktiivne tolm). Kõik need ained sajavad maha happelise vihmana. Kas keetmine lahendab halva kraanivee probleemid?Keetmisega on võimalik hävitada baktereid ja vähendada heljuvainete sisaldust vees, kuid keetmine suurendab mitteheljuvate orgaaniliste ning anorgaaniliste ainete kontsentratsiooni vees.\nKas AQUAPHORi filtrist võivad adsorbeeritud kahjulikud ained sattuda tagasi filtreeritud vette?AQUAPHORi veepuhastites kasutatakse peamiste adsorbentidena AQUALENi ioonivahetusaktiivkiude ja kookospähklikoorest saadud aktiivsütt. AQUALENi funktsionaalsed pinnarühmad moodustavad kelaatühendeid, mis seovad raskmetallide ioone. Tänu kelaatimisele muutuvad plii, vase, kaadmiumi, elavhõbeda ja muud ioonid praktiliselt tagasipöördumatuteks. Äärmiselt peenepoorilised AQUAPHORi komposiitfilterelemendid seovad praktiliselt kõik peamised lisandid.\nKas filtreeritud vett saab kauem säilitada?Filtreeritud vee säilitamisel järgmiseks päevaks hoidke seda külmikus. Mida arvata pudeliveest?Paljud imporditud ja kodumaised pudeliveed on valmistatud tavalisest filtreeritud kraaniveest (v.a looduslikest allikatest pärit mineraalveed). Nende filtreerimine toimub AUQAPHORi filtritega samal põhimõttel.\nMiks muutub arteesiakaevust pärit puhas ja läbipaistev vesi mudaseks ning kollaseks?Savise pinnaga kokkupuutuv arteesiavesi rikastub reeglina mineraalsooladega, k.a alumiinium, vett karestavate ioonidega ja rauaga. Raua sisaldus vees võib küündida kuni 30 mg/l. Kokkupuutel hapnikuga oksüdeeruvad lahustuvad rauaioonid lahustumatuks rauametalliks, mis sadestub ja muudab vee roosteseks.\nMis on eelfilter?Eelfilter toimib saastunud vee esimese tõkkena. Eelfilter eemaldab heljuvained nagu rooste, liivaosakesed jne ja pikendab kallima põhilise veepuhasti tööiga. Lisandid võivad koosneda erineva suurusega osakestest: suurematest liivaosakestest kuni submikromeetrise suurusega kolloidideni. Eelfilter eemaldab need osakesed. Sõela suurus sõltub eelfiltri materjalist ja disainist.\nMissuguseid adsorbente kasutatakse AQUAPHORi veepuhastites?AQUAPHOR Corp. kasutab ainult kõrgkvaliteetseid, toiduainetetööstuses aktsepteeritud materjale: AQUALENi ioonivahetusaktiivkiudu, kookospähklikoore granuleeritud aktiivsütt, erinevaid ioonivahetuspolümeere ja AQUAPHORi SÖEPLOKKI. Peamise adsorbendina kasutab AQUAPHOR patenteeritud AKTIIVSÖEKOMPOSIITI (ACC) – aktiivkiust ja granuleeritud aktiivsöest (GAC) koosnevat maatriksit (GAC), mis tagab efektiivse adsorptsiooni ja kahjulike orgaaniliste ning anorgaaniliste ainete (kloor, kloroform, fenoolid, pestitsiidid, vask, elavhõbe jne) eemaldamise ja mustuse eriti hea kinnipidamise.\nEsileht Kontakt Sisukord


Minust | Gemba Konsultatsioonid\nMinu nimi on Tõnis Mäe. Ma aitan inimestel tõusta kõrgemale oma igapäeva saginast ja vaadata asjadele kõrgemalt. Tervikpildi omamine ja tegevuste mõtestatus annab selguse ja kerguse. Sellises teadvustatud olekus sujuvad ka kõik igapäevased tegevused – nii isiklikud kui ettevõttesisesed. Ma teen seda koolituste, ettevõtete planeerimisseminaride modereerimise või personaalse nõustamise kaudu.\nOskan seada prioriteete\nJuba oma lühikese füüsiku teadlasekarjääri ajal hakkasin huvi tundma mudelite vastu. See viis mind infotehnoloogia juurde, kus olen üles ehitanud mitu edukat IT ettevõtet. Nende ettevõtete juhina sai mul selgeks, et inimesi ei saa juhtida keeldude ja käskudega vaid neile tuleb anda tegevuse eesmärk ja mõtestatus. Ettevõtte visiooni ja missiooni loomine ning inimeste kaasamine selle loomise juurde on alati olnud minu tegevuse võtmeprioriteedid.\nMul on kirg üldistamiseks ja suurema pildi loomiseks. Olen veendunud, et kõik organisatsioonid on üles ehitatud tarkadest inimestest. Ilma sihipärase korrastamistööta on see tarkus kasutu. Aitan organisatsioonidel oma teadmisi süstematiseerida ja korrastada selliselt, et neist tekiks mõtestatud arenguplaan, mis on tihedalt seotud firma eesmärkidega ja keskkonnaga kus nad tegutsevad.\nIga ettevõtte põhieesmärk on teenindada oma kliente. Ma olen suurema osa oma teadlikust elust müünud. Müünud nii ideid, tooteid kui teenuseid. Seega arvan, et mul on piisavalt kogemust, et juhendada organisatsioone kuidas laiendada turundust ja müüki. Äriettevõtted tegutsevad konkurentsitingimustes ja konkurentsieelise leidmine on firma eesmärkide lahutamatu komponent.\nIgas organisatsioonis töötavad inimesed. Lisaks organisatsioonide nõustamisele aitan ka üksikindiviide nende elukvaliteedi parandamisel. Minu koolitused ja individuaalprogrammid õpetavad isiklike eesmärkide seadmist ja stressijuhtimist.\nTegutsemine vabatahtlikuna EAS mentorprogrammis annab lisateadmisi erinevate organisatsioonide headest ja halbadest kogemustest mida muudmoodi ise kogeda on võimatu. See toetab täiendavalt minu isiklikku pidevat arengut ja õpet.\nPositiivne ellusuhtumine – austan inimesi ja nende ideid.\nKirglikkus – oma tegevustes hingega pühendumine.\nHumoorikus – hea nali peab käima tõsiste tegemiste juurde.


Holdeni blogi: Hooaja esimene MTB100, ikka Sakus!\nSel samal maikuu nädalavahetusel, kui kogu Eesti progressiivne harrastussportlaskond (kaasa arvatud üks Tartu invaliid) osaleb ühel maratonil, mis tegelikult maratoni mõõtu välja ei anna, on tavapäraselt toimunud veel üks sportlik ettevõtmine, nimelt Saku metsades ja rabades sõidetav 100km pikkune maastikurattasõit koondnimetusega Saku100. Ja see on Maraton suure algustähega.\nSama nõudlike Eestis peetavate mtb-sõitude üleslugemiseks jääb ühe käe sõrmedest üks üle. Ja kuna teatavasti ei saa ma kahel sõidul neist neljast osaleda, siis olen nii Jõelähtmel kui Sakus võimalusel ikka osalenud. Ja seepärast võibki mind ilmselt pidada selle sõidu suurimaks fänniks, olen sellel sõidul osalenud kõikidel kordadel peale esimese sõidu 2004. aastal ning juurikaprofessori, ehk Saku100 ajaloo jooksul enim kilomeetreid läbinud osalejate arvestuses olen korralikul kolmandal kohal.\nJuurikaproffessorite erikujundusega number.\nJa nüüd võite kolm korda arvata, kui külm see dušš oli või mis minu südames toimus, kui kaks kuud tagasi tuli uudis, et sel aastal kümnendat korda toimuma pidanud Saku100 JÄÄB ÄRA! Juba siis, märtsi alguses, sai vastu võetud otsus, et toimub see 100 seekord või ei toimu, mina sõidan sel õigel päeval Saku metsas oma 100km ikka ära! Ja eile oligi siis see päev käes, kui tuli oma lubadus välja lunastada ja rajale minna.\nOh ajad, oh kombed! Esimesel Saku100-l anno 2005.\nLootsin küll salamisi, et äkki leidub mõni hull veel ning ei pea üksipäini metsas ringe ketrama, aga lõpuks ta ikka nii läks, et esimesel kahel ringil olid kohalikud Porterracingu teejuhid mulle abiks, aga alates sõidu 30-ndast kilomeetrist kuni lõpuni sõitsin üksi. Mingis mõttes oli tegelikult nii paremgi, sest sain teha oma sõitu enda jaoks paraja pulsi ja tempoga. Esimesel ringil saigi teiste sõitjate tempos liiga kõrge pulsiga hagu antud ning see andis kolmanda 20-kilomeetrise ringi lõpuosas üsna valusalt tunda.\nEile Seljandiku singlil, see singel on hää kõva põhjaga!\nAga mida see Saku mets endas ikka peidab, et see 100km tavaliselt nii raskelt kätte tuleb. Tõuse seal metsas ei ole, valdavalt on tegu sellise vahelduvalt rabase männimetsaga. Raskeks teevad selle sõidu juurikad ja pinnase pehmus, ehk siis mida madalamast-rabasemast kohast singel läbi viib, seda aeglasem on minek. Ja mida pehmem on pind, seda rohkem on sealt mulda minema ja juurikaid välja sõidetud. Eriti karmid lõigud on näiteks Tünni singli ca 1200 meetrit (läbimise aeg ca 10min), Koolme-, Oja-, Veneetsia-, Pokumaa- ja Laane singlid tervenisti või osaliselt. Aga ka muud ja peamiselt kõva põhjaga singlid on piisavalt tehnilised, pidevalt tuli sõita nina maas ja jälgida, mida sealt oodata on. Omaette ooperiks Saku100 rajal on sillad - kokku on neid selle 20km ringi peale ligi paarkümmend ja nende eripära on see, et nad lähevad iga sõidetud ringiga kitsamaks. Ja ega nad esimesel ringil ka rohkem kui 30cm laiad pole.\nVeel üks fotomeenutus aastast 2010.\nNagu eelnevalt sai juba märgitud, läks kolmanda ringi lõpus raskeks, aga peale võileiva manustamist ja lisaks Isostari spordijoogile ka soolase Vytatutase jooma hakkamist läks kergemaks. Neljas ring läks puhta sõiduaja järgi (ilma boksipeatuseta) isegi kiiremini kui kaks esimest. Viienda ringi alguses toppisin teise võileiva kurku, aga siis hakkas juhtuma. Kohe esimeselt oosilt mahapöördel Laane singlile läks üks puu ilma hoiatamata üle raja ja sõitsin õlaga puusse. Ratas koos jalgadega aga jätkas liikumist ja nii ma täies pikkuses maha prantsatasin. Veidi oigamist ja edasi, aga 300m hiljem olin taas pikali. Füüsis oli veel tugev, aga ilmselt pidevast singli vahtimisest tekkinud vaimne väsimus oli see, mis kukkumisi põhjustas. Vahepealsed kõvemad singlid möödusid valutult, aga Tünni singlil panin taas kaks korda puusse. Peale sildade kitsenemise on Saku100 rajaäärsetel puudel ka oma eripära - nad nimelt liiguvad iga ringiga rohkem singli poole.\nVõidukarikas ja võidusokid!\nKuna see eilne läbitud ring oli tegelikult mingi 19,5-19,8km (sõltus rajal eksimistest) pikkune, siis pidin viimasel ringil kusagilt 2km lisaks sõitma. Tegin selle edasi-tagasi otsa ära raja kõige lihtsamal osal, kõva põhjaga rabateel Mürsu ja Tünni singli vahel. Finišis ootas mind Saku100 peakorraldaja Priit koos auhinnakotiga, mille väärtuslikeim osa tema jaoks oli ilmselt Porterracingu õllepokaal, minu jaoks aga jääkülm õlu. Nimelt sai pool tundi enne sõidu lõppu jook otsa ja lõpetamise hetkeks oli janu muutunud juba parajaks saharaks.\nAega läks, aga tehtud ta sai. Sõidu põhiandmed on ülemisel pildil toodud, lisan juurde veel pulsinumbrid 143/166 ja kulutatud energia 6089 ühikut!\nPS! Eilsete fotode autor on Priit Grünberg, vintage fotode autor(id) jäi(d) tuvastamata.\nPostitas dr Holden at 17:20:00\nLabels: haanja100, juurikas, MTB, raba, saku100, singel, tõeline maraton\nAnonüümne 15. mai 2013 21:35\nseda et - kus saku kandis see rada asub?\ndr Holden 16. mai 2013 00:33\nRada (see minu laupäevane ring) algab sealt suusaradade algusest ja mingil hetkel on seal Saustinõmme kandis, Tünni singel on näiteks ringtee ja raudtee ristumiskoha kõrval jne. Aga eks teadjamad seletaksid paremini...\nHommiku Mart 16. mai 2013 15:40\nTaa asi tan tuletas väega miilde Kambergi Piitre juttu tollest, kuis tä juussõ ütsindä Helsinki maratoni ümbre Harku järve, selle et pass oll aegunu ja Suumõ es lasta, aga maraton oll vaja õks är tetä. Üte kandi mehe, mis tan õks imestada. Läbi saina mineki suhtumist om tan kõvastõ, kuiki vahel jääs mõni asi ka tegemädä...\ndr Holden 16. mai 2013 22:53\nSa tiiät, Hommigu Mart, et me ollime Kambergi Piitrega ütstõist aastat tan Reimani koolin klassivenna, nii et ta ullus olõi aind ütõ kandi asi, mi iks olõ ütstõist aastat üten olnu ja kuiski me ei ole viimatsõ paarkõnd aastat suhelnu, ta mõtlemine om iks üts....


