SMS-ide ABC: 8 sõnumit, mida kutid mitte kunagi saada ei taha - NAISTEKAS\n01.märts 2017 13:05\nTopelttähtede kasutamine on tüütu ja ebavajalik, kuttidele ei meeldi, kui seda pidevalt teed. Kujuta siis ette: “Mis teeeeeeeeed, Kristjaaaaaaaaaaaan?” Tüütu.\nKüsi parem: “Kuidas läheb?” Kutid ei vaja topelttähti, et tunda end eriliselt (seda nunnutamist igatsevad pigem tüdrukud). Sa ei taha tunduda vinguv ja kärsitu nagu algklassilaps.\n2. “Kus sa oled?” “Kas sa tahad mind näha?”\n3. “LOL” või “LMAO”\nSee tekitab noormeestes segadust, sest sellisele sõnumile on ju raske vastata! Võiksid talle öelda: “Sa oled nii naljakas!” Nii jätkub vestlus ja lisaks tõstad ka poisi enesekindlust!\nKõige hullem sõnum üldse! See jätab Sinust ükskõikse ja õela mulje. Su vestluskaaslane ei pruugi arugi saada, kas oled pahane või tegi ta midagi Sinu arvates valesti? Parem oleks: “Lahe, kõlab hästi!” Näita, et oled päriselt huvitatud, mis tal öelda on!\n5. “Ju siis…”\nSõnumis on raske emotsioone väljendada, kui sa just ei külva seda üle tuhandete smiley’dega. Ole konkreetne, sest sellisest vastusest oskab kutt välja lugeda ainult seda, et Sa pole temast väga huvitatud!\n6.“MIKS SA EI VASTA???”\n7. “Ma ei jõua ära oodata, millal me näeme! :)) ;))) :*”\nSa tahad talle teada anda, kuidas Sa tunned, kuid liiga palju naerunägusid jätab imala ja võltsi mulje. Vähem on rohkem — ühest piisab küll!\nÄra jäta sõnumit saatmata. Tead ju küll, mis tunne on, kui poiss Su sõnumile ei vasta! Ära ole see, kes paneb teise end kehvasti tundma. Kui Sulle meeldib temaga rääkida, siis vali alati vastus, millega vestlus jätkub.\nNeiu: uurin oma endise poisi elu kohta, kuigi mul on poiss, keda armastan (13) 27.02.2017\nSaa teada, milline jäätis sobib sinu tähtkujuga kõige paremini kokku! (18) 18.07.2016\nLoe šokeerivaid paljastusi! 3 naist vanuses 30+ vastavad küsimustele, mille üle iga noor on pead murdnud (18) 03.04.2015\nVälismaal lapsehoidjana töötav neiu tahab koju tagasi: pere vanim tütar on ära hellitatud, ei kuula sõna ja on ülbe ning mõnitab! 13.01.2015


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Jaanuar 2008 | 1Partner: pooled kinnisvaravahendajad kaovad aastaga turult\n1Partner: pooled kinnisvaravahendajad kaovad aastaga turult\nEesti ühe juhtiva kinnisvarabüroo 1Partner Kinnisvara hinnangul kaovad alanud aasta jooksul turult umbes pooled kinnisvaravahendusega tegelevad ettevõtted, oodata on nii ühinemisi, tegevuse lõpetamisi kui ka pankrotte.\n1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri sõnul on Eestis üle 300 kinnisvaravahendusega tegeleva büroo, millest enamik on loodud kinnisvarabuumi algusaegadel või ka laineharjal 2003-2005. "Viimase aasta jooksul toimunud turumuutustele suur osa neist tõenäoliselt vastu ei pea," nentis Vahter ning lisas, et tõenäoliselt saab käesolev aasta proovikiviks ka mõnele suuremale büroole. "Esimesed koondamised on toimunud ning muudatusi on toimunud ka ettevõtete juhatustes," kommenteeris Vahter.\nVahteri sõnul on viimastel kuudel selgelt nähtav protsess, kus suuremate ja tugevamate büroodega soovivad liituda nii väikefirmade töötajad või ka ettevõtted tervikuna. "Praegust olukorda kinnisvarasektori personali hulgas võib nimetada ka omanäoliseks rahvaste rändeks, kus valdkonnale truuks jääda soovivad tegijad otsivad endale tugevamat jalgealust," lisas Vahter\n1Partner Kinnisvara on Eesti üks juhtivatest kinnisvarafirmadest. Ettevõtte põhiteenused on kinnisvara vahendus, -hindamine, ehitamine ning investeeringute juhtimine. 1Partner Kinnisvara poolt juhitavate varade kogumaht ületas 2007. poolaasta seisuga 1,2 miljardit krooni.


Autor Tamra, Kait, 1962-, helilooja\nPealkiri Kait Tamra laulud [Noot] / [noodikirjutaja: Kalle Tamra]\nIlmunud [Võrumaa : K. Tamra, 2010 (Vahi (Tartumaa) : Ecoprint])\nKirjeldus 57,  lk. koos kaanega : portr. ; 30 cm\nRR 8.k muusikasaali hoidla NC-26820 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoidla NC-26821 KOHAL\nRR 3.k arhiivkogu AR3-11-01106 EI LAENUTATA\nRR 8.k muusikasaali hoidla (K) NC-26822 KOHALKASUTUS\nTartu LR muusikaosakond (noot 21p) IID 10719 TÄHTAEG 09.02.15\nTartu LR muusikaosakond (noot 21p) IID 10720 TÄHTAEG 24.09.21\nTÜR arhiivkogu (tuuakse Rara saali) ARH No 4734 ARHIIVEKSEMPLAR KOHALKASUTUS\nNoodis ilmumisandmed puuduvad\nSisukord 1. Ilus on ikkagi isamaa pale / sõn.: H. Runnel ; 2. Mets on kõrge / sõn.: H. Runnel ; 3. Kodu : "On maantee ja maanteel on käänak..." / sõn.: H. Runnel ; 4. Paljudel pole : "Minul pole julgust..." / sõn.: V. Luik ; 5. Allnõlva sarapikus / sõn.: J. Kaplinski ; 6. Läbi äreva vere kord kandub hõik / sõn.: H. Runnel ; 7. Päevi tuleb päevast juurde / sõn.: H. Runnel ; 8. Päiv lännü / sõn.: K. Tamra ; 9. Viimane laev : "Pärast surma ma saan oma laeva..." / sõn.: J. Smuul ; 10. Ma tean, et ma tulen kord jälle / sõn.: H. Runnel ; 11. Kooli valss : "Kaugel, nii kaugel see aeg..." / sõn.: K. Tamra ; 12. Jaanipäev : "Veel päev ja siis on jaanilaupäev..." / sõn.: J. Viiding ; 13. Suvi : "Sellist suve enam ei tule..." / sõn.: V. Kangur, K. Tamra ; 14. 1979 : "Suvi möödund..." / sõn.: K. Tamra ; 15. Suur luus : "Tunnen, tunnen veretukset..." / sõn.: H. Runnel ; 16. Võtke : "Kollaseid hetki on puudel..." / sõn.: V. Luik ; 17. Kui elu on vaid uni / sõn.: B. Alver ; 18. Kuu : "Kuu, kas tuled mulle vastu?..." / sõn.: K. Tamra ; 19. Ajavoogude sees / sõn.: K. Tamra ; 20. Luigelaul : "Jälle on tulemas tali..." / sõn.: H. Runnel ; 21. Ainuke aeg : "Kas keegi veel kuuleb..." / sõn.: K. Tamra ; 22. Eluküsimus : "Kui ollakse ainult vastu..." / sõn.: J. Viiding ; 23. Talvelaul : "Jääst vabaks jahe meri..." / sõn.: H. Runnel ; 24. Mu juurde kummarda / sõn.: H. Runnel ; 25. Siis mine : "Kui sina mu silmist ei loe..." / sõn.: A. Haava ; 26. Kustunud valgus / sõn.: K. Pärn ; 27. Näe kume kella löök / sõn.: V. Osila ; 28. Pidulaps : "Maga veel pidulaps..." / tundmatud autorid ; 29. Sõbrad : "Läksid just, jäi poolikuks klaas..." / sõn.: J. Sütt, A. Piispea, K. Tamra ; 30. Peagi küsin / sõn.: J. Viiding ; 31. Varjoliste puie all / sõn.: A. Adson\nTäiendkirjed Tamra, Kait, 1962-, sõnade autor


veebruar 11, 2022 ~ hiieliin\nEelmistes postitustes rääkisin enda reisi algusest, kus olin täielikult puhkuserežiimil ja tööasjadega ei tegelenud. Tegelikkuses oli plaan algusest peale jääda Mehhikosse vähemalt paariks kuuks ning ülejäänud aja kaugtööd teha. Antud mõte tiksus minu peas juba Sansibari viimastel kuudel, aga suur ajavahe tundus esmalt natuke hirmutav. Kui mu sõber Oliver aga teatas augustis, et temal on kindel plaan oktoobrist Mehhikosse kaugtööd tegema minna, jäi see vana idee mind kummitama. Võtsin natuke hoogu, et tööl seda mõtet esitleda, aga minu üllatuseks suhtuti pigem elevusega ja toetavalt. Hetkel töötan Eestist pärit scale-up firmas värbajana ehk vastutan erinevate rollide täitmise eest nii Eestis, Lätis, UKs ja USAs. See tähendab, et olen suures osas ise enda kalendri peremees ning töötan igapäevaselt mitmete ajavöönditega. Pärast paarinädalast puhkust saatsin enda sõbranna Eestisse tagasi, jätsime Mehhiko sõbra Mexico Citysse ja suundusime IT-mehest sõber Oliveriga Mehhiko läänekaldale Jalisco osariigis asuvasse linna nimega Puerto Vallarta.\nPuerto Vallarta rand hotellitsoonis\nMiks Puerto Vallarta?\nErinevalt turismilinnadest nagu Cancun ja Playa del Carmen, kasvas Puerto Vallarta üsna orgaaniliselt ja pikkamisi väikesest kalurilinnast populaarseks turismisihtkohaks. Tänu sellele on see säilitanud rohkem autentsust ning on tunduvalt ilusam kui mõned tuntumad piirkonnad. Helesinist Kariibimerd sealt ei leia, aga selle eest on Puerto Vallarta tumeda liiva ja suurte lainetega rannad ümbritsetud roheliste mägedega, kus on palju põnevaid matkaradu. Lisaks veel Vaikse ookeani päikeseloojangud, mida peetakse sageli kõige ilusamaks, pikk promenaad, kus saab imetleda erinevaid skulptuure, palju restorane ning mitmeid võimalusi päevasteks või nädalavahetuse väljasõitudeks.\nSee (ning lisaks üks parimaid WiFi ühendusi Mehhikos) on meelitanud palju kaugtöötajaid sinna hooajaliselt elama. Kui uurisin, et kus Mehhikos pikemalt peatuda soovitatakse, tuli pidevalt ikka Puerto Vallarta esile. Kuna Sansibaril võitlesin igapäevaselt internetiprobleemidega, tahtsin seekord natuke stabiilsema ühendusega asukohta.\nRand Puerto Vallarta keskuses\nVõrreldes Kariibimere linnadega on Puerto Vallarta üldine atmosfäär tunduvalt rahulikum. Rahvast oli tegelikkuses palju ning jõulude ja aastavahetuse ajal linn inimesi täis. Antud piirkond meelitab palju just vanemas eas olevaid inimesi, kes USA ja Kanada talve eest peavarju otsivad. Vahepeal tundsime end ikka päris noorena – ilmselt ka seetõttu, et elasime hotellitsooni juures. Samuti on ka rannas atmosfäär teistsugune – näha on rohkem kohalikke, kes perega rannamõnusid naudivad. Eriti oli seda näha pühapäeviti, kui paljud pered enda lauad, toolid, päikesevarjud ja söögi kaasa pakkisid ning rannas perepäeva veetsid.\nPuerto Vallarta keskus\nEbaõnnestunud elukoha valik\nNagu mainisin on Puerto Vallarta hetkel digital nomadide seas väga populaarne, mis omakorda tähendab seda, et hinnad on kõrged ja lühiajalisi rendikohti on raske leida. Lisaks valisime sinna minekuks kõrghooaja ehk vahetult enne jõule ja aastavahetust. Kui 6-12-kuulise majutuse võib leida üsna mõistliku hinnaga, siis lühirendi (ehk kuu) eest peab päris palju välja käima. Hakkasime majutust otsima umbes 2 kuud varem (selleks on mitmed Facebooki grupid ja pikemaajalise rendi puhul Facebook marketplace). Valikut oli vähe ning võtsime kahe magamistoaga korteri, mille kuu rent oli 1800 eurot (koos kommunaalidega). Kindlasti oli see palju rohkem, kui olin plaaninud välja käia, aga valikut polnud. Korter ise oli üsna tip-top – modernne, puhas, hea WiFi ja muidu ilus. Siin tuleb kohe mitu AGA.\nAinuke pilt, mis ma korterist tegin (pole kõige esinduslikum pilt)\n1. Korter asus küll peene hotellirajooni juures ning rand oli umbes 15-20-minutilise jalutuskäigu kaugusel, aga siiski asus see südalinnast natuke liiga palju eemal (ca 1h jala või 30 minutit bussiga) ehk niisama sinna igapäevaselt uudistama minna ei viitsinud.\n2. Tegemist oli madala esimese korrusega, mis tähendas, et korter oli nii päeval kui ka öösel pime. Ise kutsusime seda “koopaks”. Vahel kui oli tihe tööpäev, siis oli selline tunne, nagu poleks päevavalgust näinudki.\n3. Lärm!!! Kõik, kes mind vähegi tunnevad, teavad, et ma olen super magaja – võin magada igas transpordis, bussis, võõras kohas, valgusega, müraga, kui vaja on ka seistes. Aga see korter oli lihtsalt kõige valjum koht, kus ma olen olnud. Alustades sellest, et see asus fitness-stuudio kõrval, kus oli esmaspäevast reedeni vahemikus 7.00-21.00 väga valju (ja korduva muusikaga) treeningud ning lisaks automüra ja väga õhukesed seinad. Üsna tavaline oli olukord, kus naabrid mõtlesid, et võiks kell kolm öösel täie volüümiga ladina lugusid kuulama hakata.\n4. Kõige “toredam” lugu oli veel see, et pärast jõule jäin ma haigeks – kõik traditsioonilised koroona sümptomid alates suurest köhast ja väsimusest kuni palavikuni. Covid test näitas negatiivset tulemust. Vahelduva eduga olin haige peaaegu 3 nädalat – keha ja ribid juba valutasid köhimisest. Mingi hetk avastasin, et korterist eemal viibides tunnen end päris hästi. Nii kui aga tuppa läksin, tuli tagasi ka pidev köhimine, mis oli kõige hullem öösiti. Hakkasin kahtlustama, et äkki mul on meie elukohas mingi allergia ning nagu võluväel, nii kui allergiarohu sisse võtsin, läks tervis juba ühe tunniga ainult paremuse poole.\nÜhesõnaga koreriga läks natuke nihu. Positiivse poole pealt oli Wifi oli tõesti hea…kuigi see vist ei korva üle ülejäänud olukorda.\nNagu ma mainisin olin pea kolm nädalat Puerto Vallarta ajast haige ning samuti töötasime mõlemad täiskohaga. Arvestades mõlemat asjaolu, saime ikkagi päris palju tehtud. Esialgu tundus 8h ajavahega kaugtöö natuke hirmuäratav. Tööd alustasin kell kuus hommikul ning Eestis oli samal ajal kell juba kaks pärastlõunal. See tähendas, et minu kolleegidel oli juba pool päeva möödas ja kogu “trall” aktiivselt käimas. Esimesel nädalal tekitas see päris palju ärevust – ärkasin sageli kahe-kolme ajal öösel, et meile ja chati lugeda. Samuti tundsin natuke ka vajadust tõestada, et selline ajavahega kaugtöö vorm toimib. Õnneks sain üsna pea aru, et tekitan ise endale asjatult stressi ning et tegelikkuses on uus ajakorraldus päris hea ning aitab päevas paremini fookust hoida. Hommikul alustasin tavaliselt Eesti ja UK kõnedega, pärastlõunal USA intervjuud ning vahepeal (või õhtul) on hea aeg rohkem keskendumist nõudvaid asju teha. Kõned tegin kodus ning muudeks tegevusteks otsisime mõnusa kohviku. Pärast 2,5 kuud olen uue süsteemiga juba nii ära harjunud, et mõtlen natuke “hirmuga”, et kuidas see samas ajas töötamine peaks välja nägema, kui kõik on kogu aeg “saadaval”.\nTegevused & väljasõidud Puerto Vallartas\nVarahommikul tööga alustamise eelis on see, et õhtud on vabad, mis tähendab, et vahel jõudsime veel pärast tööpäeva randa või väiksemale väljasõidule. Kuna tervis vahepeal alt vedas, olin võib-olla vähem aktiivsem ja sotsiaalsem, kui oleksin tahtnud. Plaanisin ka aktiivselt salsatama hakata (mida haiguse tõttu ei juhtunud) ning tantsukogukond oli Puerto Vallartas täitsa olemas. Mõned salsad kohalikus Kuuba baaris sain ikkagi tehtud. Järgnevalt paari sõnaga töövälistest tegevustest\nPäikeseloojangu kruiis ja vaalad\nMatkarajad Bocast ja salajased rannad\nPuerto Vallarta lähedal leidub palju päevaseid matkaradu, mis sobivad ka vähem treenitud inimestele. Kõige lihtsam on sõita kohaliku linnaliini bussiga umbes 30-minuti kaugusel asuvasse väikesesse asulasse nimega Boca, kust mitmed rajad algavad. Meie kasutasime taaskord AirBnb Experience ning käisime väikse grupiga avastamas varjatud imeilusaid randasid nagu Playa Colomitos ja Playa Caballo. Matka lõpetasime Playa Las Animases, mis on populaarne rannaküla ning päevareisi sihtkoht Puerto Vallarta elanikele. Tagasi linna võtsime veetakso, mis on randade vahel liikumiseks väga populaarne (mistõttu võivad ka järjekorrad olla pikad).\nPäevareis Yelapa rannakülla\nYelapa on väike kaluriküla umbes 40-minutilise paadisõidu kaugusel Puerto Vallartast. Sinna pääseb vaid veetaksoga, kuna autosõit oleks läbi mägede väga pikk ja keeruline. Linnas autosid pole ning suuresti veetakse asju eeslitega. Aktiivsust otsivad inimesed leiavad sealt paar koskede juurde viivat matkarada. Külastasime Yelapat koos kohaliku sõbra Federicoga, kes meile aastavahetuseks külla tuli ning valisime lõõgastava variandi ehk ranna ja margaritad. Tore koht, kuhu linnamürast eemale minna.\nPosid ootavad veetaksot\nPuerto Vallarta on tuntud ka aktiivse vee-elu poolest, kus võib detsembrist kuni aprillini näha vaalu ning lisaks aastaringselt delfiine ja kilpkonnasid. Kuigi spetsiaalselt vaalavaatluskruiisil me ei käinud, õnnestus mul kõik nimetatud veeloomi näha. Erinevaid laevareiside võimalusi on palju – alustades show ja peo laevadest kuni looduskruiisideni. Tänu kohalike välismaallaste Facebooki grupile sattusime jõulueelsele pühapäevaõhtusele peokruiisile. Nagu mainisin on Vaikse ookeani päikeseloojangud võrratud ning kuigi margaritad olid üsna halvad, oli seltskond tore, vaated imelised ja kaugelt õnnestus silmata ka vaalu. Naljakas lugu oli aga see, et kruiisil tutvusime ühe ennast ameeriklaseks kutsuva noormehega Chris, kes esmalt küll põgusalt mainis, et on Eestis käinud, kuid õhtu lõpuks ennast paljastas ning soravas eesti keeles rääkima hakkas. Tuli välja, et ta on Eestis (ja ka Tartus) ligi 7 aastat elanud, erinevates IT-firmades töötanud ning samuti ka veel bachata tantsija. Facebookis oli meil ligi 18 ühist tuttavat. Järjekordne tõestus, et maailm on ikka väike.\n“Salaeestlane” – kui me veel ei teadnu, et Chris soravalt eesti keelt räägib\nTemazcali rituaal on Mehhikost pärit juba tuhandeid aastaid vana rituaal, mis oli nii öelda puhastusrituaal sõduritele enne ja pärast sõda. Meie mõistes istuvad inimesed väikeses saunamajas ringis ümber lõkkeplatsi, kus kuumade kividega maja vähehaaval soojaks köetakse. Rituaali viib läbi šamaan ning see koosneb erinevatest lauludest, palvustest jumalatele. Kokku kestab see umbes kaks tundi ning on iga kord vastavalt šamaanile natuke erinev. Tegemist on spirituaalse tseremooniaga, mille eesmärgiks on nii füüsiline kui ka vaimne puhastumine. Mina proovisin selle ära Puerto Vallarta lähistel ning kahtlemata oli tegemist väga põneva kogemusega. Kui võimalus, soovitan Mehhikos või Ladina-Ameerikas reisides proovida.\nJõulud Sayulitas ja surfamine\nÜks minu kõige lemmikumaks kohaks Mehhikos oli hipiliku atmosfääriga surfilinn Sayulita, mis asub umbes kahe tunni bussisõidu kaugusel Puerto Vallartast. Veetsime seal jõulude ajal 3 päeva. Olemuselt meenutas mulle natuke Bali – terve linn täis surfareid, omapärased (vegan) kohvikud ja restoranid ning ilus värviline linn. Kuigi inimesi oli palju, ei rikkunud see üldist õhustikku. Tegemist on populaarse surfilinnaga ning kuna lained pole liiga suured, on see hea koht ka täiesti algajatele. Proovisime ka meie enda esimesed laineharja sõidud ära ning treeneri osavate instruktsioonide abil õnnestus tunni lõpuks ka laua peal seista. Võrreldes lohesurfiga oli tore, et polnud liiga palju üleliigset varustust ja ohtu, et kedagi (peale enda) vigastada võin. Omal käel ma ilmselt ühtegi lainet siiski kätte ei saaks, seismisest rääkimata. Ööbisime hostelis Viajero Sayulita Hostel, mis on võrreldes paljude hostelitega natuke kallim, aga katusebaar, imeilusad vaated ja korralikud toad on raha väärt. Lisaks ei saa mainimata jätta, et sain seal tantsida paar kuuba salsat ja bachata kohaliku väga osava treeneriga.\nSayulita surfikooli lauad ootamas surfareid\nVaade Viajero Sayulita Hosteli katuseterrasilt\nKui nüüd sellele kõigele tagant järgi mõelda, tundub, et tehtud sai tegelikult päris palju. Samuti on Puerto Vallarta lähistel palju tegevusi seikluspargi fännidele – erinevad zipline sõidud mägede vahel, ATV, ronimised ja palju muud. Populaarne on ka langevarju hüpe ja snorgeldamine. Kuna peamine turist ja elanik on USAst või Kanadast, on ka tegevuste hinnad vastavad ning umbes samal tasemel nagu Euroopas. Söögivariante leidub õnneks igale rahakotile ja soovile alustades tänavatoidust kuni peenemate restoranideni. Kokkuvõtteks võin öelda, et Puerto Vallarta on hea koht, kus stabiilset elu elada ning töötada. Ise ma ilmselt lähiaastatel tagasi ei läheks, kuna Ladina-Ameerikas on palju muidu põnevaid linnasid ja kohtasid, mida tahaks avastada.\n‹ PreviousMexico City & väljakutsuv reisi algus\nNext ›Guadalajara: mariachidest tekiilani


VALIMISTE SEEME IDANEB: riigikogulased läkitavad postkastidesse kaarte\nKAS KAART SAADETUD? Detsembris käis jõuluvana tervitamas riigikogulasi, kes täitsid omakorda usinalt kirjakaste postkaartidega. Foto: Toomas Tatar\nMaarit Stepanov, 2. märts 2017 04:00\nJärgmiste valimisteni on jäänud veel kaheksa kuud, kuid juba jõuavad postkastidesse poliitikute näopiltidega kaardid. Ainuüksi detsembri jooksul kulutasid riigikogu liikmed postkaartidele ja muule enesereklaamile üle 12 000 euro.\nNäib, et poliitrahvas teeb oktoobrikuus toimuvateks kohalikeks valimisteks juba soojendust. Näiteks riigikogulane Martin Helme saatis möödunud nädalal tallinlastele enda pildiga postkaarte, kus soovib ilusat vabariigi aastapäeva. Sellel on ka eesti hümni sõnad.\nKüsimuse peale, kas kaart peaks rahvast tervitama või harima, naerab Helme: "Nii üht kui teist. See on sidevahend valijatega ja samas tänu inimestele, kes on meie poolt hääletanud." Ta ei nimeta seda valimiskampaaniaks, kuid ütleb, et ükski asi, mida poliitik teeb, pole lahutatud eesmärgist saada järgmistel valimistel valitud.\nJuhtkiri | Kuidas valida järgmist presidenti? (20)\nEesti uudised 28. veebruar 2017 17:10


Talisport ja head riided sobivad kokku - Thermowave\n100–170 Ülikerge (6)\n180–220 Kergekaaluline (18)\n230–330 Keskmise kaaluga (3)\n3/4 PÜKSID (1)\nLÜHIKESTE KÄISTEGA SÄRK (3)\nPIKKADE KÄISTEGA SÄRGID (15)\nJAHINDUS JA KALAPÜÜK (1)\nJOOKSMINE JA KROSSIJOOKS (1)\nTalisport ja head riided sobivad kokku\nNÄIDATA 12 24 60 LEHTI\n43 tootest on kuvatud 1 - 12\nMERINO XTREME PIKKADE KÄISTEGA KÕRGE KAELUSEGA SÄRK\nThermowave Merino Xtreme – kõrgtasemel kahekordne kiht meriinovilla ja polüestri kombinatsiooniga julgetele inimestele, kes soovivad kogeda mõlema kiu parimaid omadusi. Polüestrist sisemus on kujundatud optimaalseks kehaniiskuse kontrolli all hoidmiseks, samas kui meriinovillast väliskihil on suurepärased isoleerivad omadused ja see on looduslikult antibakteriaalne.\nMERINO XTREME PIKKADE KÄISTEGA KÕRGE...\nMERINO WARM PIKAD PÜKSID\nSee looduslikest antibakteriaalsetest 100% meriinovilla kiududest valmistatud aluskiht lisab kindlasti täiendavat mugavust teie õues viibimise kogemusele jahedates kuni külmades ilmastikutingimustes.\nMERINO WARM PIKKADE KÄISTEGA SÄRK\nSee looduslikest, antibakteriaalsetest 100% meriinovilla kiududest valmistatud aluskiht lisab kindlasti täiendavat mugavust teie õues viibimise kogemusele jahedates kuni külmades ilmastikutingimustes.\nMERINO ONE50 PIKAD PÜKSID\nIga päev, igal pool – laske erakordse hingavusega Merino ONE50 riietel kanda aastaringselt hoolt teie mugavuse eest.\nMERINO XTREME PIKAD PÜKSID\nThermowave Merino Xtreme – kõrgtasemel kahekordne kiht meriinovilla ja polüestri kombinatsiooniga julgetele inimestele kes soovivad kogeda mõlema kiu parimaid omadusi. Polüestrist sisemus on kujundatud optimaalseks kehaniiskuse kontrolli all hoidmiseks, samas kui meriinovillast väliskihil on suurepärased isoleerivad omadused ja see on looduslikult antibakteriaalne.\nMERINO ONE50 PIKKADE KÄISTEGA SÄRK\nMERINO XTREME PIKKADE KÄISTEGA SÄRK\nValmistuge külma ilma väljakutseteks Thermowave’i randmepaeladega olenemata tegevusest – jookske, matkake ning ärge kartke külma!\nORIGINALS PIKKADE KÄISTEGA SÄRK\nThermowave Originalsi toodetele on iseloomulikud kiiresti kuivavad 100% funktsionaalsed polüesterlõngad, mis annavad toodetele erakordse niiskuse aurustumise funktsiooni. Lisaks pakuvad Thermowave’i polüestrist riided, millele on iseloomulik unikaalne silmkoeline kangastruktuur, suurepäraseid soojusisolatsiooni omadusi ning on kerged, pehmed ja suurepärase kehasobivusega.\nPROGRESSIVE PIKAD PÜKSID\nKõiki Thermowave Progressive’i tooteid iseloomustab ergonoomiline kujundus ja tehnokangas kehalõhnade kontrolli all hoidmise funktsiooniga. Need kiiresti kuivavad tooted viivad higi kehast eemale ja aitavad hoida optimaalset kehatemperatuuri mis tahes aastaajal, võimaldades maksimaalset sooritust.\nÜlikerge ja funktsionaalne termomüts – mõlemale soole sobiv – valmistatud Thermowave’i funktsionaalsest polüestrist. Polüester kaitseb soojuskao eest ja hõbedaioonidega tehnoloogia kõrvaldab halbu lõhnu põhjustavad bakterid. Läbige muretult kilomeeter kilomeetri järel.