Upsijate toimetused: June 2012\nPalju õnne, Taara!\nJuba kunagi märtsis helistas Kaja ning kuulas salamisi maad, mis plaanid Terjel-Paulil 5. maiga on. Lõime oma maainimese- ja tantsukaardi lahti ning konstateerisime, et jah, ime küll, aga annab korraldada nii, et see kuupäev peaks sobima. Tegelikult oli Kajal plaan kutsuda meid Pauliga ning Viljot üllatuskülalistena Taara juubelile - ei tea küll mida - ik "Kadrelit" tantsima.\nKunagi õite ammu, meie tantsutee alguses, esitasid seda alati Ivar-Katrin ning Tarmo-Piret. Ja mingil ajal Taara-Upsijate perioodist sai meie nelik selle au osaliseks - nii et siit väike nostalgia ja tantsigem neid tantse jälle!\nVõiks öelda, et "Kadrel" on Upsijate ühisosa ning põimitud paljudesse meie kavadesse, põhjuseks ilmselt tema jalga tatsuma panev muusika ja mis seal salata: eks ta üks mõnus tants ongi! Juured on tal Setomaal ja lugu järgmine: oma küla tsurad lähevad naaberküla tütrikuid kaema (need pidavat oma küla tibidest etemad olema). Aga võta näpust: ei saanud need uljaspead muud, kui lõpuks ikka oma küla näitsikute juurde tagasi tulla. Kui nüüd kujutada siia juurde Tarmo tavapärane hõige Paulile viimase soolo ajal: " Karga, seto!", ei saagi teisiti, kui kisub suu muigele.\nAga igatahes 5. mail olime me Pauli ja Viljoga, lisaks veel ametlikult kutsutud külalised ja kunagised ühisrühma treenerid Katrin ja Tarmo, Ilmatsalu koolimajas kohal nagu õiged mehed kunagi.\nJa see 65-aastane Taara, kes oleks võinud kõndida juba tiira-taara, ei teinud seda mitte, vaid sai maha ühe korraliku kepsaka kontserdiga! Ilmselge näide sellest, et tantsimine hoiab hinge, vaimu ja keha noorena ning silmad säravatena. Lisaks kõigele muule tegid taarakate mehed veel lausa revolutsiooni (tõsi küll - "Revolutsiooni")!\nHiljem kuluaaridest kuulsime, et nii mõnedki verivärsked taarakad olid saanud kava harjutada vaevalt 1,5 kuud ning sedagi, et Andresele saadeti Soome meeste tantsukirjeldused ja muusika, ülesandega need kõigepealt endale selgeks teha ja siis ka teissed õigele teele suunata ning tants lavaküpseks harjutada. Hakkama sai - tubli töö! Ja Aser, kes mõni aeg tagasi Kaja juubelil eiras täiega nii lava kui tantsimist, ei mänginud juubelil üldse mitte viimast viiulit!\nUpsijate poolt viisime kingiks paraja kommi ja šokolaadilasu: kelle suu matsub, selle jalg tatsub!\nKahju ainult, et Milvi oma kunagise rühma juubelist osa ei saanud: nimelt oli ta pidanud ebavõrdset võitlust liinibussi ustega ning paraku kaotajaks jäänud. Igal juhul hoiame pöialt, et tänaseks on hädasaanud jalg taas terve!\nTore oli jälle vanu sõpru näha ja mõnusalt "Silleri" muusika saatel tantsides, lobisedes ja mälestusi heietades aega veeta!\nSamas loodame, et tulevikus saab toimuma nii mõnigi üritus, kus nii Taara kui Upsijad üles astuvad - oleme kutsetele avatud!\nPosted by Upsijad at 3:13 AM No comments:\nÜldjuhul on rahvatantsija üks mitmekülgsete huvidega täiuslikkuse poole püüdlev Homo sapiens. Nii ka meie (või vähemalt osa meist).\nKogu asi sai alguse sellest, et ühel tantsijate afterpartyl jäi Monika vahele sellega, et oli ise teinud ja ühisele snacki lauale pannud sõira. Nii et võib näpuga näidata ja öelda, et Monika oli pahaaimamatult kogu loo algataja - ega tema ju teadnud, et Küllil ja Terjel juba mõnda aega tõsine huvi sellise igipõlise rahvusliku roa vastu, kuid aukartus liialt suur, et oleks härjal sarvist haaranud ning ise tihanud katsetama hakata. Ja kui siis Monika arvas, et oh, sõirategu pole ju mingi kunst (oh seda tagasihoidlikkust küll!!!), sai asi otsustatud. Täpsustasime graafikud ning leppisime kokku õpitoa kuupäeva.\nKevad oli juba mõnda aega omas rütmis tiksunud, aga sel mälestusväärsel 2. aprillil arvas talvetaat, et tema valitsusaeg pole teps mitte lõppenud ning lajatas taevaluugid valla. Ma ei kadesta sugugi Küllit, kes autoroolis (kroonik oli kaardilugeja auväärsel kohal) Tammelinnas tasapisi Monika hubase kodu poole roomas. Igatahes kohale me saime ning köögis läks mõnusaks askeldamiseks.\nNii et 1 liiter piima + 1 kg kohupiima jne.jne. mis edasi, see las jääda saladuseks: ei saa ju ometi esiemade tarkust kohe välja lobiseda. Aga võin julgelt kinnitada, et profi käe ja silma all sujus sõirategu kenasti ning selgus tõesti, et hirmul olid suured silmad olnud: lõpp-produkt oli igati isuäratav ning kui oma proovipätsid otsa saime, tegime Külliga kumbki ise juba oma sõira - pealegi päris kobeda!\nSuur aitäh, Monika!\nPS1! Kunagi oli Upsijatel oma "kokalehekülg", kuhu sai kirja panna põnevaid retsepte. Võib-olla tasuks mõelda, et kunagi pikkadel pimedatel sügis- ja talveõhtutel kokku saada, et üheskoos midagi mõnusat valmistada ning pärast seda ka degusteerida? Mis arvate?\nPS2! Bloggeri statistika näitab Sõrmusteemandale, et tema heietusi käiakse täitsa otsimas ja lugemas, kuid siiani pole ei negatiivse ega positiivse kommentaari osaliseks saanud ükski kirjatükk. Ärge häbenege - mulle meeldiks väga kuulda, mida üllitistest arvate. Ja kui kellelgi endal mingeid mõtteid-muljeid-ülestähendusi, mida teistega jagada, pange kirja ja saatke mulle meilie - laen need rõõmuga üles\nPosted by Upsijad at 5:58 AM No comments:


.ee-lõpulist lisadomeeni peab ootama\nKatre Pilvinski • 25. september 2008 • 2 min\nSwedbank sai mõni päev tagasi loa, aga järjekord on ikka pikk. Asjaosaliste sõnul on praegu vabatahtlikust tööst sõltuv süsteem ajale jalgu jäänud.\nEesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu ehk EENeti direktor Mihkel Kraav kommenteeris, et lisadomeenide registreerimise tõrke taga võib olla ühelt poolt kasvanud nõudlus, kuid teisalt vabatahtlike registreerijate hea tahte vaibumine.\n"Reaalne elu on see, et administraator teeb erandeid," selgitas Kraav kehtivat korda, kus igale juriidilisele isikule on ette nähtud üks .ee-domeen ning iga järgnev on administraatori lubatud erand. Ta lisas, et EENeti poolt on kõik endine, nemad täidavad vastuvõetud otsuseid. Kraav selgitas, et Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI) on administreeriv asutus, kelle kontaktisikuteks on märgitud Jaak Lippmaa ja Endel Lippmaa. "Tean, et KBFI tahtis kontaktisikud välja vahetada, kuna kumbki ei tööta enam KBFIs, aga seda pole siiamaani tehtud," märkis Kraav.\n"Saan aru, et Lippmaadele kui kodanikele, kes ei saa selle eest palka, on see lisadomeenide registreerimise läbivaatamine ja otsuste tegemine päris suur koormus. Tuleb au anda, et nad on seda tööd kaua teinud heast tahtest," rääkis ta.\nMajandusministeeriumi .ee-domeeni reformimise töögrupi esindaja Marek-Andres Kauts ütles, et lisadomeeni registreerimise põhimõte hea tahte alusel on ajale jalgu jäänud ning töögrupp teeb kõik, et seda esimesel võimalusel reformida.\n"Äärmine vajadus on lisadomeenide registreerimise korda reformida. Need reeglid on ajale jalgu jäänud," sõnas Kauts.


ASTRAL NIRVANA CLUB, Eilat, Iisrael, kirjeldus, pildigalerii reisid sellesse hotelli - TEZ Tour\nASTRAL NIRVANA CLUB 3 *\nTagasihoidlik hotell, mis sobib ökonoomseks puhkuseks. Mitmekesine toitlustus. Vesiliumäed ja teised atraktsioonid lastele, olemas ka lasteklubi. Hotellis endas toimuvad õhtuti rohkearvulised ja huvitavad showd, mis ei jäta Teid külmaks. Sobib hösti perepuhkuseks.\nKuurortlinnas Eilatis, Iisraeli kõige lõunapoolsemas osas. Lisaks kaunile liivasele mererannale soovitatakse külastada veealust okeanaariumi, heita pilk hingematvatele korallrahudele, tegeleda sukeldumisega.\nHotellis on lai valik kõige erinevamaid tube ja apartemente, mis sobivad optimaalselt mistahes reisija maitsele, üksikreisijatele, noorpaaridele ja lastega peredele. Kõik toad on kujundatud kaasaegses moodsas stiilis, igas toas on konditsioneer, lameekraaniga teler ja suur kanalite valik, mini-baar, kohvi- ja teenurk, osades tubades on olemas omaette väikesed köögid, mis tagavad puhkajaile kõrge mugavustaseme.


Pärast 20 aastat jõuab katlamajast taas soe vesi Jõgeva kodudesse - Tartu Postimees\nPärast 20 aastat jõuab katlamajast taas soe vesi Jõgeva kodudesse\nHakkepuidul töötav Utilitase katlamaja Jõgeval.\nUtilitas on teinud kõik vajalikud ettevalmistused, et taastada Jõgeval suvine sooja tarbevee varustus. Nüüdsest pakuvad nad klientidele aasta ringi kompleksteenusena toasoojust ja sooja vett.\nJõgeval ei ole suvekuudel 20 aastat tsentraalset sooja vett pakutud, kuna 1998. aastal otsustas Jõgeva linnale kuulunud ettevõte AS Jõgeva Soojus lõpetada suvisel perioodil tarbevee soojendamise. Seetõttu paigaldasid tarbijad hoonetesse elektriboilereid või muid alternatiivseid lahendusi.\n«Viimastel aastatel on kaugküttekliendid ise näidanud huvi muude võimaluste vastu tsentraalse tarbevee soojendamiseks. Nii ei peaks enam tehnilisi lahendusi üleval pidama ega muretsema suve hakul alternatiivlahendustele ülemineku pärast,» sõnas Utilitase Jõgeva piirkonna juht Endel Varik.\nVarik lisas, et energiatootmise ja looduse säästmise seisukohast ei ole alternatiivlahendused kuigi efektiivsed ning nende töökorras hoidmine võib tähendada kliendile tegelikkuses kõrgemaid kulusid. «2018. aastal võttis Utilitas vastu otsuse taastada Jõgeva elanikele aasta läbi sooja tarbevee teenus. Tänaseks on tehtud kõik vajalikud ettevalmistused, et kaugküttekliendid saaksid uuesti tarbida mugavat ja keskkonnahoidlikku soojusteenust,» selgitas ta.\nKliendid, kes kasutavad küttehooajal Utilitase tarbevee soojendamise teenust ning soovivad seda teha ka küttehooaja välisel ajal, ei pea midagi otseselt ette võtma. Neil tuleb lihtsalt jätkata Utilitase teenuse kasutamist, mitte lülitada ennast ümber alternatiivlahendustele. Hoonetes, kus kasutatakse aga aasta ringi sooja vee saamiseks muid lahendusi, tuleb veenduda, kas maja soojaveesüsteem on endiselt töökorras ning teha vajaduse korral lisatöid.\n«Siin on kindlasti suureks abiks majahaldaja, kelle poole soovitame esimesena pöörduda. Iga hoone puhul võib tekkida mitmesuguseid küsimusi, mistõttu rõhutan, et soovime iga kliendiga koos sobiva lahenduse leida. Julgustan meie poole pöörduma,» ütles Varik.\nUtilitase Jõgeva piirkonna investeeringud on keskendunud kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele ja taastuvkütuste kasutamisele. Tänasel päeval toodetakse 94 protsenti Jõgeva soojusest kohalikust taastuvkütusest ehk puiduhakkest.\nBiokatla paigaldamine 2013. aastal võimaldas langetada Jõgeva soojuse hinda ligi viiendiku võrra. Taastuvkütuste osakaalu suurendamise ja CO2 emissiooni vähendamise eesmärgil on Utilitas lisanud katlamajadele suitsugaaside kondensaatorid. Eelmisel suvel paigaldati seade ka Jõgeva katlamajale. Kokku investeerib Utilitas sel aastal Jõgeva energiatootmise tõhustamisse ja soojusvõrkude uuendamisse üle 300 000 euro.\nUtilitase eesmärk on kasvuhoonegaaside heitmete vähendamine ja taastuvkütuste laialdane kasutus. Energiakasutuse CO2 jalajälje piiramisel on kaugküttel märkimisväärne roll – hoone, mis tarbib taastuvatest energiaallikatest toodetud soojust, edendab kliimasõbralikku energiatootmist ning aitab vähendada CO2 heitmete paiskumist atmosfääri. «Kaugküttekliendid saavad muretult tulevikku vaadata ning olla kindlad, et nende kodu küttelahendus on efektiivne ja keskkonnanõuetele vastav ka aastakümnete pärast,» kinnitas Utilitase Jõgeva piirkonna juht Endel Varik.


Kuidas digikompetentse arendada?\nSelleks, et arendada ettevõtte juhtide ja töötajate digikompetentsi, on personalivaldkonna töötajatel vaja arendada seda esmalt ka personaalsel tasandil. Käesoleva postituse lõpus leiate vormi, milles on kõik EK poolt kirjeldatud kompetentsid. Huvilistel on võimalik vorm alla laadida ning anda hinnang oma kompetentsidele. Sama vormi saab kasutada ka teiste töötajate puhul nende digivõimekuse väljaselgitamiseks ja hindamiseks.\nEnne kui asute arendama töötajate digivõimekust küsige endalt järgmisi küsimusi:\nKas töötajad, sh. juhtkond ja juhid, mõistavad digitaliseerimise vajadust? Millised on tänased hoiakud?\nKas töötajad mõistavad, milliseid digitaalseid oskusi on neil oma töö edukaks tegemiseks praegu ja edaspidi vaja?\nMilliseid digikompetentse on töötajatel, sihtgruppide kaupa, oma töö edukaks tegemiseks edaspidi vaja (ettevõtte vaade)?\nKui soovite ettevõttes läbi viia suuremat hüpet digivõimekuse osas, siis on soovitav läheneda läbimõeldult ja strateegiliselt. Toome alljärgnevalt ära mõned olulisemad etapid ja lähtekohad, millest juhid ja personalitöötajad võiksid juhinduda.\nDigivõimekuse arendamiseks organisatsioonis on olulisel kohal kommunikatsioon, nagu iga uuenduse/muudatuse puhul. Kommunikatsioon peab olema järjepidev, sõnum läbimõeldud sihtgruppide seisukohast ning kasutuses sobivad kanalid. Siinjuures ei pea me kommunikatsiooni all silmas e-teavituse saatmist töötajatele või koosolekul arutamist vaid ka juhtide igapäevast eeskuju ja sõnumi kordamist töötajatele läbi praktiliste suuniste ja tegevuste.\nMis on kommunikatsiooni eesmärk?\nKes on sihtgrupp/sihtgrupid?\nMilline on kommunikatsiooni peamine sõnum?\nKuidas kommunikatsiooni teostatakse?\nKelle vastutus see on?\nArendustegevuse teine oluline komponent on olemasoleva olukorra mõistmine. Meil võib olla mingi kaudne tunnetus, millised olemasolevad digioskused meie töötajatel on, kuid see tunnetus ei pruugi alati olla täpne, seda võivad mõjutada nii emotsioonid, eelarvamused ja ka lihtsalt vähesed teadmised. Paremaks ülevaateks on soovitav kaardistada kompetentsid esmalt enesehinnanguna töötajate endi poolt, hiljem võimalusel ja ressursside olemasolul ka hindajate poolt.\nMillised on vajalikud kompetentsid?\nKes on sihtgrupid?\nViige läbi kompetentside hindamine\nKoostage ülevaade olemasolevast olukorrast\nEesmärkide ja strateegia loomine\nEnne tegevuskava koostamist on kindlasti oluline mõelda läbi, kuhu soovitakse jõuda, mis on oodatavad tulemused ja milliseid võimalusi loob digikompetentside arendamine ettevõttele.\nKas digikompetentside arendamine toetab ettevõtte pikaajalisi eesmärke? Kuidas?\nKas toetab ärimudelit?\nKas ettevõtte juhid mõistavad digitaliseerimise olulisust, on kaasatud selle teadvustamisse ja arendamisse?\nPersonalijuhtimise ja –arendamise seisukohast on oluline mõista, et ilma juhtkonna ja juhtide osalemise ning toetuseta ei õnnestu sellise muutuse saavutamine mitte kuidagi.\nDigikompetentside arendamisest rääkides on oluline silmas pidada nii kompetentside kujundamise komponente kui ka etappe:\nHoiakud –> looge pinnas vajalike hoiakute kujunemiseks kohe alguses\nTeadmised –> omandatakse ainult õigete hoiakute toel\nOskused –> kujunevad teadmiste ja praktika koostoimel, kinnistatakse korduval rakendamisel.\nTegevuskava koostamisel on oluline määratleda nii tegevuste sisu, vastutajad kui tähtajad võimalikult konkreetselt. Samuti on oluline eelarvestada rahaline investeering ning töötajate tööaja panus. Kogu arendustegevuse (projekti) juhtimiseks on hea kasutada mõnd planeerimise ja visualiseerimise töövahendit. Näiteks Gantt’i graafikut.\nDIGIKOMPETENTSIDE ARENDAMISE PROTSESS\nPõhjaliku ja läbimõeldud tegevuskava elluviimine peaks olema lihtne kõikidele osapooltele kui kommunikatsioon on tehtud asjakohaselt ning vastutused määratud. Mahukama projekti puhul on hea teha vahekokkuvõtteid, küsida tagasisidet ja analüüsida tulemuslikkust.\nTagasiside, analüüs, hinnangud\nOn tihtipeale see osa muudatusest või arenguprojektist, mida ei tehta väga tihti. Ometi on see äärmiselt vajalik. Kokkuvõte ei pea olema üleliia põhjalik formaalne dokument või raport. Kokkuvõte võib olla ka fookusgrupi intervjuu, töögrupi analüüsiv seminar, statistika ja graafikud jms. Need olulised hinnangud tuleks siiski alati anda ja seda võimalikult adekvaatsetele andmetele toetudes:\nKas projekti käigus saavutati oodatud tulemused? Mis on muutunud?\nKuidas õnnestus eelarve täitmine?\nKas ajakavast peeti kinni?\nMillised olid kõige olulisemad õppetunnid? Kuidas nendega edaspidi paremini toime tulla?\nKuidas tagada järjepidevus?\nKas ja millised on järgmised sammud?