Laupäev, 25 Juuli 2020 21:09\nVõru politseimajja on käesoleval aastal toodud leide 29 korral, mullu terve aasta jooksul registreeriti leide kokku 64 korral. Leitud esemete seas on peamiselt mobiiltelefonid, rahakotid dokumentidega, võtmed, jalgrattad ja isegi töökorras tööriistad.\nRahakott koos 4000 euroga\nVõru piirkonnagrupi vanemspetsialisti Maret Henningu sõnul ei ole ta aastate jooksul kadunud esemete hulgas suurt muudatust täheldanud ei mahu ega ka esemete endi poolest. Peamiselt jõuavad politseisse kaotatud mobiiltelefonid ning erineva sisuga kotid ja rahakotid nagu ka varasematel aastatel. „Selleaastastest leidudest omapärasemad on ehk politseis hoiul olevad kaks paari saapaid, mis metsast leiti. Ka oli vahejuhtum, kus politseisse toodi rahakott ligi 4000 euroga.


Juunikapsas - Roosid 2021\nKodumajapidamiste avatud ruumides on kapsas koos kartuli, tomati ja sibulaga üks populaarsemaid aiakultuure. See toode sisaldab suures koguses vitamiine, mineraale ja toitaineid, mis on vajalikud keha normaalseks tööks. Pealegi on selle köögivilja kõigi sortide hulgas eriti hinnatud juunikapsas. See kuulub varajase küpsemise hulka ja sobib peaaegu igas kliimatingimustes..\nJuunikapsasordi aretas kodumaine köögiviljakasvatuse uurimiskeskus. Uue sordi aluseks võtsid nad juba olemasoleva ja mitte vähem tuntud sordi - Gribovsky 147.\nAlgne kultuur ristati Ditmariga 2399. aasta alguses ja seda parandati mitmel viisil. 1967. aasta range valiku tulemusena ilmusid esimesed uue kapsasordi isendid. Kuid teda ei tunnustatud kohe ametlikult. Riiklikusse registrisse kanti sort alles 1971. aastal.\nVäärib märkimist, et üsna sageli võib selle kapsasordi seemnetega kottidel lisaks tavanimele leida ka kirjutise "juuni 3200". Mõlemad nimed tähendavad sama sorti ja arvuline väärtus lõpus viitab ainult numeratsioonile, mida kasutati põllukultuuri aretamisel.\nJuunikapsas on üks varakult valmivaid sorte. Taimede arengu kogu periood on 3–3,5 kuud. Alates seemikute istutamisest avatud maale kuni peade täieliku küpsuseni kulub umbes 60–65 päeva.\nSellise kapsa küps pea soovitab järgmisi omadusi:\ntihedus üldtunnustatud skaalal on 4 punkti;\nkuju on täiesti ümmargune;\nläbimõõt varieerub keskmiselt 40–45 cm;\nülemised lehed on helerohelised;\nsüdamikul on heledam kollakas toon;\npiklik sisemine peavars;\nkaal olenevalt suurusest jääb vahemikku 1 kuni 2,4 kg.\nSelle sordi kapsalehti hinnatakse mahlasuse ja hea maitse poolest. Keskmine saagikus on 360 sentnerit hektarilt. Kuid testimise käigus leiti, et nõuetekohase hoolduse ja viljaka pinnase korral tõuseb see näitaja 630–640 sentnerini.\nJuuni kapsasort on suviste elanike seas populaarne tänu oma paljudele eelistele. Peamised neist on järgmised:\nkapsapeade kiire valmimine, mis on juuni keskpaigaks tarbimiseks valmis;\nproduktiivse viljelemise võimalus enamiku Nõukogude-järgsete riikide kliimatingimustes;\nsaagis on 95–97%;\nseemikute kujul olev kultuur talub külma kuni -2 kraadi, isegi langus kuni -4 kraadi on küpsele kapsapeale kahjutu;\nkapsas ei ole kapsakärbeselt sabotaažile vastuvõtlik;\nsagedane ja rikkalik kastmine peade küpsemisperioodil suurendab nende mahlasust ja ei põhjusta pragunemist;\nkeskmine resistentsus haigustele, mis on iseloomulikud kõigile ristõielistele haigustele.\nSamuti väärib märkimist, et peaaegu kõik istutatud pead valmivad korraga, mis lihtsustab köögivilja koristamist ja müüki oluliselt..\nKuid nagu iga teine sort, soovitab ka juuni lisaks ilmsetele eelistele ka mõningaid puudusi. Peamised neist on järgmised:\nsobimatus ladustamiseks aias avamaal;\nlühike peade säilivusaeg pärast saagikoristust;\nkultuuri vastuvõtlikkus keela välimusele.\nJuuni kapsa saak\nSamuti väärib märkimist, et lisaks üldisele ladustamiskõlbmatusele ei jää selline köögivili kääritatud kujul ellu. Reeglina tarbitakse seda ainult värskelt..\nJuunikapsa kasvatamise tunnused\nSelle põllukultuuri head saagikust saab ainult põhiliste kasvutingimuste järgimisel. Veelgi enam, sordi eksisteerimise üle 40 aasta jooksul koostati selged soovitused külvi, istikute istutamise ja istikute hooldamise ajastamise kohta..\nSelle kultuuri seemnete seemnete külvamise aeg sõltub otseselt piirkonna ilmastikutingimustest ja hinnangulisest seemikute istutamise ajast. Lõunas taanduvad talvekülmad varem. Seetõttu algab külv umbes veebruari lõpus, nii et aprilli lõpuks on seemikud mulda istutamiseks valmis. Põhjapoolsetes piirkondades külvatakse seemneid aprilli algusest kuni keskpaigani, kuna varasema külviga on taimede istutamise ajaks maa liiga külm.\nKogenud aednikud ütlevad, et külvi võib edasi lükata 5-7 päeva. Kuid kauem tõmmata ei tasu, sest soojuses tõmmatakse seemikud üles ega moodusta kapsapead.\nSeemned vajavad enne istutamist teatavat ettevalmistust. Ja siin on peamine etapp desinfitseerimine. Protseduur viiakse läbi ühel järgmistest viisidest:\nKokkupuude kaaliumpermanganaadi lahuses. Töötlemiseks valmistatakse lahus kontsentratsiooniga 1%. Seemned valatakse vedelikku 15 minutiks. Siis lastakse neil kuivada ja istutatakse.\nKontrastne kuumtöötlus. Sellisel juhul hoitakse seemneid kõigepealt 15 minutit temperatuuril 45–55 kraadi. Pärast seda pannakse see 15 minutiks vette, mille temperatuur on 5 kraadi. Pärast kuivamist on seeme istutamiseks valmis.\nVitamiinide ja mineraalainete kasutamine. Selline töötlemine hõlmab seemnete leotamist Fitosporiini, Ecosili või sarnaste preparaatide lahuses.\nKülvimaterjal istutatakse turbapottidesse, keraamilistesse või pappkarpidesse. Nende põhjas peavad olema drenaažiavad. Enne külvi segatakse muld spetsiaalsete substraatidega..\nTähtis! Kastis maandumine toimub ridadena. Sellisel juhul süvendatakse iga seemet 1 cm võrra, seemnete järjestikune kaugus on samuti 1 cm, ridade vahele tehakse 3 cm taane. Osa seemnest jäetakse reservi ja külvatakse varem iga kahe päeva tagant tehtud ridadele..\nSeemikud kooruvad juba 5.-6. Päeval pärast istutamist. Sel ajal pakutakse neile ka erihooldust, sealhulgas järgmisi etappe:\nLiigsete võrsete eemaldamine. Toitainepinna suurendamiseks harvendatakse kõiki seemikuid.\nEsmane kõvenemine. See viiakse läbi temperatuuril 10 kraadi. Kõik seemikud paigutatakse kindlaksmääratud temperatuurirežiimiga ruumi 10–12 päevaks. See protseduur valmistab taime ette võimalike ebasoodsate tingimuste jaoks..\nPuhkus. Esimese karastamise lõpus lastakse seemikutel puhata. Taimedega konteiner tuuakse sooja ruumi. Siin jäetakse nad mitmeks tunniks, seejärel istutakse kastidesse üksteisest 10–12 cm kaugusele. Teise võimalusena võite kasutada iga seemiku jaoks eraldi potte. Puhkefaas kestab 3 päeva. Samal ajal kastetakse taimestikku iga päev.\nSekundaarne kõvenemine. Ettevalmistamise lõpus karastatakse seemikud uuesti, nagu eespool kirjeldatud..\nPärast kõigi protseduuride rakendamist muutuvad seemikud vastupidavamaks ja on valmis istutamiseks avatud maa peal. Lisaks väldib selline lähenemine idude venitamist.\nSeemikud istutatakse umbes 40-50 päeva pärast külvi. Peamine istutusvalmiduse märk on taimedes mitme täielikult moodustunud kapsalehe olemasolu ja 10–12 cm kasv.\nJuunikapsa seemikute ümberistutamine mulda\nSoovitav on lahkuda päev enne vihma. Protseduur viiakse läbi õhtul, valitakse need piirkonnad, millel eelmisel hooajal kasvasid kartulid, tomatid, kõrvits või sibul. Pärast teisi ristõielisi taimi istutatakse kapsas samale pinnasele mitte varem kui 4 aastat hiljem. Lisaks on soovitatav teha maa esialgne lupjamine. Samuti viiakse mulda fosfaadid ja huumus..\nMaandumismenetlus ise koosneb järgmistest etappidest:\nValitud piirkonnas kaevatakse augud, keskendudes 40x50 cm skeemile.\nIstikutega kast täidetakse veega.\nIga üksik idu eemaldatakse mullast tükikese mullaga.\nSelline tükk asetatakse auku ja piserdatakse osa ekstraheeritud maast.\nSeejärel kastetakse maapind ja valatakse järelejäänud kuiv pinnase kiht.\nTähelepanu! Vajadusel paigaldatakse ridade peale raamid ja kaetakse fooliumiga.\nJuunikapsas talub hästi kevadisi külmetushaigusi, kuid nõuab teatud hoolduseeskirjade järgimist. Taimede õigeaegne kastmine, söötmine ja töötlemine kahjurite vastu võimaldab teil saavutada maksimaalset tootlikkust.\nKuna niiskus aurustub taimede suurtest lehtedest väga kiiresti, kastetakse kapsast üsna sageli. Pärast 14-päevast istutamist tehakse kastmist hommikul või õhtul kolm korda nädalas. Sellisel juhul peaks vesi mulda leotama 40 cm võrra, mis vastab vedeliku tarbimisele 8 liitrit ruutmeetri kohta.\nPärast määratud aja möödumist peaksite nädalas üle minema ühele jootmisele. Sellisel juhul suurendatakse veekulu 12 liitrini ruutmeetri kohta. Lisaks tuleb kogu pea moodustumise perioodil eriti kuumadel päevadel lehti hoolikalt veega piserdada. Tehke seda õhtul, kui soojus vaibub.\nKastmine toimub kahel viisil:\nVedeliku sisseviimisega taime juurtetsooni.\nPärast protseduuri lõppu kohendatakse mulla pealmist kihti, nii et õhk läbib paremini.\nTähelepanu! Kastmine lõpetatakse täielikult kaks nädalat enne kavandatud peade lõikamist.\nPealmine kaste võimaldab teil oluliselt kiirendada kapsa kasvu ja aitab kaasa selle õigele arengule. Taimede kasvu algfaasis, kaks nädalat pärast avatud maa ümberistutamist, kasutatakse aktiivselt lämmastikurikkaid kompositsioone. Kõige sobivam lisand selles osas oleks vedel mullein, mille lahus valmistatakse vahekorras 1 tass kuni 10 liitrit vett. Häid tulemusi annab ka veega lahjendatud karbamiid (30 g 10 l kohta). Viljastage saaki kastmise ajal.\nKapsapeade moodustumise algusega muudetakse lähenemist. Sel perioodil vajab taim suures koguses fosforit ja kaaliumi. Nende täiendamiseks kasutatakse sageli tavalist tuhka. See viiakse mulda kiirusega 0,5 kg ainet iga mulla ruutmeetri kohta. Valmispreparaatidest on soovitatav nitroammophoska. Selle rakendamise korral eraldatakse 30 g koostist samale alale.\nPerioodiliseks söötmiseks kasutatakse võilille, nõgese ja puidutäite infusiooni. Suured mahud sellist taimestikku purustatakse tünni ja täidetakse veega. Valmis infusioon lahjendatakse uuesti veega ja viiakse kastmise ajal mulda.\nJuunikapsast ründavad sageli kapsas, lehetäid ja mõned muud kahjurid. Nende vastu võitlemiseks kasutatakse spetsiaalseid formuleeringuid, mis soovitavad iga konkreetse juhtumi jaoks nii universaalset kui ka individuaalset lähenemist. Esimeses versioonis on Fitoverm ennast hästi tõestanud, mille lahusega pihustatakse kultuuri vastavalt pakendi juhistele.\nKõige tavalisemad kultuurihaigused hõlmavad järgmist:\nFusarium närbub. Selline haigus avaldub kasvu peatumises, kollasuses ja lehtede langemises. Efektiivset ravi ei pakuta. Seetõttu eemaldatakse kahjustatud taimestik koos mulla tükiga..\nKeela. Sellega kaasneb kapsa juurtele kasvaja ilmnemine, mis häirib taime arengut. See hõlmab haigete isendite eemaldamist ja mulla desinfitseerimist.\nMustjalg. See avaldub taime jala mustenemise ja lagunemisena. Kui see on leitud, eemaldatakse haiged varred maapinnalt ja istutatakse terved, kui need on eelnevalt töödeldud Bordeaux'i seguga.\nKoristamise kuupäevad ja peade ladustamine\nPeade kogumine toimub 7. juunist kuni 25. juunini (sõltuvalt piirkonnast). Tiheda kapsapea ja kolletunud alumiste lehtedega köögiviljad koristatakse. Lõige tehakse üle kännu pea alusest 3-4 cm kaugusel. Samal ajal on protseduur ise planeeritud hommikul..\nErinevalt teistest kapsasortidest ei salvestata seda juurtel. Seetõttu lõigatakse kõik küpsed kapsapead kohe ära. Jahedates ruumides kestab selline saak mitte rohkem kui 14-16 päeva, pärast mida see hakkab mädanema.\nJuuni kapsaseemne tootjad\nSellise kapsa suure saagikuse üks peamisi tingimusi on kvaliteetne seeme. Selle sordi kõige populaarsemad seemnetootjad on täna:\nIga ettevõte teostab seemnete eelpuhastust ja kuivatamist. Lisaks on nende levitatavad põllukultuurid täielikult kohandatud keerulistele kliimatingimustele, kaasa arvatud temperatuuri muutused. Nende tootjate seemnematerjali müüakse kaubamärgiga pakendites.\nSuvised elanikud armusid juunikapsast paljude oluliste eeliste tõttu. Ta elab külma suurepäraselt üle, pole kapsakärbse rünnakule vastuvõtlik, valmib varakult ja on hea maitsega. Kuid sellise põllukultuuri kõrgeid saake saab saavutada ainult siis, kui järgitakse külviajamise, mulda istutamise ja istutamise hooldamise põhisoovitusi.\nKapsast koos leiva ja kartuliga võib pidada meie toidulaual peamiseks koostisosaks. Ikka oleks! Lõppude lõpuks on see tohututes kogustes C-vitamiin ja haavanditevastane kompleks ning mikroelementide komplekt - see tähendab kõik vajalik inimese keha täielikuks toimimiseks. Eriti tähtsad on varajased kapsasordid - pärast pikka talve on vitamiininälg kättemaksuga tunda. Ja üks parimatest on juuni sort..\nJuunikapsa ajaloolised juured\nSordi ilmumise ajalugu ulatub eelmise sajandi 60. aastatesse. Siis saadi see valge kapsa ülivarajane vorm esmakordselt köögiviljakasvatuse uurimiskeskuse katsepaikadelt..\nLähteaineks oli sort nr 1 Gribovskiy 147, mille põhjal tehti valik ja parendus. Uuest sordist on saanud tõeline läbimurre kapsaaretuses. 1971. aastal kanti juuni Vene Föderatsiooni riiklikusse registrisse ja on sellest ajast peale olnud populaarne paljude aednike ja suviste elanike seas. Rediste ja roheliste salatite kõrval sai juba suve algusest peale võimalik värsket kapsast pidutseda.\nJuuni - varajane valge kapsa sort\nMõne tootja seemnekotist leiate sordinime järel numbrid 3200. Kunagi seisid nad saagi valiknumbrite eest. Tegelikult on juuni ja juuni 3200 sama mündi kaks külge, lisades täiendavaid märke, mis ei muuda midagi.\nJuunikapsas kuulub varaküpsete sortide hulka. See tähendab, et alates seemikute aeda istutamisest kuni kapsapea lõikamiseni võtab see aega vaid 60–65 päeva. See on periood, mis on näidatud kultuuri tehniliseks küpsuseks. Küps kapsa pea võib kaaluda kuni 2,4 kg. See on ümmargune, tihe, keskmise pikkusega kännuga, suurepärase maitsega.\nJuunikapsas on igati esinduslik\nTabel: juuni kapsa sordiomadused\nAmetisse nimetamine Värske tarbimine.\nValmimisperiood Üli varakult lõigatakse kapsapead juuni keskpaigast kuni lõpuni.\nKüpsemise kestus 90–100 päeva idanemisest kuni pea lõikamiseni.\nLehestik Värvus on väljast heleroheline, sees on heleroheline toon. Leheroseti läbimõõt on 40-50 cm.\nKochan Sile, ümmargune, üle keskmise tihedusega, kaal 0,9–2,4 kg.\nKännu Keskmine pikkus.\nKülmakindlus Talub külma kuni -5 o C.\nKasvavad piirkonnad Igal pool.\nSeemikute külviaeg Veebruari keskpaik - märtsi keskpaik (varieerub piirkonniti).\nKülviaeg avatud maa peal Märtsi lõpp - mai algus (sõltub piirkonnast).\nPinnase temperatuur avatud maa istutamisel 4-10 o C.\nkeskmine vastupidavus ristõielistele kirbudele ja kapsakärbsetele;\nkõrge vastupidavus pea lõhenemisele küpsemisperioodil, isegi kõrge õhuniiskuse korral.\nSaagikus 350-640 c / ha või 3,5-6,4 kg / m 2.\nTurustatavate toodete toodang 97%.\nJuurte turvalisus aias Halb.\nSordi plusside hulka kuuluvad:\nsuhteliselt kõrge saagikus;\nkohanemine kõigi Venemaa, Ukraina, Valgevene ja teiste Nõukogude-järgse ruumi piirkondade kliimavöötmetega;\nvõime vastu pidada kevadistele tagasikülmadele;\natraktiivsed pea parameetrid;\nkeskmine vastupidavus tüüpilistele ristõieliste haigustele;\nkapsapead küpsemise ajal ei pragune.\nJuunikapsas on kohandatud kõigi Venemaa, Ukraina ja Valgevene kliimavöötmetega\nPuudused on samad kui sordil number üks Gribovsky 147:\nkapsa pea madal ohutus ja kvaliteedi säilitamine põllul ja kodus;\nsort ei sobi kääritamiseks ega talvisteks ettevalmistusteks.\nKuid isegi neid kriitilisi omadusi võib ignoreerida, kui mäletate, et sort ei ole mõeldud pikaajaliseks säilitamiseks ega töötlemiseks. Lõppude lõpuks oli see mõeldud ökoloogiliseks tooteks, mis on mõeldud kasutamiseks ainult värskena..\nJuuni pole mõeldud pikaajaliseks säilitamiseks ega kääritamiseks\nKapsa seemikute kasvatamise eelised:\nneed 40 päeva, mille jooksul seemikud kasvavad, ei lähe raisku - sel perioodil läbivad nad teatud arengutsükli, sealhulgas kohanemise ja kõvenemise;\nseemikumeetod võimaldab kontrollida seemnete idanemist ja reageerida õigeaegselt lisakülviga;\nkasvuhoones või kodus konteinerites külvates on kõik seemikute agrotehnilised nõuded kergemini täidetavad, sealhulgas temperatuur, niiskus, ventilatsioon. Mulla kasvutingimustes, eriti kui puudub varjualune, on võimalikud mitte ainult öised ja päevased temperatuurid, vaid ka muud ilmastikukatastroofid.\nSelleks, et sort õigustaks oma nime täielikult - juuni, tuleb valida õige külvipäev. Lõunapiirkondade elanike jaoks, kus loodus hakkab ärkama veebruari lõpus, oleks mõistlik samal ajal kodus seemneid külvata.\nKuid see periood ei sobi kuidagi kliimavöötmete jaoks, kus märtsis on tänavad endiselt lumega kaetud ja aprillis langeb välisõhu temperatuur alla nulli. Siin on vaja ära arvata, et valmikud seemikud oleksid kasvuperioodi alguseks küpsed. Kui see algab aprilli keskel, siis on parem külvata märtsi alguses. Kui hooaja avamine langeb kokku maikuu pühadega, siis pole seemnete istutamise aeg varem kui märtsi keskpaik.\nVarasema külviga kasvavad kapsa seemikud välja, venivad kevadisel aknalaual valguse puudumisest välja ja närbuvad, kui siirdatakse avatud pinnasesse. Hilisemad põllukultuurid on võimalikud, kuid ainult 7-10 päeva. Fakt on see, et kapsas on külma armastav kultuur. Kuumadel suvekuudel istutatud istikud närbuvad ja kaotavad praktiliselt pea moodustavad omadused..\nSeemne desinfitseerimine enne külvi on kapsa jaoks vajalik protseduur. Haigestunud seemnest tekib haavatav idu, millel puudub immuunsus. Võib areneda fusarium, keela või nii tugev nõrkus, et taim ei suuda erinevatele kirbumardikatele, lehetäidele ja kärbestele vastu panna. Selle vältimiseks marineeritakse kapsa seemneid enne külvi.\nReeglina võivad erandiks olla ainult need seemned, mille tootja on neutraliseerinud ja kontrollinud..\nSeemnepakenditel võib tootja näidata, et nad on mullakontrolli läbinud\nSeemneid saab desinfitseerida mitmel viisil. Kõige populaarsemad on järgmised:\nkontrastivann. Seeme pannakse kõigepealt 15–20 minutiks kuuma vette (temperatuur 50 ° C). Seejärel - külma vette (temperatuur 5–7 о С). Pärast seda lastakse seemnetel toatemperatuuriga kuivas kohas puhata;\nleotamine kaaliumpermanganaadis. Selle meetodi abil hoitakse seemneid 15 minutit kaaliumpermanganaadi nõrgas 1% roosas lahuses. Siis nad kuivatatakse ja külvatakse. Võite kasutada ka boorhapet, vasksulfaati, vesinikperoksiidi, kuid antibakteriaalse aine osakaal ei tohiks ületada 1%;\nleotamine vitamiini- ja mineraalainelisandite kompleksiga lahuses. Selliseid komplekse saab osta spetsialiseeritud kauplustes. Kõige kuulsam neist:\nTööstuslike stimulantide hulka kuuluvad kasutamiseks valmis tasakaalustatud segud: tsirkoon, immunotsütofüüt, fitosporiin, Baikal\nÜks haruldasi leotamismeetodeid on protseduur lahjendamata aaloemahlaga. Ma ei kasuta seda tava, kuid tean inimesi, kes kasutavad kapsa seemnete desinfitseerimiseks edukalt kolmeaastase aaloe lehtede mahla. Selleks kogutakse tervelt taimelt 5–10 lehte, jahvatatakse need ja pressitakse mahl välja. Seemneid hoitakse selles substraadis kuni 24 tundi, seejärel istutatakse neid potti või kasvuhoonesse kuivamata. Eeldan, et sellisel töötlemisel on mõtet, sest aaloe on taim, mis on oma antibakteriaalsed omadused juba ammu tõestanud..\nKonteinerid, mulla koostis, külviprotsess\nSobivad mahutid seemikute jaoks:\nOn oluline, et põhjas oleks drenaažiavad, mille kaudu liigne niiskus väljub, ja õrnad juured võivad saada piisavalt hapnikku.\nTurbapotid sobivad ideaalselt seemikute kasvatamiseks, tulevase siirdamise korral avatud maapinnale ei saa taimed vigastada\nKapsa mullasubstraat koosneb võrdsetes osades turbamudast, desinfitseeritud jõeliivast ja aiamullast. Valmis segule lisatakse 1/8 tuhast. Neutraalne või kergelt leeliseline pinnas on kapsa jaoks ideaalne pH keskkond.\nKapsa seemnesubstraat koosneb turbamuda, jõeliivast, aiamullast ja tuhast\nTöödeldud seemned varjatakse mulda 0,5–1 cm sügavusele 5–6 cm kaugusele üksteisest. Tihedam istutamine on ebasoovitav, kuna sukeldumine on ebamugav - on oht vigastada noorte seemikute juuri ja lehestikku.\nJuunikapsa seemikud ilmuvad 5-6. Päeval pärast külvi. Mida jahedam on tuba, seda hiljem tärkavad seemikud. Selle seemnete omaduse abil saate täpselt valida nende idanemiseks kõige soodsama perioodi, nii et seemikud oleksid maksimaalselt küpsed selleks ajaks, kui nad viiakse avatud pinnasele.\nJuunikapsa esimesed võrsed ilmuvad 5-6. Päeval pärast külvi\nAlates 5-6 päevast pärast seemikute tekkimist on vaja hakata taimi kõvenema. Selleks pannakse mahutid jahedasse kohta, mille temperatuur on 10-12 o C. Selleks sobib ideaalselt klaasitud, kuid soojendamata rõdu. Istikuid ei soovitata jätta madalamale öötemperatuurile. Soojendatavates ruumides, mille temperatuur on 20 ° C ja üle selle, sirutuvad kapsaistikud mõne päevaga välja ja tulevikus ei moodusta nad tõenäoliselt kahvleid.\nKapsa seemikute karastamine algab 6. päeval pärast idanemist ja kestab kuni päevani enne avatud maa ümberistutamist\nEsmane kõvenemine kestab keskmiselt 10-15 päeva, pärast mida viiakse seemikud kuumaks ja lastakse 7–8 tundi soojeneda. Pärast seda tehakse nopp, istutades iga taime eraldi väikesesse konteinerisse või avaratesse kastidesse, mille istutusintervall on 10–12 cm, põhituuma võib idulehtede lehtedega pinnasesse süvendada. Vaja on rikkalikku jootmist.\nValiku tulemusena peaks iga selg saama individuaalse ruumi\nPärast korjamist peavad seemikud läbima 2–3-päevase aklimatiseerumisperioodi toatemperatuuril 20 ° C. Seejärel taastub kõvenemine uuesti. Ainult sellistes jahedates tingimustes kasvavad ja arenevad kapsa seemikud õigesti..\nMadalatel öötemperatuuridel (rõdul) on parem katta taimed fooliumiga kui tuua neid majja..\nPõllumajanduslik tehnika avamaal kasvatades\nKesk-Venemaal, Uuralites, Siberis ja Kaug-Idas istutatakse varajast kapsast koos juuniga tavaliselt mai alguses avamaale.\nKonkreetsetel kuupäevadel on selles osas isegi omad märgid. Peamine neist on linnukirssi õitsemine. Pikaajalised vaatlused näitavad, et seni, kuni linnukirss pole õitsenud, on võimalik külm ja külm. Omen on õige, kuid kapsa osas ei tohiks sellest täieliku fanatismi korral kinni pidada, sest see on külma armastav kultuur ja talub väikseid külmasid.\nPalju hullem on, kui kapsas istutatakse 7–10 päeva hilinemisega. Siis langeb kapsapea valamise aeg kuumale juulile. Kui kahvlid on seotud, on see kindlasti lahti või lõhenenud..\nPeenarde sügisene ettevalmistus\nAias soovitatavad kapsa eelkäijad on kaunviljad, ööpulgad, kõrvitsaseemned, teraviljad, kurgid. Kõiki ristõieliste sugukonna taimi, mis on selles paigas kasvanud viimased 4 aastat, peetakse kokkusobimatuks (köögiviljadest - kaalikas, redis, mädarõigas; õitest - levkoi, mattiola, lambakoer, kuuseussid; ürtidest - raps, sinep, raps). Kõigil neil on levinud haigused, mille patogeenid püsivad mullas mitu aastat. Ristõieliste taimede mulda istutamisel aktiveeruvad mikroobid ja kapsas kaotab immuunsuse.\nKapsa plaaster valmistatakse sügisel. Maa kaevatakse üles, küllastunud mädanenud sõnniku või turbakompostiga, väetatud puutuhaga.\nKui koha pinnas on keskmise või tugeva happelise reaktsiooniga, on lubjavee või kriidilahusega lupjamine vajalik.\nKapsapeenrad peaksid olema varustatud sügisel, tankides neid heldelt turbakompostiga\nLisaks peaks ala olema hästi valgustatud ja kuivendatud. Drenaažikraanid võivad olla voodite ümbermõõdul sügavad sooned, mis on järjestatud pindalalt 20 kuni 40 m 2.