ERAÜ - INFOLEHT Nr. 5 17.09.2014\nAvalehtERAÜInfolehedINFOLEHT Nr. 5 17.09.2014\nLeonhard Weiss RTE AS-i ametiühingu asutamiskoosolek toimus 31.05.2014.a.: ametiühingu osakonna formeerimine, usaldusisiku ja osakonna juhatuse valimine. Toimus Leonhard Weiss RTE AS-i juhtkonnaga kaks kohtumist. Esimesest kohtumises võttis osa kolm tööandja esindajat, ERAÜ esimees ja valitud usaldusisik. Teise kohtumise käigus oli planeeritud töötajate üldprobleemide arutamine ja organisatsiooni võimalused probleemide lahendamisel. Teise kohtumise lõpptulemuseks oli suulise kokkulepe saavutamine, kus Leonhard Weiss RTE AS kinnitas, et ei hakka takistama ettevõte ametiühingu organisatsiooni arengut ning näeb organisatsioonis uut ja kindlat sotsiaalpartnerit.\n12.07.2014.a. toimus teine Leonhard Weiss RTE AÜ gruppi üldkoosolek. Otsustati läbi viia uus hääletamine Leonhard Weiss RTE AÜ usaldusisiku valimiseks. Mihhail Pavlov oli valitud osakonna usaldusisikuks häälte enamusega.\nHetkel osakonnas on 38 liiget. Osakonna töös kavatsetakse keskenduda teiste töötajate ametiühingusse värbamisele ning kollektiivis olemasolevate probleemide lahendamisele. Määratud plaanide elluviimiseks oli tehtud pöördumine osakonna liikmete poole üleskutsega igal liikmel aktiivselt osaleda võtluses oma õiguste eest.


Christopher Nicholas Parsons (10. oktoober 1923 Grantham, Lincolnshire – 28. jaanuar 2020) oli Briti näitleja ja saatejuht.\nParsonsil olid vanem vend ja noorem õde. Nende isa oli üldarst ja tõenäoliselt aitas ta 1925 ilmale tuua tulevase peaministri Margaret Thatcheri. Ema töötas samas haiglas õena.\nTa juhtis BBC neljanda raadio programmis olevat saadet "Just a Minute", mis on eetris olnud alates 1967. aastast. Selles saates peavad neli osalejat kõnelema etteantud teemal minut aega ilma ennast kordamata, takerdumata ja teemast kõrvale kaldumata.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Nicholas_Parsons&oldid=5545818"\nLehekülje viimane muutmine: 28. jaanuar 2020, 16:04\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:04, 28. jaanuar 2020.


MULTIVITAMIIN JUNIOR SPREI 25 ml. Hind 14,40 €\nMõeldud lastele peale esimest eluaastat. Sisaldab 14 igapäevaselt vajalikku, spetsiaalselt lastele koostatud vitamiini ja mineraali, unikaalne pihusti tagab parema imendumise läbi suu limaskesta. Täiuslikult tasakaalustatud, et… 1102 12.00€ 5\nMETIONIIN - hea aminohape.\nMetioniini madal tase organismis võib põhjustada depressiooni või selle süvenemist, allergiaid ja suurendada mürkide kogust organismis. Suurima metioniini sisaldusega toiduaineks on brasiilia pähklid, kus seda on… 41 19.00€ 3\nMELISSI EKSTRAKT 100 KAPSLIT 1500 mg. HIND 19.20 €\nMelissi (Melissa officinalis) ekstrakt on alternatiiviks meditsiinis kasutatavatele rahustitele. Tal on lõõgastav, depressiooni, ärevust, südamepekslemist ja peavalusid vähendav toime. Melissi looduslik võime aitab ravida ka kõrget… 305 19.20€ 1\nMELATONIIN – SÜGAV JA RAHULIK UNI LOODUSLIKULT 90 tabletti.\nMelatoniin - tuntud kui looduslik unehormoon. Inimese vananedes melatoniini tootmine organismis väheneb, mistõttu muutub uni rahutuks ja võivad tekkida unehäired. Unetus ja vähene uni tekitavad väsimust… 90 13.92€ 4\nUnd ja uinumist soodustav spray kujul toidulisand Melatoniin Punakas kannatuslill Sidrunmeliss Suurepärase imenduvusega melatoniin ja taimsed ekstraktid. Mustsõstramaitseline suukaudne sprei, 125 pihustust! Melatoniin - melatoniin lühendab uinumiseks kuluvat aega (kasulik toime… 604 13.38€ 2\nMATE TEE (ÖKO) MAHETOODE - HEA ENERGIA JA KESKENDUMISVÕIME TÕSTJA\nRoheliseks kullaks kutsutud mate sisaldab lisaks kofeiinile teisigi ergutavaid aineid. Mate nautijad väidavad, et joogil on teest ja kohvist märgatavalt erinev toime. Teaduslikult põhjendatakse seda… 171 2.94€ 7


Asfaldilaoturite ja - freeside juhtimissüsteemid - Sitech\nAsfaldilaoturite ja - freeside juhtimissüsteemid (current)\nSillutage teed paremale kasumile\nTrimble pakub tootlikke, integreeritud ja uuenduslikke lahendusi töömaadele, et hoida teid kõigega kursis kogu projekti elutsükli jooksul. Alates freesimisest kuni laotamise ja tihendamiseni aitavad Trimble’i asfaldilahendused töövõtjatel tagada kvaliteeti, vähendada kulukat materjalikasutust ning sillutada kooskõlas praeguste valitsusasutuste rangete täpsusnõuetega.\nTrimble’i asfaldilaoturite ja -freeside juhtimissüsteemide täieliku nimekirja nägemiseks külastage Trimble’i tsiviilehituse ja ehituse veebisaiti.\nTrimble’i asfaldiloaoturite juhtimissüsteemid aitavad kiirendada teie sillutamistööd, samal ajal laotades siledama pinna ja vähendades materjalikulu.\nFreesige lained välja. Freesi täpse lõikesügavuse kontrollimine vähendab liigset lõikamist, loob siledama pinna ja vähendab vajadust lisamaterjali järele asfaldi laotamisel.\n3D juhtimissüsteem asfaldirullidele\nLoobuge pimesi tegutsemisest, viimistlege siledam asfalt, suurendage tootlikkust ja säästke kütust. Pind räägib enda eest ise.\nPärast PCS900 abil betooni paigaldamise alustamist imestate, kuidas saite kunagi müürinööri kasutada. Veokid saavad peatuda ja kallutada ilma ümber nööri sõitmata. Peatute harvem, silute vähem probleeme ja saavutate hõlpsalt oma sihiks seatud IRI-arvu (rahvusvahelise tasasusindeksi).


Kristjan Kaskman Eesti juhtimisprobleemidest: Führer jääb hinges ikka kapraliks - Eesti Päevaleht\nPutin Foto: VALENTYN OGIRENKO, REUTERS\nMeenub, kuidas ilmuvad välja paljude lähiminevikus tippjuhtideks peetud inimeste tegelikud paled. Ettevõtete juhid sõimavad alluvaid väljendeid valimata või laiutavad käsi, et ei teadnud midagi. Poliitikud jagelevad nagu väikesed lapsed liivakastis, kes mis sigadusega hakkama on saanud. Ja siis mõtlen oma kogemusele. Mis toimub?\nKa Hitler noris detailide kallal ning töötas pikki päevi oma superrelvade või ehitusprojektide disainimise ja operatsioonide prioriteetide muutmise kallal. Tulemusi teame me kõik. Kuigi Hitler tõusis Führeriks, siis hingelt ja mõttemaailmalt oli ta kapral - keskmine spetsialist. See on klassikaline näide, kus valdkonda hästi tundev spetsialistist ei saa alati heaks juhtiks.


Kahtlustatav firmajuht: 51 500 eurot maksva auto ostus pole midagi uudislikku | Õhtuleht\nLisatud Novatoursi kommentaar. Algselt ilmunud 12.09. kell 21:00!\nKahtlustatav firmajuht: 51 500 eurot maksva auto ostus pole midagi uudislikku (2)\nÕhtuleht, 13. september 2019 20:11\nNovatoursi eksjuht Andree Uustal avalikustas, kuidas Leedu taustaga ettevõte mängib maksudega. Endine tööandja süüdistab teda aga 2,8 miljoni euro ettevõtte raha omastamises. Asja uurib prokuratuur. Foto: Õhtuleht\nReisifirma Novatours eksjuht Andree Uustal, keda kahtlustatakse 2,8 miljoni euro ettevõtte raha omastamises ja eksnaisele firma rahaga auto ostmises, leiab, et sõidukiost ei peaks tema kõrge sissetuleku tõttu üldse uudisväärtust ületama. Rekordiline kahtlustus sai avalikuks eelmisel nädalal Õhtulehes. Avaldame Uustali kommentaari kriminaaluurimise kohta muutmata kujul.\nNelja kuu palga eest ostetud sõiduauto ei tohiks ületada uudisväärtust\nKuna ajakirjaniku meelest erutab pealkirjast nähtuvalt eesti rahvast kõige enam auto teema, siis alustagem sellest. Olen tõepoolest ostnud 2016. a kasutatud sõiduauto BMW X6, mille eest tasusin 51 500 eurot. Minu keskmine töötasu 2017. a oli 14 154,27 eurot bruto, mida võite kontrollida lisatud kohtulahendist. 2016. a osas pole eraldi arvutusi teinud, aga suurusjärk oli sama. Seega ostsin omale sõiduki, mis ei maksnud enam, kui minu nelja kuu palk. Usun, et väga paljud inimesed sõidavad autodega, mille väärtus on võrrelduna nende kuupalgaga oluliselt suurem. Auto ostsin endale. Soovisin seda mingi hetk müüa, kuid ostuhuvilised loobusid mõni aeg pärast käte löömist ja isegi auto ümbervormistamist. Kuna minu lapse ema, kellega mul on kooselu aastate eest küll lõppenud, kuid kellega oleme säilitanud mõistlikud ja head suhted, vajas autot, pakkusin seda talle. Äärmiselt kurb, et ta sattus nüüd Novatoursi fabritseeritud süüdistuste ohvriks ja peab selles klounaadis, mis oli suunatud minu isiku vastu, kannatama. Küll võiks intelligentset ajakirjanikku ja lugejat huvitada, mis on tekkinud olukorra põhjuseks.\nMILJONID VASAKULE: kas reisifirma eksjuht soetas naisele uhke BMW tööandja raha eest?


Sven Mikser: välisajakirjandus on Eesti julgeoleku käsitlusel kohati sensatsioonihimuline - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Sven Mikser: välisajakirjandus on Eesti julgeoleku käsitlusel kohati sensatsioonihimuline\nVälisminister Sven Mikser möönab, et välisajakirjandus on tõepoolest aeg-ajalt Eesti julgeoleku teema lahkamisel pealiskaudne või lausa sensatsioonihimuline. Eesti Ekspressis ilmus kolmapäeval artikkel, mis väitis, et Eesti märgiks on kujunemas sõjaoht Venemaaga, sest paljud välisajakirjanikud käivad siin just sel teemal.\nMikser lausus valitsuse pressikonverentsil, et valitsus ning riigi institutsioonide kommunikatsiooniüksused ning poliitikud on alati selgitanud ja peavad tulevikuski selgitama, et mille poolest olukord Eestis erineb olukorras teistest riikides, kellega meid tahetakse ühte potti panna.\n“Seda, et ka välisajakirjandus on võib-olla kohati teemade käsitlemisel, millega nad igapäevaselt kokku ei puutu, näiteks julgeolekuolukord Läänemere regioonis või konkreetselt Eestis, pealiskaudne ja võib-olla mõnikord ka sensatsioonihimuline, ei saa päriselt eitada,” ütles välisminister.\nTa ütles, et alates sellest, kui käivitus Venemaa agressioon Ukraina vastu ja toimus Krimmi annekteerimine ning populaarseks sõnaks sai hübriidohud, on tinglikult ja mõnel juhul päris füüsiliselt pealkirjaga “Is Narva next?” lugusid välisajakirjanduses ilmunud.


Kuhu minna lastega kargel sügispäeval? –Stroomi randa mänguväljakutele! – Nupsu\nKuhu minna lastega kargel sügispäeval? –Stroomi randa mänguväljakutele!\nSuperilus pühapäevane sügisilm meelitas välja ja nii seadsingi sammud esmalt kesklinna. Astusin läbi ühest minu lemmikmajast Vabaduse platsi ääres, kus on palju raamatuid. Seejärel võtsin sihiks Stroomi ranna, mis\nStroomi alleed - suhkrutükk päevas\nhoolimata väga paljude kriitikast on minu armastatuim paik Tallinnas. Usun, et Stroomi rand on kui küüslauk, mis mõne inimese lemmiktoidulisand ja mida teised jälle silmaotsaski ei kannata.\nEnne bussi peale jõudmist heitsin pilgu Vabaduse platsile ning see, mida märkasin, sundis kohe fotokat haarama. Tundub, et varateismeliste jaoks meie linnas kohti napib. Nemad ju ei lähe mudilaste mänguväljakule, nagu minul plaanis oli. Vabaduse väljakul oli seekord tõukeratturite kokkutulek, sest\nTõukeratturid Vabaduse platsil\nrattaomanikke trikitas ringi ikka üle kümne küll. Tallinnale oleks kindlasti vaja kohti, kus noormehed saaksid oma hobisid harrastada. Tegevuseta istumine ei too noorele inimesele kasu ning on paljude noorteprobleemide allikas. Niisiis tuleb leida kohti ja võimalusi tegutsejatele –noortele kuluksid ära korralikud trikiväljakud. Olen täiesti kindel, et sellel väljakul oleks lakkamatult rahvast rohkem kui praegusel 20. augusti väljakul.\nMänguväljakuid leidsin Stroomi rannas rohkem kui ühe. Kui aus olla, on randa rajatud terve seikluslinnak. Kõik atraktsioonid on puhtad, terved ja korralikult hooldatud, nii et oleks isegi hea meelega ronima läinud. Mida seal väljakutel kõike teha saab?\nStroomi rannas on võimalik igas vanuses lastel kiikuda. Leidub väikseid vedrukiikesid, klassikalisi ja pöördkiikesid. Klassikalise kiige pluss on see, et lapsevanemgi saab käsi vöökohast kõrgemale tõsta ja aktiivselt jalalt jalale tammuda lapsele hoogu tehes.\nLiulaskmiseks on kah päris mitmeid võimalusi – väiksematele ja veidi suurematele. Kõige populaarsem tundus olevat kurviline liurada, millele pääsemiseks tungles ülal lausa järjekord.\nKõige paremad võimalused on loodud ronijatele-turnijatele. Mõeldud on nii ämblikmeestele, seinaronijatele kui ka muidu turnijatele.\nKohe-kohe kihutab see laev merele!\nEriti uhke mulje jättis võimas laevakujuline turnimisatraktsioon, kus oli nii väikseid kui suuri ja nii püstiseid kui rõhtsaid puit- ja nöörredeleid, lipud lehvisid ja näis, et kohe-kohe kihutab see värk koos lastega otsejoones merre.\nÄärmiselt üllatav oli algul väga lihtsana tundunud kompleks, kus minu jaoks polnud esmapilgul midagi põnevat. Kui aga üks väike poiss sinna turnima läks, kuulsin, kuidas ta ütles oma saatjale, et see on nagu mereröövlilaev! Kõik geniaalne on lihtne ning ilmselt peidab niisugune näiliselt ilmetu takistusrada endas fantaasiarikkaid võimalusi.\nKes näeb siin sarnasust mereröövlilaevaga, andke käega märku.\nMetsa ääres on lõkkeplatsid ning kui hästi organiseerida, võib üks vanem liha või vorstikesi või vahukomme grillida, teine lastega ronida, seejärel võib mere ääres einestada ja siis jälle lõbutseda. Üks ääretult meeldejääv päev oleks see nii väikestele kui suurtele.\nNB! See pole reklaamartikkel, ma lihtsalt armastan Stroomi randa.\nVeel fotosid Stroomi mänguväljakutelt leiad siit: Stroomi mänguväljakud\nMilline on sinu arvates mõnusaim laste mänguväljak Tallinnas või Tartus või kus iganes Sa elad? Järsku oled oma kätega mõne toreda mänguplatsi rajanud? Või on Sul plaanis seda teha?\nStroomi randlaste mänguväljakud\nKaarel Veike 8 aastat ago\t Vasta\nVäga positiivne üllatus. Ma poleks arvanud, et seal tagapool midagi ilusat ja toredat on. Stroomi on pidevalt seostunud Sõle tänavaga, mis on omakorda seostunud krimi saatega (narkomaanid ja prostitutsioon). Samas me oleme ilmselt kõik mingil viisil eelarvamuste ohvrid.\nTundub lahe ning kui sinna satume perega, siis kindlasti lähme vaatame oma silmaga järele 🙂


Laulupidu Archives - Kesknädal\nStenbocki maja, 27. august 2019 – Peaminister Jüri Ratas tunnustas täna Stenbocki majas laulu- ja tantsupeo juhte, kes on juubeliaasta ürituste õnnestumisele kaasa aidanud. Ratase sõnul olid sel aastal...\nPosted on 27. juuli 2019 26. juuli 2019\nUrmo Saareoja, SA Tallinna Lauluväljaku juhataja Tuhanded suured ja väikesed ootasid ärevalt juulikuu esimest nädalat, mil sai teoks kogu Eesti suur pidu – laulupeo juubelipidu. Polnud vist küll ühtki...\nPosted on 21. juuli 2019\nTiit Terik, Tallinna linnavolikogu esimees Möödunud laulu- ja tantsupidu on lisaks positiivsetele emotsioonidele vallandanud kriitikat nii poliitikute sõnavõttude kui ka liikluskorralduse osas. Kui nendes küsimustes on vastasseis juba eos...\nPosted on 15. juuli 2019 12. juuli 2019\nTõnu Virve Sotsiaalses mõttes on vabaduse vastandiks orjus. Eestlaste kaotatud muistse iseolemise uue alguse tähtsaim sündmus toimus 200 aastat tagasi, kui 1819. aastal Vene tsaar kinnitas Liivimaa talurahvaseaduse, millega...\nPosted on 14. juuli 2019 12. juuli 2019\n„Eestimaa, Eestimaa, oled mu kodumaa, oled mu südames sügaval…“ „Eesti, minu arm!“ ja selle sümbolid sel aastal. Kahupäised Olev Oja, Ants Üleoja, majesteetlik Neeme Järvi, teravmeelne Tiina Loitme, nooruke...\nPosted on 6. juuli 2019 5. juuli 2019\nSel aastal möödub Eesti esimesest laulupeost 150 aastat. Aasta 2019 on eesti laulu ja tantsu juubeliaasta. XXVII laulu- ja XX tantsupeo juhtmõtteks on valitud „Minu arm“– Lydia Koidula sõnapaar...\nPosted on 4. juuli 2019\nStenbocki maja, 4. juuli 2019 – Peaminister Jüri Ratas tervitas täna Tallinnas Kalevi staadionil tantsijaid, kes osalevad XX tantsupeol “Minu arm”. “Mõne nädala eest meie laulupeo hällis Tartus, täna...\nXXVII laulupeo ja XX tantsupeo „Minu arm“ peotule teekonnale Jõgevamaal olid harrastusnäitlejatena ajalooliste isikutena kaasatud ka ajakirjandus- ja ühiskonnategelane, helilooja ja keeleteadlane Karl-August Hermann, Vabadussõja väejuht Julius Kuperjanov ning...\nVabariigi Valitsus otsustas tänasel istungil kehtestada ühekordse lipupäeva 6. juulil 2019, et tähistada 150-aastast laulupeotraditsiooni. Korralduse kohaselt heiskavad Eesti lipu kõik riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised...\nSel aastal tähistame 100-aastase Eesti riigi 27. taasiseseisvumispäeva. 20. augusti hilisõhtul 1991 Eesti Ülemnõukogus vastu võetud otsus Eesti taasiseseisvumisest oli tol hetkel ainuvõimalik ja õige otsus, mis võimaldas meil...


"Tallinna Reaalkool 1918-1940. Must-kuldne müts me peas..." - Reaalkool\n“Tallinna Reaalkool 1918-1940. Must-kuldne müts me peas…”\nAutor: Märt Karmo (vil!77)\nTeos on mahukas, kokku kaugelt üle 1000 lehekülje! Ära on toodud kooli pedagoogide elulood ja fotod. Raamatus on üle 400 foto. Reaalkoolil on palju väärikaid traditsioone. Raamat on pühendatud sellele Kuldsele Reaalile, kus enamikule nendest traditsioonidest alus pandi ja kirjeldatud nende traditsioonide väljakujunemist. Üks traditsioonidest on ka põlvkondade järjepidevus Reaalis. Seetõttu võivad paljud kunagiste realistide järeltulijad raamatust nimeliselt üles leida oma vaar- ja vanaisad, saada osa nende ettevõtmistest ning kogeda sellest kindlasti väga suurt äratundmisrõõmu.\nTallinna Reaalkool 1920-1940, Saksa Reaalkool 1919 – 1939\nII köide vaatleb Tallinna Reaalkooli aastail 1920–1940.\nRaamat on saadaval koolipood.ee keskkonnas\n“Märt Karmo Tallinna Reaalkooli ajaloos peegeldub kogu Eesti ajalugu aastail 1917–1940. Vahetuvad režiimid ja keeled, kuid koolis liiguvad ideed ja neid edasi kandnud inimesed, kellel püsis Eesti riigi ülesehitamine ja kestmine. Reaalkool võib uhkust tunda oma esindusliku ja kaaluka ajaloo üle, mis sündis aastatepikkuse töö kauni viljana.”\nJüri Kivimäe, Toronto Ülikooli professor ***\n“See on olnud hiiglaslik materjali kogumine, mis on nõudnud ookeane vaimset sepahigi. Sellele on järgnenud kogutud materjali korrastamine ja läbitöötamine tervikuks. Tulemuseks on ühe tuntuma Eesti kooli põhjalik varasem elulugu, mis on samal ajal väärtuslik lisa Eesti kultuuriloole üldse.”\nAleksander Loit, Tartu Ülikooli audoktor Stockholmi Ülikooli emeriitprofessor ***\n“131-aastasest Tallinna Reaalkoolist on ilmunud koolile vääriline raamat, haardelt, sügavuselt ja mahult ainulaadne eesti kooli ajalooraamatute hulgas, ka paguluses ilmunud Reaalkooli raamatuid: „Mehed Vabaduse puiesteelt” (1972) ja „Reaali Teine Raamat” (1991) oluliselt ületav. Teose omaette väärtuseks on unustusehõlma vajunud Tallinna Saksa Reaalkooli kujunemise ja arenguloo kirjeldus, selle õpetajate ja õpilaste nimekirja äratoomine. Paljud nimetatuist on olnud seotud ka eestikeelse kultuurilooga. Raamat on väärtuslik allikas eesti kooli ajalooga ja koolikorraldusega seotud isikutele, õpetajatele, kõikidele, kes tunnevad huvi eesti koolihariduse vastu, kõigepealt Tallinna Reaalkoolis õppinutele ja õppivatele noortele.”\nMihkel Veiderma, akadeemik ***\n“Märt Karmo on kirjutanud mahuka teose Tallinna Reaalkooli ajaloost, läbi selle kõneldes Eesti (kultuuri)loost. Eesti kooli ajalugu – mitte kui õppekavade, toolide-laudade nimekirjade, eelarvete jne, vaid kui vaimsuse ajalugu – ootab veel koostamist.Teoks saab see eelkõige aga kild killu haaval kokku korjatuna. Üks säravamaid kilde eesti kultuuri- ja haridusajaloos on Tallinna Reaalkool. Et see tõesti nii on, see jõuab kohale, kui lõpetad viimase lehekülje rohkem kui 1000-leheküljelisest teosest. Vastamaks küsimusele Reaalkooli kohast Eesti ajaloos on Märt Karmo läbi kaevanud mäed ajalehti, arhiive, mälestusi jne. Meile avaneb erakordselt huvitav pilt rikkast õpilaselust ja õpetajate vaimumaailmast Eesti ajaloo suurraamis. Raamatu fotosid vaadates ei saa aga lahti mõttest, mis ootas põlvkonda, kelle ainus „süü” oli armastada oma maad, olla õppinud rääkima tõtt ja mitte kartma oma riiki. Väga hea on Saksa Reaalkooli vilistlaste elutee ja saavutuste kaardistamine pärast II maailmasõda. Mõelda vaid, milline oli meie intellektuaalne kaotus lihtsalt „kodumaale” siirdunute näol. Raamatu enam kui 20 aastat kestnud saamisloos peegeldub seesama vaim, mis tegi võimalikuks Reaalkooli fenomeni. See on pühendumus, truudus võetud ülesandele, kohusetunne. Kokkuvõttes pole nii väga vahet, millised on ülesanded – kas tuleb kaitsta oma kodumaad, hoida kõrgel vaimuelu või pühenduda oma eesmärgile. On koguni selline mõte: „Kriisidega saab toime, lahingus võib olla vapper, kuid see, kus otsustatakse valdavalt maade ja rahvaste saatus, on valmisolek igapäevaseks tööks ja pühendumiseks eesmärgi nimel.”\nRein Ruutsoo, Tallinna Linnaülikooli professor ***\n“Tegu on vaieldamatult mahukaima käsitlusega, mida Eestis senise kooliajaloo uurimisel ühe kooli teatud ajalooepohhi kohta on kirjutatud. Raamatu esimeses osas (aastad 1917–1920) antakse muu hulgas ka seni kõige ammendavam ning rohkeima memuaarse materjaliga vääristatud käsitlus ühe kooli õppursõdurite võitlusest oma riigi eest neil pöördelistel aastatel. Autor on koostanud õpetajate elulood ning usinalt otsinud fotod. Rohkesti jagus selliseid õpetajaid, kes andsid Reaalkoolile hinge, sisu ja näo. Aga unustatud pole kooli ametnikke, teenijaid, majahoidjaid ja katlakütjaid, kelle kohta leidub üldjuhul vaid fragmentaarseid suulisi mälestusi. Väga palju on juttu kooli õppuritest. Teise köite nimeregistris on koguni üle 3000 inimese nime. Pole mingit kahtlust, et nii mõnigi tänapäeva noor võib avastada just oma vaarisa tublide realistide pikast nimekirjast ning lugeda lähemalt huvipakkuvaid seiku kauge eelkäija kooliajast. Raamatute ülesehitus ja materjalide struktuurne jaotus on igati otstarbekas. Kui mõnel pool mujal peetakse tõsisemat plaani süveneda oma kooli ajaloosse, siis tuleks selle koguteosega küll lähemat tutvust teha.”\nKüllo Arjakas, Tallinna Linnaarhiivi juhataja ***\n“Varem ilmunud ühe õppeasutuse minevikku käsitlevate raamatutega võrreldes on sellel kaheköitelisel teosel (kokku 1245 lehekülge) mitmeid erijooni. Kui suurtel haridusloolistel koguteostel on tavaliselt mitu autorit, siis kõnesolev on ühe mehe looming. Siit tuleb ühtsus stiilis, hinnangutes, suhtumises, eetilises hoiakus ja esteetilistes eelistustes. Tegemist on nii Tallinna Reaalkooli andunud kroonikakirjutajaga kui ka vilunud hariduskultuuri arengu käsitlejaga, kes julgelt avardab ühekooliajaloo kui kindla žanri traditsioonilisi piire. Rohke memuaarne materjal, mis mitmehäälselt lugejale vastu tulvab, tekitab tunde, et Reaalkooli seinte vahel toimuv annab pildi kogu tolleaegsest Eesti koolielust. Kokkuvõttes võib öelda, et eesti historiograafia on rikastunud tähelepanuväärse teosega, milles taas kord ilmneb kooli ajaloo ilu. Lugeja tajub, et Tallinna Reaalkooli ajalugu on osa eesti rahva ajaloost, meie kõigi ajaloost.”\nVäino Sirk TLÜ Ajaloo Instituudi haridusajaloolane ***\n“Tallinna Reaalkool on samuti nagu Treffneri ja Westholmi gümnaasiumid, ajalooline kool. Ta kujunes omaette mõisteks eesti kultuuriloos ja rahva seas. Kahes köites „Must-kuldne müts me peas…” hõlmab 1244 hästi kirjutatud ja hästi toimetatud lehekülge. Nii suurel hulgal algmaterjali kogumine ja siis selle töötlemine ning raamatuks vormimine on suur töö, mille tulemus ongi „suur töö” ehk magnum opus, seda nii kvantiteedilt kui kvaliteedilt. Märt Karmo raamat kvalifitseerub kõigiti teadusliku uurimusena, ja kuulub pigem ajaloo kui pedagoogika valdkonda.\nÕppursõdurite sõjakäigu kirjeldused raamatus on väga ilmekad ja huvitavad, kuid traagilised. Tallinna õppursõdurid pakuvad sõjaajaloolastele võimaluse võrdlevaks käsiteluks Tartu koolipoistega nii tõsielus kui ka romaanis „Nimed marmortahvlil”. Jõuliselt kerkib esile Reaali kauaaegse direktori (1915–1933) Nikolai Kannu isiksus, kes oli oma koolipoiste seas populaarne ja lugupeetud. Sellise poolehoiu saavutamine poistekoolis ei ole mitte kerge. Direktor peab olema poistega õiglane ja solidaarne, siis on poisid seda ka temaga. Õppimine on huvi kõrval ka kohustus. Koolis käimisel on aga teine külg, mis ühendab huvi kõrval ka mõnu. Selleks on meelelahutuslik suhtlemine kaasõppuritega ning osalemine huviringide tegevuses nii eneseharimise eesmärgil kui ka lihtsalt lõbu pärast. Õpilaste endi poolt juhitud harrastuslik tegevus on Reaalkoolis olnud väga aktiivne ja laiaulatuslik, eriti suurejooneliselt arendati sporti ja muusikat. Märkimata ei saa jätta nägusat kaanekujundust ja rohkelt vanu aegu meelde tuletavaid fotosid. Portreefotod esileküündinud õppureist ja nende õpetajaist on side meie ja nende vahel. Kahjuks vaid ühepoolne ja tumm, aga me näeme siiski, missugused nägid välja Vabadussõja kangelane Anton Õunapuu, direktor Nikolai Kann või oma lennu parim õpilane, Suvesõjas langenud Ilmar Gross.\nSee vägev raamat liigutas ja inspireeris mind sedavõrd, et kirjutasin ühe luuletuse Reaali motiividel.”\nMa olen meie koolimajas Pudi-rida näinud ja\nise hanerivis seina-ääri mööda käinud.\nImps, Olts ja Niuks, ei iial küsind enda heateo hinda\nei Karjalas, ei Siberis, ei Tartu rajal,\nHellar Grabbi, detsember 2012\n* Hellar Grabbi – tuntud väliseesti (Washingtonis) kriitik ja publitsist, ajakirja ”Mana” kauane (alates 1965) toimetaja. Õppis Tallinna II Gümnaasiumis (Reaalkoolis) 1943/44. õppeaastal. Reaalis käidud kooliaastat on ta meenutanud oma mälestuste raamatus ”Vabariigi laps” (2008).\n* Pudi-rida – füüsikaõpeta Paul Ederbergi (hüüdnimega Pudi) nõudel rüselemise ja tunglemise vältimiseks oma klassist hanereas füüsikaklasssi liikumine. * Imps, Olts ja Niuks – vennad Mikiverid – Ilmar (lõpetas Reaali 1940), Olev (1941) ja Heino (1942).