\nEnne seemikute istutamist avamaale peab see saama 40–45 päeva vanaks ja omandama 4-5 pärislehte. Parim aeg istikutega manipuleerimiseks on õhtul pärast kevadvihma eel kella 17.00.\nKapsa seemikuid, millel on 4-5 pärislehte, peetakse avatud maa ümberistutamiseks valmis\nAugud kaevatakse kevadel ja väetatakse (hoolimata asjaolust, et sügisel rikastati kogu voodi toitainetega). Sobib turbakompost või huumus (250–300 g augu kohta, mille sügavus on vähemalt 15 cm). Väetis segatakse aiamullaga.\nSoovitatav istutusmuster - 40 x 50 cm.\nEnne seemnekonteineritest eemaldamist kastke taimi rikkalikult.\nTaimejuuri võib kasvustimulaatoriga lahusesse kasta 1-2 minutiks\nKapsajuur asetatakse augu keskele ja kaetakse mullaga\nTurbapotid, mis on vormväetis, istuvad auku täielikult, seemikut eemaldamata ja lisamata komposti-mulla toitainekomplekse. Sellised seemikud on vastupidavamad ja visadamad - nad praktiliselt ei vaja uues kohas kohanemisperioodi..\nTurbapotid on auku täielikult paigaldatud, seemikut ei eemaldata samal ajal\nMis puudutab juure istutamise sügavust, siis näiteks varre matmisel jätan idulehtedele 2-3 cm. Selle meetodi korral asuvad alumised lehed maapinnast kõrgemal ja ei sega mulla õhutamist ega minu tegevust kobestamise ja kastmise manipulatsioonide ajal. Kuid on ka teise matmismeetodi pooldajaid, kus tüve süvendatakse kogu pikkuses kuni idulehtede paarini. Nad usuvad, et selle valiku korral on juurte areng ja külgjuurte kasv kiirem ning see lehtepaar murdub kasvu pidurdades ka 20–30 päeva pärast. Kelle meetod on parem - otsustame saagikuse järgi.\nKapsa pealmine kastmine avamaal\n7-10 päeva pärast seemikute üleviimist avatud pinnale on vaja läbi viia esimene söötmine. See on vajalik selleks, et:\nanda taimele täiendav immuunsus haiguste ja aiakahjurite rünnakute eest;\nvältida noole moodustumist ja kapsa lahkumist õitsemisfaasis;\nedendada munasarjade kahvlit ja ehitada lehtede tugevust.\nPealmine kaste ei anna taimele mitte ainult täiendavat immuunsust, vaid hoiab ära ka noole moodustumise\nToitainete seguna võite võtta lahuse, lisades 20 g ammooniumnitraati ja 20 g superfosfaati 10 liitri vee kohta. Sellest kogusest piisab 1 m 2 pindalale või neljale kapsataimele. Lisaks on munasarja moodustumist stimuleeriv valik tõhusaid väetisi, kus kõik elemendid on tasakaalus ja korrastatud. Need sisaldavad:\nMunasari kapsa jaoks.\nVeel 7 päeva pärast viiakse läbi teine söötmine. Sobib mulleini lahus vahekorras 1:10 või valmisväetiste segu. Samal ajal on toiteväärtuse muutmiseks soovitatav kasutada erinevat marki väetisi..\nVäetamine kuivale pinnasele on vastuvõetamatu - enne toitmist kastke taimi rikkalikult\nTuleb meeles pidada, et pealmist töötlemist ei saa läbi viia kuival pinnasel, seetõttu on enne protseduuri vaja piisavat ja rohkelt puhast vett. Ebapiisava niiskuse korral kannatavad kapsalehed, keerduvad ja kaetakse sinaka õitsemisega. Parim aeg söötmiseks on pilves hommik pärast üleöö vihma..\nFotogalerii: kapsa toitainekompleksid\nHoolduse tunnused enne kapsapeade lõikamist\nPärast kastmist ja väetamist tuleb kapsas lahti lasta. Seda tehakse nii, et maa rikastub aktiivselt hapnikuga ega jääks taime juurosa tükkideks seisma. Lisaks aitab kobestamine eemaldada liigniiskust, mis häirib ja kutsub esile juuremädanikku. Koos sellega tuleks eemaldada umbrohud ja seejärel panna kiht heina, kaitstes seega mulda kuivamise eest..\nKapsas kasvab ja areneb paremini, kui seda ümbritsevad saialilled, saialill, sibul, küüslauk, kummel, salatid. Satelliitlillede eeliseks on see, et nende terav lõhn peletab kirbud ja kärbsed. Ja esteetilises mõttes näeb õitsva aia kaunistamine pärast kapsapeade lõikamist palju soodsam välja kui kapsalehtede ja varte jäänused.\nJuunikapsas saavutab Venemaa parasvöötmes tehnilise küpsuse juuni lõpuks. Lõunapiirkondades juhtub see 20 päeva varem. Kolletunud alumised lehed ja tihedad kõvad kahvlid näitavad saagikoristuse valmisolekut..\nJuunikuised kapsapead on reeglina tihedad ja ühtlased. Ärge hoidke neid juurel. Sort pole selleks kohandatud. Saabuv suvekuum võib vihma kombel kahjustada kahvleid (need lõhenevad ja närtsivad). Seetõttu tuleb kogu juuni kohe ära lõigata, niipea kui kapsapead omandavad sordile omase tiheduse..\nJuunikapsa pead valmivad sõbralikult, kuid need tuleb koristada, mitte hiljem edasi lükata\nSuveelanike seas on arvamusi, et juure kapsas võib juure pragude ja närbumiseta püsida kuni 10 päeva. Võib-olla teatud atmosfääri- ja ilmastikutingimustes selline säilitamine toimub. Kuid ikkagi on parem saagiga mitte riskida, sest järgmise 10 päeva jooksul on võimatu ennustada ilma ja selle mõju kapsale..\nKapsapead on soovitatav koristada hommikul. Lõika kapsas mitte otse kahvli alla, vaid hoia 2–3 cm varre. Nii säilib mahlasus ja kõik toitained paremini..\nKui lõikamisel jätate juurele paar madalamat lehte, siis alustavad nad teist kasvuperioodi ja augusti lõpuks annavad mõlemad kahvli. Nad ei jõua oma juunikuu kolleegi suurusele ja kaalule järele, kuid sobivad suurepäraseks kapsasupiks üsna hästi.\nJuunikapsas on võimeline kapsapead uuesti siduma, kui juuni saagi lõikamisel jäävad alumised lehed varsile\nJuuni kapsapead sättisid kiiresti. Seda saab süüa palju varem kui teisi sorte. Eriti kapsas pole midagi haige. Peamine on säilitada mulla niiskust. See kasvab paremini aia savises osas. Samuti on oluline tagada, et röövikud ei satuks kapsa lähedale. Nad surusid kiiresti pead. Teil jääb paar päeva puudu ja seal on juba mõned liblikad alles ja liblikad löövad neile käega. See on selline nakkus, et teil on vaja silma ja silma selle taga.\nJa juunikapsas pole sugugi halb kapsas, ainult fakt on see, et see ei moodusta suurt ja lahtist kapsapead ning uued hübriidid moodustavad nii kaalult kui ka maitselt hea kapsapea ning võivad pikali heita, kui midagi, palju varem.\nEelmisel aastal jagas naaber juunikapsa seemikut, kapsas oli meie maitse, aga me ei saanud seda üldse vara, küllap istutasime hilja.\nJuuniistikud ei erinenud suurepärase tervise ja tugevuse poolest. Külvasime juba tärganud seemned mistahes pinnasesse, igaüks eraldi väikesesse omatehtud plastanumasse (ära lõigatud piimapudel). Need olid eelnevalt idandatud tavalises kraanivees niisutatud paberrätikus. Seemikute kasvu kiirendamiseks ei kasutanud me väetisi ega muid "pribludi". Üldiselt viidi aeda peaaegu "lämmatajaid". Ja ma ei lootnudki, et neist midagi välja kasvab. Küll nad tegid. Ja juba aeda istutades viidi auku, iga kapsa idu alla vedel väetis. Alguses olid idud kaetud maja kogunenud kookide ja küpsiste läbipaistvate karbikaanedega. Iga taime ümber puistan rasvaringi peeneks purustatud munakoortega. Selleks hoiame kestad pidevalt kokku, purustame ja valame purki. Ja idude vahele panime tilguti niisutusvooliku. Seemikutele meeldis! Ta alustas ja kasv muutus kiiremaks ja märkimisväärsemaks. Lisaks andsin talle neljalehelises faasis vedelat väetist. Ja siis - kõik, ei väetisi ega kemikaale. ravi. Ainult hilling, kui see kasvab ja kastab. Ehkki juhised võimaldavad tihedamat söötmist, ei tahtnud ma oma ökoloogiliselt puhast köögiviljaaeda ja köögivilja väetistega toppida.\nVärske kapsa krõbina tundmine on tõeline nauding, eriti suve alguses, kui teised vitamiinköögiviljad pole veel küps. Ja seda aianaist võib kasvatada igaüks. Oleks soov! Lõppude lõpuks on protsess väga lihtne ja kõiki kaasnevaid tööriistu ja istutusmaterjali saab osta spetsialiseeritud kauplusest..\nVaraküps tagasihoidlik juuni kapsasort\nJuuni üliküps valge kapsas on suur edu. See on vana, aja jooksul testitud sort. Tema pretensioonitu hoolduse ja suurepärase maitse tõttu on aednikud seda pikka aega armastanud. Millised on sordi omadused ja omadused, kuidas head saaki kasvatada - loe edasi.\nJuunikapsasordi omadused ja kirjeldus\nVisuaalselt sarnaneb see sort teiste varaküpsete kapsasortidega, kuid kogenud põllumeestel pole seda raske eristada. Junskajal pole mitte ainult oma maitse, vaid ka välised omadused, samuti väga varajane valmimine.\nSee on Nõukogude päritolu kapsa sort, mis on aretatud ristamisel Ülevenemaalises uurimisinstituudis 1967. aastal.\nUue sordi väljatöötamiseks ületasid Venemaa aretajad number üks Gribovskiy 147 Ditmarskaya 2399 alguses ja mõned teised. Juuni lisati Vene Föderatsiooni riiklikusse taimeregistrisse 1971. aastal.\nKeemiline koostis, mikroelemendid ja vitamiinid, kasulikud omadused\nJuuni madala kalorsusega - 27 kcal 100 g kohta. Sisaldab vitamiine A, K, C, PP, kogu B rühma, vitamiini U, mida looduses leidub harva. Kompositsioon sisaldab ka mikroelemente: tsink, kaltsium, kaalium, magneesium, jood, raud, fosfor. Pantoteen- ja foolhapped lisavad köögiviljale veelgi rohkem eeliseid.\nKapsas parandab keha immuunsust, leevendab põletikku, kiirendab ainevahetust ja avaldab positiivset mõju kardiovaskulaarsüsteemile. Kasulik inimestele, kellel on podagra, neeruhaigus, isheemiline ja sapikivitõbi.\nKuna kapsasort on varajane, avaldub see lehtede erilises helluses. Seetõttu ei sobi see marineerimiseks ja soolamiseks. Kõige sagedamini valmistatakse sellest salateid. Seda saab kasutada ka suppide, borši, köögiviljade lisandite, pirukatäidiste ja muu valmistamiseks..\nTähelepanu! Parem on mitte juuni juunit pikaajalisele kuumtöötlusele allutada..\nKultuur valmib juunis seemnete seemnete külvamiseks märtsi alguses või maapinna istutamiseks mai alguses. Seemikute istutamise hetkest ja seemikute ilmumisest kuni koristamiseni möödub keskmiselt 90–110 päeva.\nVarajase valmimisega juuni sort on talus oma suure saagi tõttu äärmiselt nõudlik. Ühelt ruutmeetrilt saate koguda 3-7 kilogrammi. m. Ja kui pakute soodsaid tingimusi, võite koguda 9 kg. Saagikus suureneb ka siis, kui sööd kapsast spetsiaalsete toitainekompleksidega. Pea suurus ja kaal on väikesed, umbes 1 kg.\nJuuni on mõõdukalt vastupidav seenhaigustele ja kahjuritele. Keelat, hallitust, musta jalga peetakse selle kultuuri sagedasteks haigusteks. Kuid neid saab vältida fungitsiidsete preparaatide nagu "Planriz Tiram" kasutamisega.\nJuuni on öökülma suhtes vastupidav. Sort suudab kvaliteeti kaotamata taluda pakast kuni -8 ° C. Madalam temperatuur kahjustab kultuuri.\nKapsa lehed ja pead välimus, maitse\nKapsapead moodustavad keskmise suurusega rohelised leheplaadid (läbimõõduga kuni 15 cm). Keskmise kortse pinna ja väikeste veenidega lehed. Kapsa pea on lahti ja lahti. Valge-rohelise tooni kapsa viljaliha kontekstis.\nKöögiviljal on magushapu maitse ja värske aroom. Kui keedetakse, küpsetatakse või praetakse, muutub see magusaks ja pehmeks..\nKasvavad piirkonnad ja kliimanõuded\nJuunikapsast on soovitatav kasvatada parasvöötmes ja soojades kliimatingimustes Venemaa keskosas. Üldiselt on see kapsas koduse kliimaga hästi kohanenud..\nJuunisordi eelised ja puudused\nSorti hinnatakse kõige paremini järgmiste eeliste poolest:\nväärtuslik vitamiinide koostis.\nSordi peamine puudus on keskmine vastuvõtlikkus aiakahjuritele ja seeninfektsioonidele..\nErinevus teistest sortidest ja hübriididest\nPeamine erinevus juuni vahel on varajane küpsemisperiood. Seetõttu võite suve alguses dieeti täiendada värske kapsaga..\nTeine erinevus seisneb agronoomilistes nõuetes. Seemikud külvatakse ja istutatakse varem kui keskvalmivad ja hilise valmimisega sordid.\nSeemned istutatakse seemikutele, et saada tervislikke kapsapead veebruari lõpus või märtsi alguses. Kahe kuu pärast siirdatakse taimed avatud pinnasesse.\nKülviseks mõeldud mullasegu koristatakse sügisel. Selleks segage aiast turvas, huumus, liiv ja tavaline muld (1: 1: 1: 1).\nEnne külvi kuumutatakse seemneid kuumas vees + 40 ° C umbes 15 minutit. Settinud ja hõljuvad eemaldatakse. Pärast seda kastetakse seemned viieks minutiks jahedasse vette..\nTugevate seemikute jaoks tehakse korja 1-2 nädalat pärast võrsete ilmumist. Seemnete konteinerid noorte juurte võimalike vigastuste vähendamiseks võtavad suuruseks 5 × 5 cm. Seemikute paremaks kasvamiseks ja arenemiseks võite kasutada luminofoorlampe, mis täiendavad seemikuid 10–14 tunniga päevas.\nKuidas teha seemneteta taime\nKülvata saab kõige paremini varakevadel, kui muld on vihma tõttu hästi veega küllastunud. Külvamine toimub mehaaniliselt, köögiviljakülviku abil või käsitsi. Pärast seemnete aukudesse külvamist multšitakse muld saepuru või huumusega..\nTähelepanu! Mehhaniseeritud külviks tuleks seemnele lisada kuiva superfosfaati. See tagab kogu aias ühtlase külvamise ja avaldab positiivset mõju juurte moodustumisele..\nJuuni külvamiseks mõeldud pinnas valitakse sama, mis muud tüüpi varajase valmimisega kapsas. Parim variant on peene mureneva struktuuriga muld, mille happesus (pH) on 5,5–6,0.\nJuuni parimad eelkäijad on hästi väetatud põllukultuurid. Varaküps juuni sort on kõige parem istutada peenardele, kuhu varem külvati sibulat, kartulit, porgandit, suvikõrvitsat, herneid ja ube. Kultuuri ei istutata muu kapsa järele: raps, redis, mädarõigas, sinep jne..\nTingimused, skeemid ja maandumisreeglid\nSeemikud istutatakse märtsi alguses vastavalt skeemile 45 × 60 cm, istutustihedus on tavaliselt näidatud seemnetootja juhistes. Optimaalse vee-õhu tasakaalu tagamiseks viiakse kultuuridevaheliste vigastuste vältimiseks läbi kultivaatorite ridaevaheline kultiveerimine. Nad kasutavad ka sõrmede tööriistu, neid kasutatakse mitte ainult vahekäikude, vaid ka taimede vahelise maapinna töötlemiseks. Kasvatamise ajal antakse mineraalväetisi.\nIstutustihedus ja sügavus\nKasvanud juuni seemikute optimaalne külvisügavus on 5–10 cm. Kõrvuti asetsevate taimede vaheline kaugus on 40–60 cm.\nSuurte ja tervislike kapsapeade kasvatamiseks on vaja järgida kõiki agrotehnilisi nõudeid: regulaarselt rohida ja kobestada aiamulda, toita taimi õigeaegselt erinevate väetiste ja veega..\nSordi hooldamine on tagasihoidlik, nii et järgides kogenud põllumajandustootjate lihtsaid soovitusi, saate suurepärase saagi koristada.\nKastke kapsast üks kord 1-2 päeva jooksul. Veekulu on umbes 8 liitrit 1 ruutmeetri kohta. m. Õige jootmisrežiim stimuleerib väljalaskeava täielikku kasvu. Kastmiseks on parem kasutada settinud või vihmavett. Roseti kasvu ajal kastetakse mulda mõõdukalt. Kui muld on vettinud, põhjustab see kultuuri kasvu pidurdumist ja võimalikku surma..\nEsimene kobestamine toimub siis, kui avatud pinnasesse istutatud seemikud kasvavad ja tugevnevad. Kobestamine lahti, lameda lõikuri, kultivaatoriga. Kobedad augud on kaetud mullaga, tasandavad peenarde pinda, samal ajal kui varred jäetakse veidi kähku. Pinnas kobestatakse uuesti mai lõpus, mullapinnale tehakse aga väikseid künkaid.\nEsimene söötmine toimub 7–9 päeva pärast korjamist. Kasvavate seemikute toitmiseks tehke järgmine lahendus:\nkaaliumväetised 2 g;\nammooniumnitraat 2 g;\n4 g superfosfaati;\nKahe nädala pärast korratakse protseduuri, kuid 1 liitri vee kohta võetakse topeltosa väetist. Kolmandat korda viiakse toitainete koostis sisse vahetult enne seemikute istutamist aeda. 1 liitri vee jaoks võetakse 3 g ammooniumnitraati, 8 g kaaliumkoostist, 5 g superfosfaati.\nTähtis! Kapsapeade paremaks arenguks võite mulda lisada mädanenud sõnnikut.\nMeetmed saagikuse suurendamiseks\nJuuni saagikuse suurendamiseks on soovitatav osta kvaliteetseid seemneid, valida madala happesusega optimaalne maa ja viia õigeaegselt läbi vajalikud agrotehnilised meetmed: kasta, kobestada, mulda künda, kasutada spetsiaalseid väetisi.\nJuunikapsast võivad mõjutada tavalised seenhaigused, näiteks mustjalg ja keela. Olles tuvastanud haiguse esimesed tunnused, eemaldatakse kahjustatud taimed ja desinfitseerimiseks viiakse mulda vasksulfaadi lahus..\nPutukatest mõjutavad juunikapsast sageli ristõielised putukad, lehetäid, savikirbud, kapsaliblikate röövikud.\nTähtis! Varaküpset kapsasorti ei tohiks ravida putukamürkidega. Rahvaparandusvahendid saavad tõhusaks alternatiiviks putukamürkidele: tubakatolm ja vedela seebi vesilahus, mida pihustatakse taimedele.\nKõigi põllumajanduslike nõuete kohaselt ei ole juuni kasvatamine tülikas äri. Seda kapsast võivad mõjutada seened ja aiaputukad, mida saab spetsiaalsete bioloogiliste toodete Planriz Tirama ja Baktofita abil hõlpsasti parandada..\nKöögiviljade nõuetekohaseks koristamiseks ja pikaajaliseks ladustamiseks on vaja rangelt järgida teatavaid reegleid ja järgida agrotehnilisi nõudeid.\nKapsast korjatakse juunis, päikeselistel ja kuivadel päevadel. Kapsapead kaevatakse hoolikalt välja, ilma pead maha lõikamata, juured ja kännud puhastatakse maast. Kvaliteetsed kapsad sorteeritakse ja koristatakse. Samuti eemaldatakse sobivate peadega kahjustatud pealmised leheplaadid.\nJuuni sordi säilitamise ja säilitamise omadused\nEnne kapsa hoidmist kuivatatakse pead umbes 4 tundi varikatuse all, mis kaitseb neid päikese ja vihma eest. Kapsast hoitakse kuni nelja keskmise pea kihis. Juunikuine säilivus on kuni kolm kuud.\nNõuanded ja tagasiside kogenud aednikelt\nSordi ülevaated on positiivsed, aednikud märgivad lihtsat hooldust ja saagikust.\nTamara, Moskva: „Suurepärane varajane kapsas ei tekitanud kunagi raskusi. Peamine on kvaliteetsed seemned ja soe kevad. Keskmise suurusega kapsas, väga maitsev, ma kasutan seda värskelt ".\nRostislav, Voronež: „Parim varajase valmimisega kapsa sort, ma istutan seda igal aastal ainult seemikute abil, ma pole seda kunagi alt vedanud. Väga maitsev".\nJuunit ei peeta asjata aastakümnete jooksul kõige populaarsemaks varaküpseks sordiks. Lihtne hooldus, varajane valmimine, hea koostis - selle peamised eelised.\nKuidas korralikult mullakapsast hooldada ja kasvatada\nMeie riigi ühel levinumal köögiviljal - kapsas - on palju sorte. Nende arv suureneb igal aastal, nii et peate teadma sortide omadusi. Nende peamine jaotus on seotud küpsemise ajastusega. Seemneid tuleb istutada kõige varasematest sortidest. Juunikapsas ilmub keset suve meie laudadele.\nValge kapsas on võimas ja suur taim. Isegi varajased sordid vajavad küpsemist vähemalt kolm kuud. Seepärast ei tohiks varajase saagi saamiseks seemneid külvata.\nAlustage seemnete istutamist\nKapsa kasvatamine algab sordi valimisega. Väga varajased kapsasordid:\nMõelge kõigile taime arengu etappidele, tuginedes väga varajase sordi "juuni" kapsa kasvatamise ajastusele. Selle sordi võttis riiklik register kasutusele 1971. aastal. Tõelised valiku meistriteosed võivad aga elada rohkem kui ühe kümnendi või isegi sajandi..\nIga aednik saab anda juuni kapsasordi kirjelduse. See on kõige levinum varajase kapsa sort..\nVarajane valmimine, ümmarguse keskmise tihedusega kapsapea kaaluga 1-2,4 kg, kasvatatud kogu Venemaal. Idanemisest küpsuseni kulub 90–100 päeva, kapsa pea ei pragune, sort on kahjuritele suhteliselt vastupidav, annab saagi ühehäälselt, on külmakindel ja reageerib söötmisele.\n30–40 päeva enne seemikute istutamist peenardele on vaja seemneid külvata 0,5–1 cm sügavusele. Seemned idanevad 4-10 kraadi Celsiuse järgi.\nSee kapsasort on fotofiilne, ei sobi pikaajaliseks säilitamiseks ja kääritamiseks. Selle peamine eesmärk on värske ja keedetud tarbimine. Toitaineid, eriti C-vitamiini, on selles kapsas ohtralt, maitse on suurepärane.\nMillal kapsa seemneid külvata, sõltub sordist. Varased sordid külvatakse seemikute jaoks 15. – 25. Märtsini. Nende jaoks on vaja seemikud ette valmistada 30–45 päeva vanuses selleks ajaks, kui nad peenardesse istutatakse.\nSeemnete istutamine eeldab mitmete reeglite järgimist:\nIdandamise kiirendamiseks leotage seemneid enne istutamist 24 tundi.\nValmistage 75% turba, 20% maa ja 5% liiva mullasegu, valage see desinfitseerimiseks kaaliumpermanganaadi lahusega. Seda tuleb teha 1-2 päeva enne seemnete istutamist..\nKülvame kapsa seemned maasse 1 cm sügavusele soontesse. Sooned tehakse üksteisest 3 cm kaugusel, seemned pannakse 2 cm kaugusele. Kui seemneid on võimalik külvata eraldi tassidesse, on see parem seemikute jaoks.\nMaa on kaetud piitsaga ja jääb soojaks, kuni võrsed ilmuvad. Optimaalne temperatuur seemnete idanemiseks on 18-20 kraadi.\nPärast seemikute tekkimist viiakse seemikutega kastid jahedasse kohta, mille temperatuur on 6-12 kraadi, vastasel juhul on seemikud tugevalt venitatud.\nTähtis! Juuni on tähelepanuväärne oma sõbraliku küpsemisaja poolest. Tarbimisaja pikendamiseks on vaja seemneid külvata mitu korda 2-nädalaste intervallidega.\nPärast tõelise lehe ilmumist on vaja kasvanud seemikud istutada eraldi tassidesse või avaramasse kasti. Istikud sukelduvad idulehtede lehtede sügavusse 6x6 cm suurustesse tassidesse. Sellisel juhul lõigatakse juur 2/3 pikkusest.\nSeemikute hooldus on järgmine:\ntaustvalgus pilves päevadel;\ndesinfitseerimine haiguste ennetamiseks mõeldud ainetega;\nseemikute kõvenemine madalal temperatuuril 6-8 kraadi.\nIstikute istutamisel peenardesse peab sellel olema arenenud juurestik ja vähemalt 4 pärislehte.\nTähtis! Seemikute kasvatamise ja ümberistutamise protsess on üsna vaevarikas. Seega, kui teil on vaja kapsa suurt saaki saada, siis on parem külvata see seemnetega otse peenardesse..\nJuunikapsas jõuab peenardesse pärast 1,5-kuulist istikute kasvatamist majas või kasvuhoones. Varajase valmimisega sordid istutatakse aprilli lõpus - mai alguses.\nSeemikute istutamisel tuleb järgida järgmisi tingimusi:\nmaandumiskoht peaks olema kogu päeva jooksul hästi valgustatud;\npeenrad vabastatakse 15 cm sügavusele, täidetakse huumuse ja tuhaga, kaetakse enne istutamist kilega maa soojendamiseks;\nseemikud istutatakse üksteisest 30–60 cm kaugusesse aukudesse, mis on eelnevalt veega hästi välja visatud;\nseemikud tuleb esmalt kevadise põleva päikese eest pimedaks muuta, öösel külma eest kaitsta.\nSeetõttu tuleks varane kapsas katta fooliumiga või agrokiu abil..\nTähtis! Kapsast võite istutada peenardesse, millel pole varju. See on väga valgust armastav kultuur..\nKapsa hooldamisel on kõige olulisem kastmine ja kaitse kahjurite eest. Mulla multšimisega saadakse väga häid tulemusi. Niiskus on maas ja kahjurid ei saa mullast pinnale läbi murda. Kastmata ei peata kapsas mitte ainult kasvu, selle kännu muutub sitkeks, maitse halveneb järsult.\nSageli kasutatakse maitsetaimedega segatud istutusi, mis kaitsevad taime kahjurite eest, hirmutades neid oma lõhnaga.\nPärast 2 nädala tagant kastmist on vaja kasvavat kapsast regulaarselt vedelväetistega toita. Selleks sobib lindude väljaheidete, sõnniku või rohu infusioon..\nKapsapeenrad tuleb hoida puhtana, eemaldada umbrohud ja kasvavad taimed.\nKapsa kasvatamine seemnetest aiapeenardes, ilma seemikuteta algab Venemaa keskosas aprilli lõpust. Parem on voodeid küpsetada sügisel, kaevates need üles ja täites huumuse ja tuhaga.\nSeemned istutatakse ridadena üksteisest 2 cm ja ridade vahel 10 cm kaugusel. Kastetud, kaetud mullaga 1 cm sügavusele ja kaetud voodi ülaosaga kilega, kuni võrsed ilmuvad. Kolme nädala pärast istutatakse õhku ja kastetakse uuesti. 40 päeva pärast, kui seemikutel on 4–6 pärislehte, tuleb need istutada alalisse kohta.\nHoolimata asjaolust, et köögiviljade kättesaadavus kauplustes pole pikka aega hooajalisus ning mitmesuguseid salateid, hiina kapsast, rohelisi müüakse aastaringselt, ootame jätkuvalt noorte juunikapsaste ilmumist riiulitele. Suve alguses soovite väga maitsvaid ehtsaid köögivilju.!\nLõppude lõpuks on kohalikus kliimas kasvatatud köögivili alati eelistatavam kogu hooaja toodetele. Kasu organismile on oluliselt suurem. Seetõttu tõmbab meid kohalik päritolu varajane köögivili..\nSeda pilkupüüdvat lilli kasutatakse sageli kontoriruumides. Seda leidub riigiasutustes, kontorites ja isegi koolides. On olemas arvamus, et Dieffenbachia on mürgine iludus.


Janet Laidla – Vikipeedia\nJanet Laidla 2016. aastal Tartu Tähetornis fotovõistluse "Teadusfoto 2015" lõpetamisel\n15. märts 1982 (40-aastane)\nTartu Ülikool, Leuveni Katoliiklik Ülikool\n"Ajalookirjutust mõjutanud tegurid varauusaegsel Eesti-, Liivi- ja Kuramaal" (2017)\nTiit Rosenberg, Enn Küng\nJanet Laidla (sündinud 15. märtsil 1982) on eesti ajaloolane.\nLaidla õppis aastatel 2000–2004 Tartu Ülikoolis ajalugu ning omandas seejärel magistrikraadi nii Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis (2005) kui ka Tartus (2006). Seejärel astus ta Tartu Ülikoolis ka doktoriõppesse.\n2017. aastal kaitses ta doktorikraadi väitekirjaga "Ajalookirjutust mõjutanud tegurid varauusaegsel Eesti-, Liivi- ja Kuramaal".\nLaidla on töötanud Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis Eesti ajaloo lektorina ning Tartu Ülikooli muuseumis projektorijuhi ja kuraatorina. 2014. aastast on ta Tartu Tähetorni juhataja.\nLaidla peamiseks uurimisvaldkonnaks on varauusaegsed kroonikad. Lisaks on ta tegelenud ka teadusajaloo valdkonda kuuluvate teemadega, avaldades hulgaliselt astronoomia arengut puudutavaid publikatsioone.\n2009. aastast Õpetatud Eesti Seltsi ning Akadeemilise Ajalooseltsi liige, aastatel 2010–2013 esimees.\n2002. aastast korporatsiooni Filiae Patriae liige.\n2017. aastast kuulub rahvusvahelisse Teadusinstrumentide Komisjoni ja on samast aastast ka selle juhatuse liige.\n2012 – Aasta Tullio (Tartu Ülikooli muuseumi aasta töötaja)\n2014 – parim teadusüritus Eesti Muuseumide Aastaauhindade galal XXXIII Teadusinstrumentide komisjoni sümpoosioni korraldamise eest\n"17. sajandi ajalookirjutaja raamaturiiul" Magistritöö, juhendaja Sulev Vahtre. Tartu, 2006.\n""Jutustus Liivimaast" – vähetuntud teos Liivimaa ajaloost" Rmt: "Ajalookirjutaja aeg" Eesti Rahvusraamatukogu, 2008.\n"Thomas Hiärn ja tema Eesti-, Liivi- ja Lätimaa ajalugu" Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2006.\n"Christian Kelchi "Liivimaa ajaloo" allikad" Tuna 4/2007.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Janet Laidla Eesti Teadusinfosüsteemis\n↑ Doktoritöö kaitsmine ajaloos Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi kodulehel.\n↑ Vilistlaskogu korporatsioon Filiae Patriae kodulehel.\n↑ Tartu tähetorni juhataja Janet Laidla valiti rahvusvahelise Teadusinstrumentide Komisjoni juhatusse\n↑ Aasta Tullio statuut ja võitjad\n↑ Eesti muuseumide aastaauhindade laureaadid 2014\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Janet Laidla\nTsitaadid Vikitsitaatides: Janet Laidla\nJanet Laidla Eesti Teadusinfosüsteemis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Janet_Laidla&oldid=6068114"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:40, 16. märts 2022.