Honda alustas Põhja-Ameerikas ametlikult 2022. aasta Odyssey mahtuniversaali müügiga. "Ajahüppe" saladus on seotud varustusse kuuluv tolmuimeja paigaldamise probleemidega.\nHonda Odyssey tipmised varustusastmed hõlmavad süsteemi HondaVac, mille all mõeldakse 2,4-meetrise voolikuga autosisest tolmuimejat: pakiruumi ühe seina sisse ehitatud puhastussüsteem võimaldab kogu salongis kerge mustuse hõlpsalt eemaldada.\nParaku lõpetasid Jaapani ettevõtte esindajad juba eelmisel aastal seoses puhastussüsteemi komponentide tarnete probleemidega. Honda kavatses käesoleva aasta lõpus tolmuimeja täielikult varustuse nimekirjast kustutada, kuid ettenägematud asjaolud sundisid tootjat seda protsessi kiirendama. Selle tulemusel sai Põhja-Ameerika edasimüüjatelt 2022. aasta Odyssey mahtuniversaali osta juba 2021. aasta jaanuaris.\nKõiges ülejäänus ei muutunud 2022. aasta Honda Odyssey praktiliselt üldse. Minivan on saadaval seitsme- ja kaheksakohalises konfiguratsioonis. Mootorivalikus on nii 175 hobujõuga 2,4-liitrine bensiinimootor kui ka 145-hobujõuline 2,0-liitrine mootor. Komplekti kuulub variaator. Auto maksumus algab 32090 dollarist.


Kommentaarid - JUHTKIRI | Puudega töötaja lisab väärikust - Eesti Päevaleht\nJUHTKIRI | Puudega töötaja lisab väärikust - kommentaare 1-3\nInimlikust küljest on kõik arusaadav. Tuleb aga n. ajast meelde kuidas propagandistid kapitalistist rääkisid. Ehk siis, ta soovib sinu seest võtta kaheksa tunniga kõik. Seejärel saadab sind pärast vabrikuvilet koju, odava ning nõmeda telemeedia kätte taastuma. Järgmine hommik jälle otsast pihta. Kuhu mahub siia invaliid??\nJah, ma pean ütlema, et oma kogemuse põhjal see paljuski tegelikult nii ongi. Ja muidugi ma ei mõtle siin töötegijaid pealinna kontorites, vaid kuskil vabrikus, kus isegi vetsus käimine võib mõnel juhul probleemiks saada.Millal viimati lugesite Delfist ausat lugu vabrikutöölistest?\nJääb paarimees haigeks - ainuke võimalus 12 tundi jutilt panna, kus juures osa sellest jääb ööaega. Kui tervis parem, töötad kas vahetust jutti ja kuuled, et sellist töötamist loetakse privileegiks. (sulle on antud võimalus - kasuta seda!) Ja siis sa kasutadki. Ametiühingut pole ja sellest teavitati koheselt. Hakkad siin mingit jura ajama, ise tead mis juhtub. Ja nii oledki, tegelikult,madalam kui muru, mitte nii nagu ajakirjandus armastab rääkida kõrge tasemega kodanikuühiskonnast. Vaadake, kui palju on meie elus kohta reklaamil ja klantspiltidel! Turumajanduses on see eriti tähtis. Tahan öelda, et siit tulenevalt on kusagil pidev surve, näidata kogu elu ilusamana, kui see on. Kui keegi mõtleb, et näidatakse ju ka vaesust, siis Jõuluõhtul on armsaks muudetud seegi.\nTurumajanduslikes tingimustes on tegelikult ju inimesesse suhtumine suhteliselt halastamatu ja isegi julm, mis aga ongi selleks stiimuliks, mis inimese rabelema paneb nagu orava rattas. Keegi ei soovi alla anda. Ega saagi, kui kodus lapsed, kelle nimel tuleb nõus olla paljugagi. Tahtsin tegelikult jõuda selleni, et puudega inimeste probleemid on sellise teravusega tõstetud! päevakorrale ka sellepärast, et näidata iseendale - meie ühiskond ei ole julm.... Ei ole või? Reaalselt näeme me mida?\nJah, muidugi, ainult loll ei näe poodides kaubaküllust, kirevaid värve linnapildis, elatustaseme tõusu. Aga sellel on päris suur hind.\nKui mõelda, et istun isegi momendil arsti määratud vererõhumõõtja kaelas. 170 - 180 rsk, ja alla enam ei lähe.\n(ei ole kuidagi tahtnud nende ridadega halvustada puudega inimesi või veel vähem inimesi, kes soovivad neile head, vaid mulle vahel lihtsalt tundub, et sellel kõigel on ka teine külg)\nVasakpolse Delfi soovmõtlemine. Arvamuslood elavad fantaasiamaailmades...\nKõik oleneb puudest.Kui puudega inimene ei oska ise töökohta kohale sõita ja tema hooldaja peab ennast töölt vabaks võtma,et teda iga päev kohale viia ja koju tuua on perekond õigustatud valima selle,kes perele rohkem raha teenib.


Kodutud foorum - Teema: Tüütud majapidamistööd\nKodutud.com » Kodu » Tüütud majapidamistööd\nAutor: Teema: Tüütud majapidamistööd\npostitatud 29.11.2006 kell 11:50\n1.Tolmuvõtmine(+riiulite ja sahtlite koristamine seejärel).\nVahel ületab söögitegemine kõik muud tüütud asjad.\nTriikimisega on meil sellised lood-igaüks triigib omad riided(voodipesu kuivab sirgeks).\npostitatud 29.11.2006 kell 12:14\nNo triikimise ma ühendan sujuvalt teleka vaatamisega, nõusid peseb masin(millele majja toomisele ma alguses vastu vaidlesin)pesu peseb masin....need tüütused on siis kõrvaldatud. Aga tegelikult on vannitoa, s.o.siis kahheldatud ruumike sauna ees ,koristamine tüütu-need karvad....(nimelt armastab kass ka seal lebotamas käia) ja külmkapi nühkimine on ka vastik.\npostitatud 07.12.2006 kell 19:39\npostitatud 07.12.2006 kell 20:21\nno ei teagi kohe :arvatavasti teiste järgi koristamine: selle all mõtlen kõiki koduseid toimetusi.Oleks hea kui kõik enda järgi koristaks siis ei oleks ka seda vastikuse tunnet ,et ei tahaks mõnda tööd teha.\npostitatud 07.12.2006 kell 20:54\njuba aastaid selline pesu, mis triikimist ei vaja.\nhea, kui mees on sportlane, mitte ametnik\npostitatud 07.12.2006 kell 20:57\nvoh - üks õige naine, kes ei tunnista triikimist vajavat pesu. Olen sama meelt, et triikimist vajav pesu (särgid, püksid jne.) on anakronism\npostitatud 07.12.2006 kell 21:00\nlubage mitte irwitada,\nent roheline mõtteviis ja (aja, energia, raha)säästlik eluviis sunnivad soetama asju, mis ei karju, kui neist kuuma pressrauaga üle ei sõideta\npostitatud 07.12.2006 kell 21:01\n1. sööginõude pesemine\n2. vaata punkti nr 1\n3. vaata punkti nr 2\npostitatud 07.12.2006 kell 21:05\nnõude pesemine on yks ebameeldivamaid asju. ja koristamine kaa muidugi. ja kolmas on ilmselt mingi söögi tegemine.\nma ei saa aru mix inimesed kodus syya teevad. poest valmis toidu ostmine tuleb ju sama kallis. samas jääb ära see vaaritamine ja nõude pesu.\npostitatud 07.12.2006 kell 21:07\nminu jaoks on üheks tüütuks tööks gif animatsioonide vahtimine\npostitatud 07.12.2006 kell 21:10\nAlgne postitaja: Merily26\nma ei saa aru kaa, miks ma kallitele inimestele kooke küpsetan ja kodust toitu teen????\nrumalad kaasaja inimesed lihtsalt keelduvad külmutatud toidust ja poesalatitest. nõuavad minult.\nja nõud pesen kaa. täitsa loll vist\npostitatud 07.12.2006 kell 21:13\nMerily26 - tänan\npostitatud 07.12.2006 kell 21:17\nNii saab rääkida ainult inimene kes ei oska süüa teha ja ei tea et kodus tehtud toidul on hoopis teine maitse kui masstootmises valmistatud toit.Sorry kui hinge sittusin.\npostitatud 07.12.2006 kell 21:55\nSööd papptaldrikutelt valmistoitu.Millega siis tegeled kui teised süüa teevad ja hiljem ka nõusid pesevad?\npostitatud 07.12.2006 kell 21:58\nOlgugi,et olen söögi suhtes vähenõudlik, meenutavad paljud valmistoidud väljasitutud õunamoosi\npostitatud 07.12.2006 kell 22:22\nsalatit ostan tihti poest, ei hakka lisaks põhitoidule veel igat sorti lehti ja juurikaid koju purustamiseks vedama, lisa töö, parem hoian aega kokku kodututega kohtumiseks\nkui sööjaid rohkem siis teen ise midagi huvitavat, ebameeldivaks kodutööks seda ma just ei pea, aga laste järelt sasitud elamise kasimist küll\npostitatud 07.12.2006 kell 22:34\njust nimelt, ei tegele söögi valmistamisega ega pese ka nõusid. tegelen märksa meeldivamate asjadega. kui teie teete pool oma päevast tööd ja teise poole päevast süüa, on see teie enda valik.\nmina ei piirdu oma elus vaid kahe asjaga. elu on selleks liiga lühike.\npostitatud 07.12.2006 kell 22:38\nõnnelik ema olen, kelle teismeline tütto küpsetab, peseb nõusid, teeb ja armastab käsitööd ja isetegemisest rõõmu leiab.\npole mahavistatud aeg ja vaev. ei kasva uus tarbimisühiskonna liige.\nmeeste seljas liugulaskmist ei kultiveeri.\npostitatud 07.12.2006 kell 22:42\nOlevt-d ja meryli26-t seob ilmselgelt üks ühine joon, nad on silmnähtavalt ilmselgelt vallalised gif-failide vaatamine, toit papptaldrikuilt..\nabsoluutselt tuttav tunne.Astuks ka klubisse...\nMulle endale ei meeldi klaviatuurist tolmu välja ajamine, midagi jääb alati alles ka..fui.\npostitatud 07.12.2006 kell 22:44\nmeenus vanaema öeldu, et tõeline naine on see, kes oskab\nlapse perset kasida\nlamba kaela pügada\naga aeg teeb omad korrektiivid....papptaldrikute, poesalati ja arvutiklaviatuuri suunas\npostitatud 07.12.2006 kell 22:47\neks ma ikka triigin valikut ju pole aga see on kõige nürim töö mida tean\npostitatud 07.12.2006 kell 22:53\nelu on pannud kõiki neid töid tegema\nja just pannud, hea, et ema oli enne koolitanud veidi muidu oleksin ämma ees häbi saanud tunda,\nolid need tööd meeldivad või mitte meeldivad, see enam ei oma tähtsust\npostitatud 07.12.2006 kell 22:58\nariita, leian, et minevikus tehtud isegi vastikuid töid katab mingi omapärane nostalgialoor.\nsiiani mäletan lambahigi rasvast läppa ja vaest kääridega täkitud lammast...ent\nvõin uhkelt öelda, tean, mis see on ja kuidas see käib.\nja mina sain kahe lamba pügamisest lausa katkise raku ,ja korraliku, aga soolikate rookimine ja ka hiljem soolamine vorsti tarbeks on ka üks vastikumaid tegevusi, siga tapeti ja soolikaid ju ksutati - vaidlemine ei tulnud kõne allagi, kas tahtsid või ei\npostitatud 07.12.2006 kell 23:21\nPaljude asjade puhul võiks öelda Ei viitsi,kuid sõna,peab,distsiplineerib paljuski.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0342519 sekundit


Wikipediast ravimite kohta täit infot ei saa - Tervis\nWikipediast ravimite kohta täit infot ei saa\n26. november 2008, 15:38\nUSA teadlased vaatasid üle Wikipedia artiklid 80 ravimi kohta ja leidsid, et artiklitest oli välja jäänud olulist infot.\nUuringu tegid Floridas Nova ülikoolis tegutsev Kevin Clauson ja tema kolleegid. Faktivigu nad palju ei leidnud, kuid info oli mõnel juhul niivõrd puudulik, et oleks võinud ohtu seada inimeste tervise, kirjutas Reuters.\nNäiteks põletikuvastase ravimi Arthroteci puhul oli välja jäänud fakt, et see võib põhjustada nürisünnitust. Naistepuna puhul aga asjaolu, et see võib vähendada HIV vastu võitlemisel kasutatava ravimi Prezista toimet.\nTeadlased otsustasid Wikipedia artikleid analüüsida, kuna hulk inimesi otsib internetist infot retseptiravimite kohta ja tihtipeale on just Wikipedia artiklid need, mis otsingutulemustes esimestena silma jäävad.\nClauson ütles, et kuigi Wikipedia on hea alguspunkt info otsimiseks, ei leia sealt igal teemal sugugi kõige värskemat teavet ja kindlasti ei tohiks seda allikaks võtta meditsiinitöötajad.