"Loomade kuningas" Stefan: ükskõik, kuhu ma ei läinud, tulid loomad minu juurde - Kroonika\n"Loomade kuningas" Stefan: ükskõik, kuhu ma ei läinud, tulid loomad minu juurde\nArmeenia päritolu laulja Stefan viibibki praegu oma esinevanemate kodumaal, kus tal on olnud mitmeid meeldivaid kokkupuuteid loomadega.\nStefan jagas Instagramis kahte seika, kus kodutu kass ja koera tema juurde tulevad, et natuke toetust ja tuge saada. Stefan kirjutas, et loomakesed valisid paide saamiseks välja just tema.\n"Täna oli huvitav päev. Ükskõik, kuhu ma ei läinud, tulid loomad minu juurde. Just ainult minu juurde. Käisid järel ja ronisid sülle ning ära ei tahtnud ka minna."\nLaulja kirjutas, et Armeenias on koduta loomade probleem suur. "Nii kurb, kui see ka pole, leidub Armeenias palju kodutuid kasse ja koeri, aga huvitav on see, et igaühe juurde nad ka ei roni. Tundus, et ma neile siiski meeldisin, aga kahjuks pidin nende juurest üks hetk ära minema," rääkis Stefan.\nStefan väisab Armeeniat koos oma kallima Victoriaga. 2019. aastal Kroonikale antud intervjuus tunnistas Stefan, et kallimaga kohtumislugu on kui otse filmist. Nad tutvusid veidi enam kui aasta tagasi reisilaeval Victoria, kus Stefan esines lauljana ja Victoria tantsijana.