Radiolinja klientidel kõnedele vastamine Soomes püsivalt tasuta\n(Lisatud 11.12.2003, kommentaare 0)\nAlates 1.jaanuarist 2004 on Radiolinja klientidele püsivalt Soomes kõnedele vastamine hinnaga 0 krooni kasutades Vodafone Eurocall teenust. Varasema hinnakirja kohaselt kehtis Soomes kõnedele tasuta vastamine kuni aasta lõpuni, alates uuest aastast on 0 krooni püsiv hind.Juulis turule tulnud Vodafon ... [loe edasi]\n150 MB internetis tasuta!\nLiitu enne aastavahetust ja võta endale M-internet 150 pakett. Saad esimese kuu 150 MB ulatuses internetis surfata tasuta! (tavahind 300kr). See on küll nüüd päris hea uudis, kuid see pakkumine kehtiv ainult üheks kuuks. allikas: radiolinja\nAlates 1. veebruarist 2004 lõpeb riigisisese prefiksi 0 kasutamine\n(Lisatud 24.11.2003, kommentaare 564)\nSeoses muudatusega saab alates 1. veebruarist 2004 helistada Eestis kõikidele telefoninumbritele (nii tava- kui mobiiltelefoninumbritele) ilma prefiksit 0 ette valimata. Näiteks tuleb helistamiseks Tele2 mobiiltelefonile valida number kujul 55 XXXXX. Näiteks helistamiseks Lääne-Virumaale tavatel ... [loe edasi]\nEMT-ga saab liituda interneti vahendusel\n(Lisatud 24.11.2003, kommentaare 0)\nEMT klientidel on nüüd võimalus sõlmida EMT iseteeninduses liitumislepinguid ning vahetada riknenud või kaotatud SIM-kaart. ”E-liitumise võimalus on Eestis esmakordne ning näeme sellel suurt perspektiivi,” ütles EMT teenindus- ja müügidirektor Indrek Randveer. ”Interneti vahendusel lepingu sõlmimin ... [loe edasi]\n(Lisatud 24.11.2003, kommentaare 974)\nKäesoleval aastal leiab aset juba neljas Unineti ja Radiolinja koostöös peetav telekommunikatsioonikonverents Fookus. Varasemate aastate teemadering on puudutanud Eesti telekomituru avanemist, ressursside juhtimist, teenuste integratsiooni ja mobiilsust ning seda, kuidas tarbija saab telekommunikats ... [loe edasi]\nUus tarkvara teeb telefoni moodsaks\nTahad, et Sul oleks moodne telefon? Et tänapäeva telefonid meenutavad järjest rohkem arvutit siis on telefoni stabiilseks töötamiseks vajalik ka see, et telefoni tarkvara oleks regulaarselt uuendatud ja värske. Enamasti ei lisa tarkvara uuendamine telefonisse mingeid uusi funktsioone, küll aga tagab ... [loe edasi]\nTele2 klientidele on MMSide saatmine aasta lõpuni tasuta.\n(Lisatud 24.11.2003, kommentaare 1944)\nTele2 avab täna oma kõikidele lepingulistele mobiiliklientidele GPRS-teenuse, mis võimaldab muuhulgas saata ja vastu võtta MMS ehk multimeediasõnumeid. MMSide saatmine on Tele2 klientidele aasta lõpuni tasuta. Tele2 marketingi- ja müügidirektor Toomas Tiiveli sõnul on aeg uuendused massidesse vi ... [loe edasi]\n(Lisatud 24.11.2003, kommentaare 1424)\nTele2 Pereliin on mõeldud neile, kel on peres mitu Tele2 liitumist. Ühendades kõik oma pere mobiilikasutajad Tele2 Pereliini alla, säästate oluliselt omavahelistelt kõnedelt ja kuumaksult. Peresisene kõneminut maksab vaid 1.75.Kui teie peres on teiste mobiilioperaatorite klientidest telefonikasutaja ... [loe edasi]


tqhq.ee foorum - Eesti mehed teevad tegusid\ntqhq.ee foorum : Vaba teema : Eesti mehed teevad tegusid 1 2 3 4\nEesti mehed teevad tegusid\nSee nädalavahetus käisime Rootsis, Tierpis ja Andres parandas oma rekordit. Uus tulemus on 6.409 ja 364kmh. Kahjuks viimases stardis riivas seina aga ise terve jaa autol kergemapoolsed kahjustused.\n31.07.2017 at 16:52\nSaime 4 lingi enamvähem seadesse ning juba saab jõudu peale keerata. Uus rekord peale testimis nädalavahetust 6.40 ja 364km/h. Seega 0.4 sekundit ja 36 km/h minna eesmärgini....\nEelviimane sõit algus rahulikum ja 3 käiguga sai 3000+hp proovitud.\nKõik toimis ilusti, kuid juba stardis hakkas natuke end vasemale vedama.\nViimane sõit keerasime kraanid lahti, et saaks teha väga madala 6 sekundi sõidu. Kahjuks stardis vedas veel rohkem vasemale\nja kui korra tõstsin ning uuesti peale vajutasin, tõmbas auto kohe vasemale. Auto riivas vähe seina, kuid õnneks midagi hullu ei juhtunud.\nSellegi poolest olen väga õnnelik, et masin hakkab häälde saama ja toimetab kuis vaja:\nNüüd uus nädalavahetus oleme Soomes Motoparkis, kus Soome meistrivõistluste 5 etapp ning peale seda 24-27 August Tierpis euroopa meistrivõistlused.\nProovin vaikselt värskendada teemat...\n1972 Taunus 430 cid SBF 8.5@264km/h Dragweek 2018 surviver! SOLD\n2009 Mustang GT 500 Shelby 3500hp 427 cid SBF twinturbo\n1/8 3.93@314km/h 1/4 5.9@395km/h World fastest Small Block Ford SOLD\nFord Mustang GT500 -67\nFIA ProMod 5.8@399km/h\n04.08.2017 at 16:50\n05.08.2017 at 07:49\nTagasisidet on teemas vähe, aga ilmselt sellepärast, et teie tegemised on sellisel tasemel, kus keegi ei oska kaasa rääkida... Igatahes väga huvitav ja hoia ikka meid kursis.\nex Camaro ´79, ´80, ´93\n05.08.2017 at 12:50\nSuured tänud kiidusõnade eest. Ega ka meile iga start korralik õppetund, kuid väga huvitav on igatahes. Enne viimast starti oli juba ka endal närv üleval, sest 3500hp ei ole enam naljaasi...\nHetkel auto garaazis algosadeks ning inspektsioon pooleli. Peale iga võistlust tuleb kontrollida tehnikat, et olla 100% kindel.\n05.08.2017 at 14:39\nEelmine nädalavahetus sai käidud Tierp Arenal, kus sai sõidetud jällegi natuke paremaks enda tulemus.\nTegemist oli Euroopa meistrivõistlustega. Alustasime neljapäeval eelsõitudega, kus esimese sõidu lõpuks hakkas o2 sensor segast panema. Tänu sellele võttis 40% kütust maha ja segu läks lahjaks. Proovisime 2 ringi veel ja saime aru, et kõik ei ole korras. Tulemuseks:\nÕnneks kohalikud mehed Tierpis tulid appi ja kella 1 aeg öösel toodi juba plokikaan tagasi\nHommikuks sai mootor kokku ja reedel olime stardis.\nNäha oli, et asi toimis ilusti ja kindluse mõttes sai mootori pööret allapoole toodud, et asi oleks turvaline.\nNatuke stardi rõhku juurde, sest rada oli väga hea ja näha oli logist, et kannatab panna küll...\nNagu näha, siis stardi boosti tõstmine toimis ja 60 jalga 0.98 on juba väga hea tulemus. Kuna käiguvahetuse tõin allapoole, siis sattusin küttetabelis kohta, kus polnud enne sõitnud ja segu jooksis rikkaks. Sellest ka väike lõppkiirus.\nRohkem me eelsõitte sõitta ei saanud ning esimeses eliminaatori ringis sai pandud juba ALL IN . Vasta tuli mees, kelle alistamiseks oleks olnud vaja sõitta vähemalt 6.1 aega.\nStart õnnestus hästi, kugi 60 jalga ei olnud just kõige parem. 1.02 sellegi poolest hakkas asi liikuma väga rajult. Kahjuks 300m peal juhtus midagi käigukastiga ja vedu kadus tagant. Tulemuseks viskas õli ning tule tuppa kasti juurest. Lükkasin varju kohe lahti ja lasin gaasi järgi, kuid mootor jäi ikkagi karjuma ülepöörde. Hiljem avastasin, et hea tulemuse lootuses olin vajutanud gaasipedaali toejalast mööda ja see oli kinni jäänud põhja.\nTulemuseks ikkagi uus rekord: 6.3 ja kiirus 354km/h\nVideo ka juurde: https://www.facebook.com/john.savipiiber/posts/10155032160617737\nKuna lõpus midagi autos ei näinud tänu suitsule, siis riivasin ka seina. Õnneks väikesel kiirusel, kuid uus plastik esiosa tuleb ikkagi panna.\nMida kokkuvõtteks öelda?!\nNu ei ole enam lihtne ja fun-ist on asi juba kaugel. Julmad ööd ja päed koguaeg teeme tööd, et asi toimiks ning õpime juurde palju palju igast stardist. Aasta siht sai võetud 6.2-6.3 ja see sai saavutatud. Seega oleme oma missiooni täitnud.\nViimane etapp see nädalavahetus enam Soome ei hakka suruma, sest kindel 2 koht Soome SPS klassis olemas ja seal oleme vaid stardis tänud testimise ja sponsorite soovile.\nUus aasta plaan on olla stardis kõik Tierp Arena üritused ja Soomes olenevalt kuis sponsoritega kokkuleppele saame.\nSUURED SUURED tänud kõigile kes meile olid abiks jõu ning nõuga. Samuti suur kummardus tiimile: Jüri Nurmes, Erki Lehtla ja Karl Reimann. Ilma nende meesteta ja rohke Jack Danielsita poleks see asi õnnestunud\nNäeme rajal uul aastal:\n31.08.2017 at 10:03 2 edits. Last edited 31.08.2017 at 10:37 by AndreesZ\nToejalg võiks ühtlase jämedusega olla, ilma "seene kübarata", siis vist tiba ohutum.\nVõi üldse ära võtta, sest paistab, et toest mööda surudes said parema tulemuse\n31.08.2017 at 12:51\nVähem kui nädal jäänud esimeste testideni Rootsis ja mõtlesin siin natuke teemat värskendada.\nMis siis juhtunud?!\nKuna eelmine aasta oli tänu tõstetud nukkvõllile omajagu probleeme, siis tellisime uue standard nukkvõlli kõrgusega shortblocki.\nNüüd asi tunduvalt parem ja õlirõhk hoiab end samuti 7 bar juures. Seega üks mure vähem\nTurbod sai tõstetud ettepoole ninas, et saada veel lisakaalu juurde. Eelmine aasta oli koguaeg probeem, et nina hoidis pikalt üleval. Sellega saame nina kiiremi maha tagasi.\nSamuti sai testimiseks võetud 88mm Precisioni ProModi turbod. Need ärkavad natuke laisemalt kui Bullseye turbod, kuid toodavad vähe rohkem lõpus. Nendega peaks suutma jõu viia 3600-3700hp juurde.\nNeljapäeval läheme Rootsi dünosse veel natuke mootori uut combot testima ja laupäev-pühapäev Malmö-s testipäevad.\nKui need läbi, annan väikse ülevaate, kuis läks.\nSamuti saab mu tegemisi jälgida Facebooki lehelt:\n29.04.2018 at 22:05\nPole küll oluline asi,aga kuna sa käid näitustel sellega nagu näha,siis roostevaba torude ja keevituste jaoks on hape olemas,mis kaotab keevitusjäljed 90% ulatuses ära ja teeb haljaks tagasi.\nNimetust ei suuda peast öelda,aga kasutanud olen ja töötab hästi.\n29.04.2018 at 23:22\nMaik: Pole küll oluline asi,aga kuna sa käid näitustel sellega nagu näha,siis roostevaba torude ja keevituste jaoks on hape olemas,mis kaotab keevitusjäljed 90% ulatuses ära ja teeb haljaks tagasi.\nNatuke kisub kõrvale teemast, aga sellest happest rääkides - osad roostevaba keevitusjälje puhastuspastad sisaldav vesinikfluoriidi ja see on KONTAKTMÜRK ehk kui satub naha peale, siis tapab ära. Isegi väike kogus, imbub läbi naha (väidetavalt ei ole valus kuna närvid surevad) ja lahustab konte, kondisodi ummistab südameklapid ja ongi kutu.\nEhk siis oluline on kasutada kaitsevahendeid ning ka esmaabi tarvikud peavad olema käepärast (mingi kaltsiumglükonaat salv). Erinevalt ilma maskita rellakatööst ei tohiks seda ohutust ignoreerida. Ja arvestades et "keskmises töökojas" on totsikud läbisegi metallriiulil.. siis minu arvates ei tohiks seda isegi poes müüa\n30.04.2018 at 09:55 1 edit. Last edited 30.04.2018 at 11:26 by madis\nmadis:Erinevalt ilma maskita rellakatööst ei tohiks seda ohutust ignoreerida.\nSeda ka ei tohi. Eriti tobe näeb välja silmamuna sees roostetav metallitükk.\nOli head ja halba eelmine nädalalõpp.\nSai sõidetud uus rekord, ( 6.2@367.35km/h) kuid varjude kinnitus andis järgi 370km/h juures ning jäin jalgpidurile.\nKahjuks lõpetasin seinas lõpus, kuna hakkas hüppama ja ei suutnud maha pidurdada jalaga...\nOleks väga abi vaja, et auto ruttu korda teha.\nKui kellegil võimalust, andke teada kuis aidata saaksite või tehku ülekanne:\nMTÜ FAST FORD RACING TEAM\nIga abistaja saab ära mainitud ja soovikorral enda kleebise autole ja tiimibussile.\nVideo 6.2@367km/h sõidust\n13.06.2018 at 22:11\nTundub, et saame auto ilusti valmis Rootsi võistluseks\nSuured tänud peab ütlema Rootsi pool Mats Brag-ile, kes aitab kiiresti plekitöödega ja auto ühte kujusse loomisega.\nJanar Rinne, kes 5 päevaga tegi uue juhipoolse väljalaske süsteemi ja sisselaske torustiku.\nKaspre Koppel, kes samuti on teinud pikkasid päevasid, et saaks kogu plastiku osa korda. Selle mehe käe alt tuleb ainult kulda\nNina läks juba värvimisse ja joonestaja kätte, kes joonistab autole uues tuled, iluvõre ja märgid.\nNädala lõpuks peaks auto olema tagasi garaazis ja siis puhastamine ning komplekteerimine.\n21 augusti õhtu võtame juba suuna laevapeale, et olla Rootsis stardis Euroopamesitrivõistluste etappil 23-26 august.\nNing kes veel ei tea, siis peale Tierpi etappi võtame suuna juba USA poole, kuhu peaks 23 august jõudma mu teine auto.\nOleme 9-14 september Ford Taunusega stardis Ameerika suurimal tänavaautode võistlusel:\nSeega siia tulemas omajagu uuendusi, mis ja kuidas ka seal läheb. Teeme eraldi youtube kanali ning jagame infot.\nKellel igav, olete samuti kutsutud tulema kaasa elama sellele üritusele...\n12.08.2018 at 21:14 1 edit. Last edited 12.08.2018 at 21:26 by AndreesZ\nWhoa. Seda Taunust polegi enne märganud.\n12.08.2018 at 21:19\nUSA projekt on kõva seiklus ! Loodetavasti sujub ka sportlik pool hästi, palju edu igatahes !\n12.08.2018 at 21:36\nSee nädalavahetus läks paremini isegi, kui algselt lootsime.\nNumbrid räägivad enda eest ja auto tervena garaazis tagasi\n27.08.2018 at 15:00\n417cid small block Ford 351W\nTwin 88mm Precision Promod turbos\nM&M 3 speed th400 Transmission\n9" 40 spline Ford rear axle\n4 bar turborõhuga 3500hp.\nStardikaal koos juhiga 1150kg.\nSiia ka meie sõidu video:\nUus Euroopa 200m small blocki rekord: 3.97@302km/h\nUus Maailma kiireim 351W Ford small blocki rekord: 6.06@376km/h ( hetkel kiireim small block chevy Euroopas 6.056)\n02.09.2018 at 09:32 1 edit. Last edited 23.09.2018 at 11:03 by AndreesZ\n2920 jõudu rattast. 4.2 bar rõhuga....\n10.11.2018 at 18:10\nDragweekist 1320 Video\nWe are looking for sponsors who can support us in 2019.\nWe want to participate in all the Tierp Arena competitions in Sweden and Kauhava events in Finland.\nWe are ready to run 5 seconds ...\nAlso we need to upgrade our 1972 Ford Taunus for #dragweek2019 in USA\nIt takes about 25000-30000 euros to compete in 2019.\nPlease support Estonian fastest team and get your sticker on the car!\nContact me: andres.arnover@gmail.com\n23.11.2018 at 19:46\nSee aasta sain Eesti autospordi gaalal rändkarika "Dragrace aastategija".\nPaar sõna ka sponsorite ja toetajate otsimise kohta.\nOlen saanud kokkuleppe JRA Motorspordi, kes aitab mind auto ehitamisega.\nSamuti 2019 aasta aitab meid varuosade ja õlidega edasi US-Parts, Autoracing.\nAutocardan tuleb appi treimis ja mis iganes metalli töödega.\nWindline transpordi ja asjade liigutamisega.\nMeie uusimad sponsor 2019 on R-FIX ja eraisikuliselt Keijo Kumpas.\nSuur Aitäh neile kõigile!\nHetkel muidugi olemas alles ca 20% summast, mis vaja läheb 2019 hooajaks.\nAga olgem ausad, iga väiksemgi summa on abiks...\nSeega kellel mingi idee, andke teada:\n11.12.2018 at 21:34 1 edit. Last edited 12.03.2019 at 11:09 by AndreesZ\nJa ongi käes aasta 2019...\nMis hetkel plaanis?\nMustangiga tulevad esimesed triibud Inglismaal, Santa Podis.\nSeal tulemas selle aasta üks suurimaid üritusi:\nSaime Santa Podi poolt kutse, kuna sooviti starti saada Euroopa kiiremiad Pro Doorslammer autosid.\nPro Doorslammer klassis ei ole piirangud ja saad sõitta 400m nii kiiresti, kui ise soovid. See oli ka üks\nsuurimaid faktoreid, miks olime nõus sinna minema. Samuti värskendati eelmine aasta rada ja nüüd see parim\nrada, kus kiiresti sõitta Euroopas.\nTegelt on isegi nii, et oleme stardis 2 etappi järjest.\n17-19 on suur Doorslammerite jõuvõtt ja peale seda Euroopa meistrivõistlusete 1 etapp.\nseal samuti meile eraldi klass, kus saame 400m sõitta ja nii kiiresti kui suudame...\nHetkel tundub, et see aasta kahjuks me ei saa Usasse dragweekile minna.\nEi ole suutnud leida piisavalt toetajaid ja enda tasku peal ma seda teha ei suuda.\nMõnede inimestega on veel läbirääkimised pooleli, kuid jah...\nPanustame siis rohkem sellele, et Mustang saaks kõik mis vaja ning suudaksime turvaliselt 5 sekundi sõidu ära teha\n12.03.2019 at 11:21\n16.06.2019 at 06:53\nPanen siia video, kuidas näeb välja 0-400km/h kiirendada 6.08 sekundiga.\nRada oli väga tuline ja sellist jõudu väikse sportsman auto rehviga raske maha panna, kuid võimalik, nagu näha\n25.06.2019 at 18:55 1 edit. Last edited 25.06.2019 at 18:59 by AndreesZ\nSellel autol ei pea käigukasti ümber kaitseplekk olema?\n25.06.2019 at 23:40\nEi pea jah.\nSellel sees terasest plaat.\n26.06.2019 at 10:16