Opel Omega A 2.6, Omega B 2.5td - Leht 3 - Omegaclub\nOpel Omega A 2.6, Omega B 2.5td\nRe: Opel Omega A 3.0, 2.6\nPostitus Postitas Marek16 » 17 Juul 2011 14:17\nViskan siis tõestuseks pildid, et kõik opelid elus/alles on.\nPunasest siis niipalju, et läheb niimadalaks kuni veel sõita kannatab(hetkel ~15-20cm madalam tahaots) Ning summutiosa tuleb siis ainult remuse sportsummuti, muidu puhas 2.5-3" toru.\nPostitus Postitas arska » 17 Juul 2011 14:22\nhea näha et keegi ikka hoiab selliseid A omegaid,edu igas tahes ja igas m6ttes nendega!\nPostitus Postitas Ketas007 » 17 Juul 2011 15:42\nkrt ilus sinine tahaks seda sinist endale, kas mingit müügi värki pole mõelnud äkki saame kaubale. Mind see mootor seal peal ei huvita\nPostitus Postitas Marek16 » 20 Nov 2011 20:20\nMõtlesin, et kirjutaks oma vahepealsetest tegemistest. Kuna suvel tekkis soov 3 liitrisega ringi sõita siis sai punasel diisel aistevahelt minema visatud ning asendatud kolmeliitrisega (12 klappi) Tehtud sai talle homemade madaldus ning asendatud 2.5" toruga plus lõpupütiks sportsummuti. masina sai isegi täitsa toimima kuid aja ning muude põhjuste pärast vahetas see omega siiski omanikku. Mõni pilt müügi ajast:\nSinisega sellised lood ,et soov oleks talvel välja vahetada tagumised karbiotsad ning tagatiivakaared mis on iiski ussitanud. Kuid rõõmustav on see ,et need ainukesed kohad põhi ning muu kõik ilus\nNing üks uudis on see, et leidsin sinisele südamedoonori mis algselt soov oli 2.5td. Sai otsitud pikemat aega ning ükshommik avanes kiire.ee-st ilus vaade ning sai koheselt broneeritud ning õhtul võrupoole mindud ning omega b-ga tagasi tuldud. vigadest oli algselt see, et jäljalaskest lõristad jubedat häält nagu tuleks mootorist mingi kolin, sai tihendid välja vahetatud ning siiamaani ringi vuristatud sellega. Sillaosas tagumised suured padjad, esimesed stab.kondid ning 1 rooliots läbi muidu tiptop auto käivutub, sõidab ja isegi vägahästi. Plaan sellga siis enne siirdamist talve üle elada. isegi üv Juuli kuuni.\nKuid loba vähem ning pilte rohkem.\nRe: Opel Omega A 2.6, Omega B 2.5td\nPostitus Postitas Marek16 » 03 Dets 2011 20:58\nSai siis eile "lõhkumisega" alustatud ning hetkeks seisukord selline:\nTeisepoolega läheb kauem kuna aega napib ning jääb asi pooleli. Pärnu tööots.\nPostitus Postitas Jürts » 04 Dets 2011 04:18\nSa ju tead,et ma eluaeg su projekte imetlend,aga vaadates seda keevitust,tekib küll küsimusi...\nPostitus Postitas Marek16 » 04 Dets 2011 14:31\nKuid mis selle keevitusega nii viga on siis? Lihtsalt huvipärast.\noutlaw kirjutas: Sa ju tead,et ma eluaeg su projekte imetlend,aga vaadates seda keevitust,tekib küll küsimusi...\nPole küll ideaaltöö kuid usun, et ajab asja ära. Plekile kandsin selle punase roostekrundi ning täna panin pinnavärvi peale. Enne pahteldust tuleb veel relakaga kallale minna kuna mõni koht tahab veel lihvi. Ning tean, et pole eriline keevitaja.\nPostitus Postitas Marek16 » 24 Jaan 2012 23:48\nSinisel sai tiivakaared, karbid ülevaadatud/keevitatud.\nNing mure nüüd diisliga: forum/viewtopic.php?f=18&t=6188" onclick="window.open(this.href);return false; Hetkel pean nüüd sinisega ringi sõitma kuni diisel ellu ärkab, olgugi, et pidin sinise talveks garaazi jätma.\nPostitus Postitas Marek16 » 27 Jaan 2012 19:36\nMarek16 kirjutas: Sinisel sai tiivakaared, karbid ülevaadatud/keevitatud.\neile sain niipalju aega, et võtsin mootori maha ning eemaldasin kõigepealt õlivanni ning vaatepilt oli siis selline (pildi kvaliteet pole just kõigeparem):\nNimelt väntvõll pooleks enne esimest kepsu.\nNii, et peab vaatama kui ploki/mootori saab siis läheb veel diisel tänavale kui ei siis utiili.\nMure nüüd sinisega nimelt samuti mootoriga mis kiirendades hakkab kinni pooma korraks siis jälle korras ning jälle pooma. hetkeks olen vahetanud ainult kütusefiltri mis parandas isegi väheke. Kirjaklambri diagnosti tegin ära ning näitas numbreid 13 ja 38 mis vihjavad, et saab lisaõhku enne lambdat ning lambdal pinge liiga madal. Hetkel küll väljalaske kollektor laseb läbi sellest ka sellised andmed arvan mina kuna see ei tohiks midagi sellist mõjutada. Ehk oskab keegi millelegi vihjata?\nPostitus Postitas ryan » 12 Nov 2016 23:35\nKui mõnest Omegast vabaneda tahad , siis oleks huvitatud !


Erikujundusega käsilipud - Lipuvabrik - kõikide lippude kodu.\nAvaleht / Tootekataloog / Lipud ja vimplid / Käsilipud / Erikujundusega käsilipud\nMeie esinduskaupluses on müügil lai ka valik Eesti ja välisriikide käsilippe ja fännilippe.\nRiigilippude postri leiad SIIT.\nSaada Päring Kategooria: Käsilipud.\nErikujundusega käsilipud sobivad hästi sündmuste, organisatsioonide, ettevõtete, klubide, seltside ja fännikogukondade tarbeks. Lippe valmistame tekstiilist. Lipud on kinnitatud puidust pulgale. Lipud valmistame digitrükk-tehnikas õhemale lipukangale, mis lehvib ja kuivab hästi. Lipud võivad olla erineva mõõdu ja viimistlusega.\nSoovi korral on suurematele käsilippudele võimalik soetada ka spetsiaalne kokkupandav fännilipuvarras. Alumiiniumist varras on kerge ja vastupidav, koosneb 0,5 m detailidest – seega saate varda lõpliku pikkuse ise paika panna.\nKui soovite trükifaili ise ette valmistada, leiate trükiettevalmistuse nõuded ja faili saatmisinfo SIIT.\nErikujundusega käsilipud sobivad hästi sündmuste, organisatsioonide, ettevõtete, klubide, seltside ja fännikogukondade tarbeks. Lippe valmistame tekstiilist. Lipud on kinnitatud puidust pulgale. Lipud valmistame digitrükk-tehnikas õhemale lipukangale, mis lehvib ja kuivab hästi. Lipud võivad olla erineva mõõdu ja viimistlusega. Soovi korral on suurematele käsilippudele võimalik soetada ka spetsiaalne kokkupandav fännilipuvarras. Alumiiniumist varras on kerge ja vastupidav, koosneb 0,5 m detailidest - seega saate varda lõpliku pikkuse ise paika panna. Kui soovite trükifaili ise ette valmistada, leiate trükiettevalmistuse nõuded ja faili saatmisinfo SIIT.


Ikka veel! Kläbo ei suuda unustada lapsepõlveunistuse rikkunud kokkupõrget Bolšunoviga - Murdmaa - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nIkka veel! Kläbo ei suuda unustada lapsepõlveunistuse rikkunud kokkupõrget Bolšunoviga\n24. detsember 2021, 15:20\nHetk, mil Johannes Hösflot Kläbo (kõige vasemal) ja Aleksandr Bolšunov MMi klassikamaratonis kokku põrkasid. Nende taga on Emil Iversen, kes krooniti lõpuks ka maailmameistriks. Foto: Emmi Korhonen via www.imago-images.de/Scanpix\nTänavu veebruaris ja märtsis peetud põhja-suusaalade MMi kroonjuveelil ehk meeste murdmaasuusatamise 50 km ühisstardiga klassikamaratoni lõpusirgel põrkasid kokku norralane Johannes Hösflot Kläbo ja venelane Aleksandr Bolšunov. Neist esimene tunnistas, et mõtleb sellele tänini.\nKaks kanget jõudsid koos finišisirgele ning näis, et nende jagada jääb kuldmedal ning duost veidi maha jäänud Emil Iversen lepib pronksiga. Ent Bolšunov murdis Kläbo tõttu oma suusakepi, norralane diskvalifitseeriti ja poodiumi kõrgeimale astmele tõusis Iversen, kel polnud probleemi katkise abivahendiga tegutsenud Bolšunovist möödumisega.\n«See võit oli minu jaoks suur unistus juba alates lapsepõlvest,» rääkis Kläbo väljaandele VG. «Ma pole veel aru saanud, mida oleksin pidanud teisiti tegema. Ma ei unusta [kokkupõrget] iial.»\nMuide, Norra koondis otsustas Kläbo diskvalifitseerimise osas anda sisse protesti, kuid seda ei rahuldatud. Rahvusvahelise Suusaliidu FISi tehniline delegaat, eestlane Robert Peets märkis Vikerraadioga vesteldes, et tema hinnangul sõitis Bolšunov ideaaltrajektooris ning Kläbo oli taganttulijana kohustatud tagama, et tema möödumine teisest sportlasest toimub konkurenti segamata. Nii aga ei läinud.