Magistriõpe andmeteaduses, Rochester, Ameerika Ühendriigid 2022\nLisateavet selle kohta, kuidas RIT koronaviiruse kriisiga toime tuleb, leiate siitÜlevaadeÜks kõige kuumematest andmetöötlusvaldkondadest annab andmesideteadlastele praktilisi ja teoreetilisi oskusi, et tulla toime suurte andmehalduse ja analüüsi väljakutsetega, mis tekivad tänapäeva andmepõhistes organisatsioonides. See programm kutsub professionaalid, kes soovivad oma oskuste kogumit täiustada, ja pakub võimalusi kohandada kursuste tööd laiapõhjalises andmealas ja selle mitmesugustes rakendusvaldkondades. Vastuseks kasvavale vajadusele genereerida ja analüüsida olulisi andmeid kõigis tööstusharudes, on nõudlus uue analüütika ja arvutitöö alal vilunud spetsialistide järele kasvamas. Prognoositakse, et aastaks 2020 kasvab andmeteaduse töökohtade arv 15 protsenti. MS andmeteaduses julgustab üliõpilasi töötama andmeteaduse, analüüsi ja infrastruktuuri valdkonnas teaduskonna ekspertidega, kes annavad praktiliste kogemuste abil tõelisi probleeme. Õppekava sisaldab õpilaste võimalusi valida valikkursused, et jätkata mitmesuguseid karjääriteid andmeteaduse laias valdkonnas ja selle erinevates rakendusvaldkondades. Programm valmistab õpilasi - olenemata nende teaduslikust, inseneri- või äritaustast - jätkama andmeteaduse alal karjääri. Te võtate kursusi, mis pakuvad RIT teaduskonna poolt õpetatud sügavaid õpinguid, kes on teaduse valdkonna eksperdid. Õpid oskusi, mida tööandjad tunnevad oma tegeliku töö tähtsuse poolest. Programm on saadaval nii internetis kui ka ülikoolilinnakus.


2015 kevadseminar | Eesti kaitsealad\nAvaleht » Vali kaitseala » Karula rahvuspark » Kohalikule » Noored looduskaitsjad » 2015 kevadseminar\nKarula noore looduskaitsja kursuse kevadise jätkuseminari kokkuvõte\n25. ja 26. aprillil toimus Karula noore looduskaitsja kursuse jätkuseminar. Seekordse laagriliste kokkusaamise peamiseks eesmärgiks oli kolme Värtemäel asuva allika puhastamine. Labidatega rassisid 17 noort tööd teha hea mitu tundi, et allikate voolutee mudast vabastada. Need, kes parasjagu ei mahtunud kaevama, said aidata loodusvahil puid metsa alt autokärusse tassida ja kive kärust allikate juurde tuua. Lõpuks vooderdati allika veevõtu koht kividega, et puhast vett mugavam kätte oleks saada. Töö lõppedes paistis vesi siiski sogane ja juua seda veel ei saanud. Õhtul said kõik end mudast puhtaks küürida suitsusaunas ja karastada Ähijärves. Lõkkel tehti vorste ja torupillimuusika saatel söödeti ka sääski.\nJätkuseminar on hea võimalus suvisel Junior Rangeri kursusel osalenud noortel uuesti kokku saada ja midagi käegakatsutavat rahvuspargi looduse heaks ära teha. Enamus eelmisel suvel laagris osalenutest on tulemas laagrisse ka sel aastal. Tore on jälle sõpradega kokku saada, rahvuspargi kultuuripärandit, loodust, kaaslasi ning iseendki paremini tundma õppida. Kohalikud noored õpivad kogu rikkust, mis neil Karula rahvuspargi näol ukse ees on, väärtuslikuks pidama ning kaugemalt tulijailegi muutub rahvuspark armsaks. Emotsionaalne side, mis laagrilistel Karulaga või üleüldse loodusega tekib, jääb neid positiivselt mõjutama pikaks ajaks. Loodetavasti aitavad laagrid kaasa loodusest ja pärandkultuurist hoolivate isiksuste kujunemisele, tulevaste tarkade ja teadlike otsustajate kasvamisele. Teiste rahvusparkide kogemus on näidanud, et kursustel osalenud noored löövad käed külge ka edaspidi vabatahtlikena rahvusparkide looduskaitselistes töödes.\nOluline osa laagrite kavandamisel on kohalike kaasamine. Oleme tänulikud Mati Urbanikule jätkuseminari tööde juhendamise, Liivia Trollale maitsva söögi ja Karl-Mart Trollale meeleolukate torupillilugude eest!


Esimese ja teise põlvkonna antihistamiinikumide ülevaade, ratsionaalne lähenemisviis kasutamiseks kliinilises praktikas - Tuulerõuged\nMis on antihistamiin??\nAntihistamiinikumid, sealhulgas tsetriin (tsetirisiin), fenkarool (šifenadiin), difenhüdramiin, tavegil, suprastin ja teised, peatavad histamiinide eraldumise (nt kromolüün) või toime (nagu difenhüdramiin)..\nHistamiin vahendajana on võimeline mõjutama hingamisteid (põhjustades nina limaskesta turset, bronhospasmi, lima hüpersekretsiooni), nahka (sügelus, villide-hüperemiline reaktsioon), seedetrakti (soolestiku koolikud, mao sekretsiooni stimuleerimine) ja kardiovaskulaarsüsteemi (laienemine) kapillaarid, suurenenud veresoonte läbilaskvus, hüpotensioon, südame rütmihäired), silelihased (patsientide kramplik).\nSelle mõjuga liialdamine põhjustab paljuski allergilisi reaktsioone. Ja antihistamiine kasutatakse peamiselt allergia sümptomite vastu võitlemiseks..\nSaadaval tablettide, ninaspreide või tilkade kujul, sealhulgas oftalmoloogilised.\nRavimid blokeerivad kehas histamiini retseptoreid, peatades või vähendades seeläbi bioloogiliselt aktiivsete ainete vabanemist, mis põhjustavad allergilise reaktsiooni tekkimist verre ja kudedesse.\nAntihistamiinikumid jagunevad mitmeks põlvkonnaks. Esimese põlvkonna ravimite toime areneb kiiresti, eriti intramuskulaarse ja intravenoosse manustamise korral. Kuid need ei kesta kaua ja pikaajalise kasutamise korral on narkomaaniast sõltuvus võimalik. Esimese põlvkonna ravimitel on üsna väljendunud pärssiv, rahustav ja hüpnootiline toime. Need on vastunäidustatud patsientidele, kellel on peptiline haavandtõbi, epilepsia, raske maksahaigus, glaukoom.\nTeise ja kolmanda põlvkonna antihistamiinikumidel on palju eeliseid. Neil pole peaaegu mingit mõju närvisüsteemile, need ei tugevda alkoholi mõju ja neid saab kasutada inimestel, kelle töö nõuab keskendumist. Neil on palju vähem kõrvaltoimeid ja vastunäidustusi..\nAllergiahaiged peavad mitte ainult antihistamiinikume kodus hoidma, vaid ka kaasas olema. Mida varem ravimit võtate, seda vähem tugev on allergia.\nEsimese põlvkonna ravimeid ei saa kasutada inimesed, kelle tegevus nõuab keskendumist, suuremat tähelepanu ja kiiret otsustamist. Kui neid oleks tulnud kasutada, on vastunäidustatud 12 tunni jooksul pärast tablettide võtmist rooli taga sõitmine.\nEnamik esimese põlvkonna antihistamiinikume põhjustab suukuivust ja suurendab alkoholi negatiivset mõju kehale..\nPsilo-palsam (geel välispidiseks kasutamiseks) (Stada)\nRavim on esimene põlvkond koos hääldatud unerohtudega. Antiallergilise pillina kasutatakse seda praegu harva. Kõige sagedamini kasutatakse seda valuvaigistite toime tugevdamiseks süstena. Tablette ja lahuseid väljastatakse apteekidest rangelt retsepti alusel.\nGeeli kujul on see näidustatud I astme päikesepõletuste ja termiliste põletuste, putukahammustuste, tuulerõugete ja allergiate nahailmingute korral.\nPikk ja laialdaselt kasutatav esimese põlvkonna antihistamiin. Seda kasutatakse allergiliste reaktsioonide, eriti ägedate, samuti putukahammustuste allergiliste reaktsioonide korral. See on heaks kiidetud kasutamiseks lastel alates 1 elukuust. Toime avaldub 15–30 minutit pärast manustamist, saavutab maksimumi esimese tunni jooksul ja püsib vähemalt 3–6 tundi. Selle kasutamisel võib see põhjustada unisust. Sellel on mõõdukas antiemeetiline, spasmolüütiline ja põletikuvastane toime. Raseduse ajal (eriti esimesel trimestril ja viimasel kuul) võib erandjuhtudel võtta. Imetavatel naistel soovitatakse ravimi võtmise ajal rinnaga toitmine lõpetada..\nVäga tõhus esimese põlvkonna ravim koos kõigi nende näidustuste ja kõrvaltoimetega. Natuke vähem difenhüdramiini ja kloropüramiini mõjutab närvisüsteemi, põhjustades vähem väljendunud unisust. Vastunäidustatud raseduse ja imetamise ajal..\nRavim on esimene põlvkond. Sellel on mõnevõrra madalam antihistamiini aktiivsus kui teistel ravimitel. Raske unisus on aga harva esinev. Seda saab kasutada sõltuvuse arendamisel teistest antihistamiinikumidest. Võimalik kursuse rakendamine, kuna aja jooksul efekti vähenemist tavaliselt ei toimu. Vastunäidustatud raseduse ja imetamise ajal..\nRavim, mis on sarnane toime ja näidustuste poolest šifenadiiniga. Vastunäidustatud raseduse ja imetamise ajal..\n(tilgad suukaudseks manustamiseks)\nSuukaudseks manustamiseks mõeldud tilkade kujul kasutatakse lastel alates 1. elukuust. Aitab rahustada nahka putukahammustustega, leevendab õrnalt sügelust leetrite, punetiste, tuulerõugetega, kasutatakse ekseemi, toidu- ja ravimiallergiate korral. Suhteliselt kiire toime algus on iseloomulik 45 minutit pärast manustamist. Vastunäidustatud bronhiaalastma, glaukoomi, raseduse 1. trimestri ja rinnaga toitmise ajal. Võib põhjustada unisust..\nGeeli kujul on see näidustatud nahaallergiate ja sügeluse, samuti kergete põletuste, sealhulgas päikesepõletuse korral..\nLaialdaselt kasutatav teise põlvkonna ravim. Antihistamiini toime saabub maksimaalselt 8–12 tunni pärast ja kestab üle 24 tunni. Hästi uuritud, põhjustab harva kõrvaltoimeid. Vastunäidustatud rinnaga toitmise ajal..\nToimeaine: Rupatadina fumaraat\nUus teise põlvkonna antiallergiline ravim. Tõhusalt ja kiiresti kõrvaldab allergilise riniidi ja kroonilise urtikaaria sümptomid. See erineb teistest ravimitest selle poolest, et mõjutab nii allergilise põletiku varajast kui ka hilisemat faasi. Seetõttu võib see olla efektiivne juhtudel, kui muud ained ei anna piisavat positiivset mõju. Jõustub 15 minuti pärast. Sobib hästi pikaajaliseks kasutamiseks. Vastunäidustatud raseduse, rinnaga toitmise ja alla 12-aastaste laste puhul.\nUus, täiustatud tsetirisiini valem. Sellel on võimas allergiavastane ja põletikuvastane toime, kaks korda suurem kui tsetirisiinil. See on näidustatud allergilise riniidi, pollinoosi, konjunktiviidi, atoopilise dermatiidi ja urtikaaria raviks. See toimib väga kiiresti, on olemas laste vorm tilkade kujul alates 2-aastasest. Vastunäidustatud raseduse ja imetamise ajal..\nTsetrin (dr. Reddy’s)\nLaialdaselt kasutatav kolmanda põlvkonna ravim. Pärast ühekordset annust täheldatakse efekti ilmnemist 20–60 minuti pärast, toime kestab üle 24 tunni. Ravikuuri taustal ei teki sõltuvust ravimist. Pärast toime katkestamist kestab kuni 3 päeva. Tilkade kujul on see lubatud lastel alates 6. elukuust. Vastunäidustatud raseduse ja imetamise ajal..\nKolmanda põlvkonna ravim hooajalise allergilise riniidi ja kroonilise urtikaaria sümptomaatilise ravi kõrvaldamiseks. Seda kasutatakse täiskasvanutel ja üle 6-aastastel lastel. Vastunäidustatud raseduse ajal\nKaasaegne võimas allergiavastane ravim allergilise riniidi ja urtikaaria raviks. Toime algab 30 minuti jooksul pärast allaneelamist ja kestab 24 tundi. Sellel on madalaim uimasuse oht. Vastunäidustatud raseduse, rinnaga toitmise ja alla 1-aastaste laste puhul..\nRavim on teine põlvkond. Sellel on eriti pikk tegevus. Pärast ravimi sissevõtmist ilmneb 1 tunni pärast väljendunud allergiavastane toime ja see kestab 48 tundi. Vastunäidustatud raseduse, rinnaga toitmise ja alla 6-aastaste laste puhul.\nNibude valged punktid, mille fotosid saab näha meditsiinilistest juhenditest, ilmuvad erinevatel põhjustel. Kõige sagedamini ilmneb patoloogia hormonaalse tasakaalu taustal imetamise ja raseduse ajal või günekoloogiliste probleemide taustal.\nKummi vistrik, mis see on


Asjatult proovis: 7 kohta majas, mille puhtus ei pööra tähelepanu - Maja - 2020\nKui te võtate külalisi vastu pidustuse eel või planeerimata, peate enne maja saabumist aega oma maja puhastamiseks. Ja kui te ikka veel kogu puhastamise aja edasi lükate, mida te pole veel alustanud, on surve väga tugev. Võtke sügav hingamine ja korrake pärast meid: sa ei pea kõike üles puhastama. Kui proovite puhastada kiiremini, on asjakohasem keskenduda valdkondadele, mida teie külalised märgivad ja ignoreerivad kohti, mida nad tõenäoliselt kunagi ei pööra (sõrmede ületamisel).\nMe vaatame 7 maja kohta, mille puhastamine võib oodata, säästes aega vajalike ülesannete täitmiseks:\nKui te ei aktsepteeri külalist, kes pole kunagi teie kodus varem käinud ja te ei kavatse suure ringkäigu korraldada, ei pea te ilmselt oma magamistuba puhastama. Loomulikult ei oleks halb voodit täita ja riideid üles võtta põrandalt (saate kogu pesupesemisest korvi sisse võtta ja varjata vannitoas), kuid ärge mõelge isegi oma kappide puhastamisele või pesemisele voodi all. Kui jätate ukse lahti, võib-olla külastajad langevad, kuid isegi kõige täpsem külaline ei vaata voodi alla.\nDusty aknalauad, lae soklid ja muud väikesed osad\nKui teil on aega põhjalikult puhastada, tahad sa ilmselt pühkida kõik nurgad ja kõik pragud, võttes aega, et puhastada tolmu tuulutusavade ja lambivari eest. Aga nüüd pole aeg. Kui külastajad ööbivad, libistage mikrokiud lapiga üle nende märgatavate asjade, nagu näiteks voodilauad külaliste toas, kuid jäta ülejäänud vahele.\nKapi sisemine sisu\nJällegi, oletame, et teie külalised ei ole uudishimulikud, et uurida iga sahtlit ja kappi oma kodus, kontrollides segadust. Selle asemel keskenduge valdkondadele, mida nad kõige tõenäolisemalt näevad. Kui te võtate külalisi üleöö, näiteks pane oma kapp vannituppa või isegi parem, jätke hambapasta ja täiendav tualettpaberirull kergesti nähtavasse kohta, et nad ei peaks neid otsima.\nKui külalised tulid ainult õhtusöögiks, ärge muretsege duši põhjalikust puhastamisest, vaid lihtsalt sulgege kardin. Kui ööbite külalisi, oleks tore veeta paar minutit, et pühkida plaadid ja inventar, kuid see ei ole aeg täieliku vannitoa puhastamiseks.\nKülalised ei tea, kas teil on lõpetamata pesu, kui määrdunud pesu peitub kapis või pesuruumis. Üks hoiatus: jätke pesu juurde mõned asjad, nii et teil oleks külalistele puhtad käterätikud, käterätikud ja -lehed. See on üks detail, mida nad märgivad ja hindavad.\nKui te ei kavatse oma külalisi toiduvalmistamisprotsessis täielikult kaasata, ei pea te enne oma saabumist puhastama rösterit ja köögitehnikaid. Erand reeglist: kui külastajad ööbivad hommikul hommikusöögiks, peate kohvimasinat puhastama viie minuti jooksul, pakkudes oma külalistele tassi värsket kohvi. (Vihje: tee need õhukesteks pannkoogideks ja nad armastavad sind veelgi.)\nKui teil on vähe aega, jätke puhastusakna katted vahele. Selle asemel kulutage 15 minutit puhastust, mida külastajad tõenäoliselt näevad, näiteks diivanpolster. Ja kui sa ikka otsustavad oma rulood puhastada, ostke spetsiaalne puhastuspintsel, mis kiirendab oluliselt protsessi.\nCopyright 2020 \_ none \_ Asjatult proovis: 7 kohta majas, mille puhtus ei pööra tähelepanu


Silicon Poweri kõvaketaste uus tase: vee- ja põrutuskindlad Armor A85 ja A85M - Photopointi ajaveeb\nAutor: Erki Oras 24.08.2015 10:11 Kommentaarid :\nHoolimata erinevate pilveteenuste laiast levikust püsib nõudmine ka muude mälukandjate järele. Nagu näiteks välised kõvakettad. Silicon Power, keda Eestis tuntakse peamiselt kvaliteetsete mälupulkade ja -kaartide tootjana, tutvustas äsja avalikkusele oma uusi ekstratugevaid väliseid USB 3.0 kõvakettaid Armor A85/A85M.\nNeed vastupidavad kõvakettad on läbinud militaartasemele vastavad katsetused ning tolmu- ja veekindlad vastavalt IP68 standardile. See tähendab, et suletud tihendiga ketas on täielikult tolmukindel ja seda võib uputada kuni 1 m sügavusse vette. Samuti peavad need uued kettad vastu kukkumistele ja kuni 500 kilogrammisele survele. Lisaks võimaldab Silicon Power’i HDD Lock Utility tarkvara ketastel asuvate andmete täieliku krüpteerimist, mis hoiab ära kettaomaniku konfidentsiaalse info sattumise võõrastesse kätesse.\n2,5-tollised kettad eraldi toidet ei vaja, neid on saadavalt 500Gb, 1TB ja 2TB mahuga ning ketastel on 3-aastane garantii. Transpordi ajal on ketta ühenduskaabel mugavalt kinnitatud nägusalt minimalistliku alumiiniumist kettaümbrise külge. SP Armor A85 on mõeldud Windows ja Linux operatsioonisüsteemidele ning Armor A85M sobib kasutamiseks Mac OS-iga. Armor A85M ongi disainitud spetsiaalselt MacBooki kasutajate jaoks ning toetab Apple’i Time Machine rakendust.\nAllikas: Silicon Power veebileht\nSilicon Power Armor A85 500GB, hõbedane\nPõrutus-, tolmu- ja veekindel väline kõvaketas\nMahutab 500 GB\nSilicon Power väline kõvaketas 1TB Armor A85, hõbedane Kampaania\nSilicon Power väline kõvaketas 2TB Armor A85, hõbedane Kampaania\nSildid: Kõvakettad, Silicon Power, Silicon Power Armor A85, Silicon Power Armor A85M, veekindel kõvaketas\nSilicon Power Sky Share – 1TB kõvaketas sinu nutitelefonis\nKäed küljes: Silicon Poweri Diamond D05 kõvaketas ja Touch 850 mälupulk


Redaktsioon: 1. mai 2016, kell 19:06\nLisatud 1261 baiti , 4 aasta eest\nRedaktsioon: 1. mai 2016, kell 18:50 (redigeeri)\nRedaktsioon: 1. mai 2016, kell 19:06 (redigeeri) (eemalda)\nTänapäeval on kiirendamine tunduvalt kergemaks muutunud. Arvutikomponentide tootjad väljastavad tooteid mis on juba ettevalmistatud kiirendamiseks ja samuti on paljudesse emaplaatidesse sisse ehitatud palju automatiseeritud võimalused komponentide kiirendamiseks.\nEsisiini eelis oli suurt paindlikkus ja madal hind kui teda esimest korda kavandati. Mitmetuumalised protsessorid seavad oma tuumad esisiinile ja kasutavad sümmeetrilisusest tulenevaid eeliseid kiiremaks tööks. Ainukeseks piiranguks siinpuhul oligi esisiini andmeedastusvõime.\nSelle tehnoloogia negatiivseks küljeks oligi aga see, et liiga palju andmeid üritatakse saata läbi ühe siini. Aastate jooksul muutusid protsessorid aga võimekamateks ja enam ei suutnud esisiin andmete edastamisega hakkama saada. Siit tulidki bälja uued tehnoloogiad: AMD HyperTRansport ja Inteli DMI 2.0 või QPI. Need seadmed ei kasuta enam põhjasilda, et suhelda Sisend- Väljund kontrolleriga, Lõunasillaga ja muude komponentidega, vaid luuakse otsene ühendus. Niimodi kaotatakse koormus esisiinilt ja jaotatakse see laiali.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4414848"


Nr. 55 – 2019 august – Ajakiri SPORT\nHomeNr. 55 – 2019 august\nNr. 55 – 2019 august\nNr. 55 - 2019 august\nKarateka Li Lirisman: kõik saavutused on tulnud tänu kõvale tööle\nKarateka Li Lirismanil (21) on ette näidata suurepärased saavutused. Ta on U18 maailmameister ja U21 Euroopa meister. Nüüd on neiul võimalus jõuda olümpiale, sest karate on esimest korda programmis just 2020. aastal Tokyos. SA Noored Loe lisaks…\nBosch Eesti Maastikurattasari pakkus põnevust ja rõõmu nii osalejatele kui ka korraldajatele\nBosch Eesti Maastikusarja hooajale pandi möödunud nädalavahetusel Tallinna Rattamaratonil väärikas punkt. Kokku peeti sarjas seitse etappi Eesti eri paigus. Heidame pilgu peale, mis tänavu asjaosalistele meelde jäi. „Kõige enam teeb rõõmu see, et osalejate arv Loe lisaks…\nNädalavahetusel selguvad Eesti meistrid suvebiatlonis\nReedel ja laupäeval toimuvad Otepääl Tehvandil suvebiatloni Eesti lahtised meistrivõistlused. Meistrid selgitatakse sprindis ja ühisstardiga sõidus. Ühtlasi tähistavad suvebiatloni Eesti meistrivõistlused suvise treeningperioodi lõppu, mistõttu on võistlustel kohal vormi testimas kogu Eesti laskesuusatamise raskekahurvägi. Koondise Loe lisaks…\nFüüsiline aktiivsus on üks parimaid meetodeid südameveresoonkonna haiguste ennetamiseks. Lisaks aitab füüsiline aktiivsus parandada üldist tervisliku heaolu. Arvestades kui palju inimesi sureb igal aastal südameveresoonkonna haigustesse, võib öelda, et füüsiline aktiivsus on väga vajalik tervise Loe lisaks…\nPühapäeval sõidetud Baltikumi suurima rulluisusündmuse, 13. Tartu Rulluisumaratoni, võitis kolmeaastase vahe järel Marten Liiv. Naistest võitis oma neljanda Tartu Rulluisumaratoni valgevenelanna Marina Zujeva. Nagu võis arvata, selgus 42 km distantsi võitja suures grupifinišis. Tulises lõpuheitluses Loe lisaks…\n22. Tallinna Rattamaratoni võistluspaigas Kõrvemaal tervitas rattureid täna hommikul hele päike. Kaunis suvepäev meelitas kohale üle 900 väikese ja suure rattasõbra. Tänase sõidu tulemusel selgusid ka sarja üldvõitjad ning see lisas kogu sõidule ekstra põnevust. Loe lisaks…\nHomme toimub Kõrvemaal 22. Tallinna Rattamaraton, mille põhisõidu stardinimekirjas on ka maanteeprofid Rein Taaramäe, Martin Laas ja Steven Kalf. Maanteeratturite jaoks on maastikusõit üldjuhul heaks treeninguks, aga samas on neil ka head võimalused heidelda kõrgete Loe lisaks…\nKreeka-Rooma maadleja Helary Mägisalu pälvis hiljuti Noored Olümpiale eristipendiumi väärtuses 3000 eurot. Rääkisime temaga lähemalt nii maadlusest, motivatsioonist kui stipendiumist. Kuidas jõudsid maadluse juurde ja kus sa treenid? Alustasin maadlusega 2005. aasta kevadel Vändra maadlusklubi Loe lisaks…\nSaabuval laupäeval, 24. augustil tõmmatakse joon alla Bosch Eesti Maastikurattasarja tänavusele hooajale. Viimaseks etapiks on 22. Tallinna Rattamaraton, kus jätkub põnevust nii pühapäevasõitjatele kui ala tippudele. Tallinna Rattamaratoni stardi- ja finišipaik asub Sportland Kõrvemaa Matka- Loe lisaks…