Luup peale | 104-minutiline mäng Pärnus pakkus teise suurüllatuse järjest (galerii!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLuup peale | 104-minutiline mäng Pärnus pakkus teise suurüllatuse järjest (galerii!) (1)\n15. AUGUST 2021, 18:10 PREMIUM LIIGA\nPremium liiga 20. voor pakkus teise suure üllatuse järjest. Kui eile sai tiitlikaitsja Tallinna Flora hooaja esimese kaotuse, jäädes alla FC Kuressaarele, siis täna piirdus Paide Linnameeskond võõrsil Pärnu Vapruse vastu 1:1 viigiga. Flora ja Paide olid mõlemad täpselt nii suured favoriidid, et vastaste võidukoefitsient oli kohtumiste eel 15.\nVaprus alustas täna innukalt, teenides esimese 90 sekundi jooksul kaks nurgalööki, kuid tegeles peaaegu kogu ülejäänud mängu kaitsetööga. Paide pani kohati pärnakatele suure surve peale ning ladus palju tsenderdusi karistusalasse, aga jäi 56. minutil kaotusseisu. Anton Krutogolov liikus palliga kasti ning lõi tagumisse alanurka, Mihkel Aksalu sai käe vahele, kuid ei suutnud päästa.\nLinnameeskond ründas peamiselt vasaku ääre kaudu, kus tegutsesid Joseph Saliste ja Siim Luts. Sealtkaudu jõudiski Paide viigipunktini - 70. minutil söötis Saliste vasakult kasti, Frolov võttis parema jalaga palli vastu ning lõi kohe vasakuga tagumise posti äärde.\nKohtumisest jäi ootamatult eemale Paide suurim staar, eelmises voorus kaks väravat löönud keskkaitsja Ragnar Klavan, kes andis ETV2 reporteri sõnul positiivse koroonaproovi.\nPaide jättis täna kasutamata võimaluse tõusta kolme enampeetud mängu abil Florast mööda, teisele kohale. Vaprus võttis aga FC Kuressaarelt kaheksanda koha tagasi. Tähelepanekuid mängust:\n1. Vainu verine pea tappis tempot ja venitas poolaega\n7. minutil mängis Frolov vasakul äärel Lutsuga kokku ning andis madala palli värava ette. Selle püüdis Hendrik Vainu, kuid palli peale üritas minna ka Hadji Drame, kes tabas puurivahti jalaga pähe, nii et Vainu peast hakkas verd jooksma. Drame sai kollase kaardi. Meditsiilinine paus kestis kuus minutit. Varuväravavaht Ott Nõmm pani end igaks juhuks pingil valmis, aga Vainu suutis jätkata.\nVainut ei säästnud Paide ka edaspidi. 31. minutil sai ta jalaga pea pihta Lutsult ning verd hakkas uuesti voolama. Kohtunikud seda siiski kohe ei märganud, järgmine paus tekkis Vainu tohterdamise tõttu 43. minutil ning kestis neli minutit. Need pausid tapsid tempot, mida Paide oleks soovinud kõrgel hoida, ning venitasid mängu pikemaks. Avapoolajale lisati kümme minutit ning kokku kestsid poolajad koos lisatud ajaga 104 minutit.\n2. Üleajal oli Paide võit sentimeetrite kaugusel\nLõpuminutitel Paide surve tugevnes, Drame pääses mitu korda peaga löögile, aga oli ebatäpne. 85. minuti vahetusega (Robin Limberg välja, Uku Kõrre sisse) läks Vaprus üle viiesele kaitseliinile, mis muutus äärepoolkaitsjate langedes mingil hetkel isegi seitsmeliikmeliseks.\nKõige lähemal oli täna Paide võiduvärav kohtumise üleaja esimestel sekunditel, kui Henri Anier sai Sergei Mošnikovilt söödu ja tulistas seitsmelt meetrilt latti.\n3. Paide on nüüd koperdanud kogu alumise neliku vastu\nPaide kindlustas oma Premium liiga hooaja suurima viigimeistri kohta. Viike on nüüd Vjatšeslav Zahovaiko juhendataval satsil seitse, ühelgi teisel meeskonnal pole neid üle nelja. Mullu tegi Paide terve hooaja peale ainult ühe viigi.\nÜhtlasi on Paide nüüd kaotanud tänavu punkte kogu alumisele nelikule (Viljandi Tulevik, Vaprus, FC Kuressaare, Tartu Tammeka). Liider Tallinna Levadia libises selles voorus juba 12 punkti kaugusele.\n4. Mängu parim - Magnus Villota\nVapruse kõvas ja tõhusas kaitsetöös paistis kõige rohkem silma kapten Magnus Villota, kes arvukalt lööke-tsenderdusi blokeeris ja klaaris.\n15. augustil kell 15.00 Pärnu Rannastaadionil\nPärnu JK Vaprus - Paide Linnameeskond 1:1 (0:0)\n56. Anton Krutogolov - 70. Andre Frolov\nVäravasöödud: 56. x - 70. Joseph Saliste\nHoiatused: 90+2. Kristen Saarts - 10. Hadji Drame, 71. Joseph Saliste, 73. Siim Luts\nAbikohtunikud: Maikel Mikson, Anni Rahula\nVaprus: Hendrik Vainu, Rasmus Ilves, Magnus Villota, Marek Kaljumäe, Anton Krutogolov, Rocco Mõtt (46. Enrico Veensalu), Robin Limberg (85. Uku Kõrre), Henri Hanson, Kristen Saarts, Reno Mark, Virgo Vallik (68. Devid Lehter).\nVarus: Ott Nõmm, Uku Kõrre, Enrico Veensalu, Devid Lehter.\nPaide: Mihkel Aksalu, Joseph Saliste, Martin Kase, Ishaku Konda, Hindrek Ojamaa, Sander Sinilaid (60. Kristofer Piht), Andre Frolov, Sergei Mošnikov, Hadji Drame, Siim Luts, Henri Anier.\nchipmunk • 15. aug 2021


Leili metsalood » Blog Archive » Üks silma silitav harvendusraie\nPostitatud Monday, January 28th, 2013 kell 8:20 am\tkategooria Loodus.\n2 vastus “Üks silma silitav harvendusraie”\nJärjekordne suurepärane tõdemus riigis valitsevast olukorrast, kus näitamiseks tehakse kuhugi matkaraja äärde üht … ja tegelikkus erineb sellest näidiasjast, mis küll metsa majandamisele au kohe kuidagi ei tee.\nAira Toss :\nMaalehe weebilehel on pealkiri “Harvendusraiet saab ka korralikult teha” ja see kohe sundis klikkima. Kuidagi väga intrigeeriv tundus. Hakkasin mõtlema, et mis lugu sellise pealkirjaga küll kaasneb.\nMinu rahustuseks jõudsin Leili blogisse selle loo juurde siia.\nAga jah, kurb on see küll, kui uudiseks on see, et harvendusraiet saab korralikult teha.\nHarvendusraiet ei ole ju tegelikult üldse mõtet teha, kui seda ei tehta korralikult.


Prokuratuur: asi algas Grossist - Äripäev\nProkuratuur: asi algas Grossist\nEelmine artikkel: 50 maailma parimat restorani\nJärgmine artikkel: Espak tiris tagasi kohtupinki\nHindade kokkuleppimises süüdistatud jaekettide juhtum kasvas välja OG Elektra ja Liviko kartellikahtlusest 2012. aasta suvel, ütles riigiprokuratuuri pressiesindaja Kadri Tammai.\nRiigiprokuratuuri pressiesindaja Kadri Tammai sõnul sai eile prokuratuurilt kartellikokkuleppe süüdistuse saanud jaekettide juhtum alguse 2012. aasta suvel, mil alustati kriminaalmenetlust OG Elektra ja Liviko vahelise hinnakokkuleppe kohta. Tammai sõnul on OG Elektra ja Liviko kartellikahtluse menetlus edasi läinud ja jõudnud kahtlustustest süüdistuse faasi. Menetluse käigus ei leidnud aga kahtlus OG Elektra osas kinnitust ja süüdistuse said peale Liviko veel hoopiski Selver, Rimi Eesti Food, Maxima Eesti, Prisma Peremarket ja Helter-R .Samuti said süüdistuse 11 ettevõtetega seotud füüsilist isikut.\nProkuratuur süüdistab kõnealuseid ettevõtteid ja isikuid 2009. aastal teatud viinade jaehindade tõstmise kokkuleppimises. Süüdistusele järgneb kohtumenetlus.\nOG Elektra omanik Oleg Grossi sõnul on prokuratuuri süüdistus väljaimetud ja mõttetu. „See näitab, et Eesti riigil on ikka jõle palju raha, et tegeleda sellise jamaga, millel pole mingit sisu,“ märkis ta. Gross lisas, et süüdistust vaadates jääb talle tunne, et Eesti prokuratuuril ja õigussüsteemil on igav. „Neil pole midagi teha. Samas on sissemurdmised, röövimised, narkomaania – nendega ei tegeleta, pole ei ressursse ega aega. See on piinlik lugu,“ ütles ta. Gross lisas, et seisab kõikide ettevõtete eest, kes süüdistuste tule alla jäid. Tema sõnul on tänasel Eesti kaubandusturul jaekettide vahel niivõrd tihe rebimine, et ühestki kartellikokkuleppest pole võimalik rääkidagi. „Olgu see siis tootjate või kaubanduskettide vaheline kokkulepe, see on täielikult välistatud,“ ütles ta.\nASi Helter-R eksomanik: kartell pole Eestis võimalik\n"Seisame ausa konkurentsi eest"\n29. aprill 2014, 16:54


'rändav nõid: elaina teekonna ilmumiskuupäev ja palju muud! - otakukart\nPõhiline Toimetaja Valikud “Rändav nõid: Elaina teekond” väljaandmise kuupäev ja palju muud!\n“Rändav nõid: Elaina teekond” väljaandmise kuupäev ja palju muud!\n“Rändav nõid: Elaina teekond” on Jaapani kerge romaanisari. Selle on kirjutanud Jougi Shiraishi ja illustreerib Azure. Alates 14. aprillist 2016 on SB reklaamid välja andnud kümme köidet oma GA romaanimärgi all. Põhja-Ameerikas on romaani litsentsi andnud Yen Press. Alates 2018. aastast on avarrukasselle kohandamine Itsuki Nanao kunstiga on järjestatud võrgus Square Enixi veebiajakirja kauduManga UP !.See on kogutud ühte tankoboni kogusse. Selles artiklis arutleme C2C poolt animeeritud televisiooni adaptsiooni vabastamisega C2C poolt 2020. aastal! See on kõigi animefännide jaoks põnev uudis, nii et lugege kõike, mida peate animeeriatest 'Wandering Witch: The Journey of Elaina' teadma!\nJutt, mille publik vaimustub, on järgmine!\nKunagi oli nõid nimega Elaina, kes asus teele üle maailma. Teel kohtub ta igasuguste inimestega, alates nõidadest täis riigist kuni tema enda lihastesse armunud hiiglaseni. Kuid iga kohtumisega muutuks Elaina nende loo väikeseks osaks ja tema enda maailm pisut suuremaks.\nSellel Jaapanis populaarsel romaanil, mida tuntakse Jaapanis kui “Majo no Tabitabi”, on lihtne, kuid südamlik lugu, mida on lõbus ja kerge nautida. See on see, mis oma publikut ajatu fantaasiaks liimib.\nTegelased koos nende häälega on järgmised\nElaina väljendas Kaede Hondo\nKana Hanazawa häältega\nMa ütlesin Tomoyo Kurosawa\nSheila väljendas Yoko Hikasa\nTutvume selle anime-fantaasia taga olevate häältega veidi rohkem!\nAlustades Elaina häälega Kaede Hondost, on ta Jaapani häälnäitleja, kes on seotud filmi 'I'm Enterprise'. Ta võttis igas sarjas juhtivad rollid, sealhulgas: „Kamisama Minarai: Himitsu no Cocotama, Girlish Number,Anime-Gatari ja Zombie Land Saga, teiste seas. Ta võitis 13. Seiyu auhindadel parima uue naisnäitleja auhinna.\nJärgmisena on meil Flana hääl Kana Hanazawa. Ta on Jaapani häälnäitleja ja laulja. Teda tuntakse kõige paremini anime häälesinemiste tõttu, millest mõned hõlmavad näiteks Nadeko Sengoku Monogataris, Angel / Kanade Tachibana filmis Angel Beats! ja Natsume Tsuchimikado Tokyo Ravensis. Tema debüütsingel pealkirjaga “Hoshizora Destination” ilmus 25. aprillil 2012 Aniplex / Sony Music Entertainment Japan sildi all.\nToimetaja valikud 21. jaanuar 2011 1 min loetud\nKes on Paul Hoey?\nTomayao Kurosawa, Saya hääl, on Jaapani näitleja, häälnäitleja ja laulja Chichibust (Saitama), kes on seotud Mausu Promotioniga. Tema peamised animafilmis mängivad rollid on Yuki Yuna on kangelane - Itsuki Inubozaki ja Sound! Eufoonium kui Kumiko Omae.\nJa viimaseks on meil Yoko Hikasa, Sheila hääl. Ta on Jaapani häälenäitleja ja laulja, samuti seotud filmi 'Olen ettevõte', sama mis Kaede Hondo. Ta laulab J-popi žanris.\nPalju oodatud animesari on esietendunud oktoobris 2020. See on kõigile originaalromaani fännidele ootuspäraselt väga põnev uudis! Kuigi ametnikku pole olnudväljalaske kuupäevveel, oktoobrikuu on varsti käes ja seega võib üsna pea oodata värskendatud uudiseid! Püsige lainel nii kiiresti kui me seda teeme.\nviimane mees püsti 8. hooaja esietenduskuupäev 2019\nMusta ristiku peatükk 268 - väljaandmise kuupäev, spoilerid ja kokkuvõte\nCall Of Duty Mobile Zombies: väljaandmise kuupäev ja värskendus\nOne Piece 945 väljaandmise kuupäev ja värskendused: millal see välja tuleb?\n10 saadet nagu ‘Troonide mäng’ - soovitab OtakuKart


VAHASTU HARURAAMATUKOGU: september 2021\nLaupäev, september 25\n"Maale elama" päeva raames toimusid Kaiu piirkonnas mitmed ettevõtmised. Päev algas Vahastus kirikus kontserdiga, jätkus Kaius kohvikutepäevaga ning lõppes Kuimetsas kohaliku elu tutvustamise ja toreda simmaniga. Tantsu ja tralli sai nii Kaius kui Kuimetsas.\nVahastu kirikus andsid suurepärase kontserti Morten Langi ja Piia Põder. Kogu ettevõtmine oli tasuta, lisaks sai veel kohvi, teed ja kooki. Kahjuks muusikahuvilisi meile ei jätkunud ning see paneb mõtlema, kui palju on vaja üldse selliseid ettevõtmisi korraldada. Kuid eks meil olegi segased ajad - koroonaviirus, vaktsineerimine jne. Sügistöödki võtavad oma osa.\nAga kontsert oli imeline.....\nAitäh vaevanägijatele :)\nkell Laupäev, september 25, 2021 Kommentaare ei ole:\nEsmaspäev, september 20\n"Kes tappis Otto Mülleri"\nkell Esmaspäev, september 20, 2021 Kommentaare ei ole:\nKolmapäev, september 15\nkell Kolmapäev, september 15, 2021 Kommentaare ei ole:\nMaal elamise päev 25. septembril - tegevused Kaiu piirkonnas\nBussi marsruudid ja kellaajad:\nväljub Kuimetsast (rahvamaja parkla bussipeatusest) kell 10.00\nväljub Kaiust (Coop bussipeatusest) kell 10.15\nbuss jõuab Vahastusse (kiriku parklasse) kell 10.40\nväljub Vahastust 12.00, buss jõuab Kaiu kell 12.25\nväljub Kaiust kell 14.30, buss jõuab Kuimetsa kell 14.45\nväljub Kuimetsast kell 16.30\nväljub Kaiust kell 16.45, buss jõuab Vahastusse kell 17.05\nkell Esmaspäev, september 13, 2021 Kommentaare ei ole:\n27. septembril kell 12.00\ntoimub kohtumine Kaiu teeninduspiirkonna\nsotsiaaltööspetsialisti Kai Kipperiga.\nHelgi Sallo. Elulugu\nAnne Veesaar ja Anneli Aasmäe - Pender\n"Üks öö veel"\n"Mõrv Iiri külas"\nkell Esmaspäev, september 06, 2021 Kommentaare ei ole: