Liiklusõnnetuse järgse alkoholitarbimise kriminaliseerimise arutelu lükkus sügisesse - Liiklus.ee\nAvaleht uudised Liiklus Liiklusõnnetuse järgse alkoholitarbimise kriminaliseerimise arutelu lükkus sügisesse\nLiiklusõnnetuse järgse alkoholitarbimise kriminaliseerimise arutelu lükkus sügisesse\nRiigikogu õiguskomisjon jätkab sügisel arutelu, kas tuleks muuta seadust ja karistada liiklusõnnetuse järel alkoholi tarbinud juhti kriminaalkorras või on piisav kehtivas liiklusseaduses olev väärteokorras karistamine.\n„Komisjon tahab sügisel liiklusalased süüteod kompleksselt arutluse alla võtta, sest tõusetunud teemaga seoses vajavad analüüsimist ka mitmed teised seaduse sätted, näiteks õnnetuse järgselt sündmuskohalt lahkumine ja õnnetusest mitteteatamine“ ütles komisjoni esimees Heljo Pikhof.\nSamuti tahab komisjon kutsuda istungile Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi (EKEI) esindaja, et selgitada välja, kas EKEI suudab tuvastada, milline oli pärast õnnetust alkoholi tarbinud juhi joobeaste õnnetuse toimumise hetkel.\nPikhofi sõnul võimaldab selline regulatsioon õnnetuse põhjustanud joobes juhil väita, et ta tarbis alkoholi õnnetuse järgselt ning juht võib pääseda kergema karistusega.\nÕiguskomisjoni tänasel istungil osalesid ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, siseministeeriumi, justiitsministeeriumi ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) esindajad.\nPPA esindajate sõnul on viimase kahe ja poole aasta jooksul on karistatud 85 juhti, kes on pärast liiklusõnnetuses osalemist öelnud, et nad on tarvitanud alkoholi, narkootilist või psühhotroopset ainet.\nEelmine Harjumaal sõitis autojuht terviserikke tõttu teelt välja, hukkus kaasreisija\njärgmine Politseiinfo 13. juuni sündmuste kohta liikluses\n8 + = neliteist


Intiimhügieen on üleminekueas tähtsam kui seni - Terviseuudised\n20. detsember 2016 11:00\nSellega seoses võivad kaasneda mitmed mured intiimpiirkonnas ning naiste intiimhügieeni eripära on sel perioodil seotud vaevuste leevendamise ja ennetamisega, kirjutab Õhtuleht.\nIda-Tallinna Keskhaigla ämmaemanda Leili Pärnpuu sõnul hakkavad üleminekuea vaevused naisi kimbutama keskmiselt 48-52 eluaasta saabudes, sest sel ajal hakkab organismis vähenema östrogeeni tootmine. Menstruatsioonid muutuvad ebaregulaarseks ja kaovad, naise nahk muutub õhemaks, kuivemaks, tundlikumaks ning kaotab elastsuse. "Östrogeenipuudus võib intiimpiirkonnas tekitada sügelust, kipitust, kuivust ning valulikkust suguelu elamisel. Suureneb oht põletike tekkeks limaskestadel ja tupes," loetleb Pärnpuu lisades, et üleminekueas ollakse vastuvõtlikumad ka urotraktihaigustele.\nOtsi pesugeele apteegist\n"Ise saab oma vaevusi leevendada, valides igapäevaseks pesemiseks sobivad vahendid," soovitab Pärnpuu. Tema sõnul ei tasu pesta end liiga tihti, see kuivatab intiimpiirkonda veelgi. Pesemiseks soovitab valida vahendeid, mis säilitavad õige ehk 5,5 ph taseme ning säilitavad intiimpiirkonna loomuliku kaitsekihi. Apteegis müüakse näiteks ilma retseptita intiimpesugeele, mis rahustavad nahka ja soodustavad heade bakterite kaitsevõimet.\nÄmmaemand lisab, et tupekuivuse korral tasub kasutada spetsiaalseid niisutavaid kreeme, mis leevendavad kuivusest tingitud ärritusnähte ning on hormoonivabad.\nRetsepti alusel on võimalik osta ka hormoone sisaldavaid kreeme, mis aitavad tõsisemate vaevuste korral. "Kindlasti tasub pöörduda arsti poole, kui intiimpiirkonnas on ebameeldiv kipitav, sügelev või põletikuline tunne," soovitab ämmaemand Arst kirjutab sel juhul välja retsepti sobivale östrogeeni sisaldavale kreemile või tupekuulikesele.\nLisaks võivad üleminekueas naisi kimbutada tupekuivuse tõttu intiimvahekorra tundlikkus ja valulikkus, mille vastu aitavad tupe limaskesta kaitsvad libestid ja kreemid.\nÄmmaemanda sõnul tasub kindlasti pöörata tähelepanu oma toitumisele, sest näiteks liigne magusasöömine võib samuti tekitada ebamugavat sügelustunnet. "Oluline on immuunsuse tõstmine ja mitmekesine kaltsiumisisaldusega toiduvalik," märgib ta.\n17. December 2016, 21:44


Liis Klaar (nr. 232) | Reformierakond\n232 Liis Klaar\nVäärikas vananemine-parem pension!\nAasta naisena ütlesin, et minu elus on kolm A-d:\nAUSUS - iseenda ja teiste vastu\nAUSTUS - esivanemate pärandi, oma maa ja rahva vastu\nARMASTUS - ühendab kõike ja andestab kõik\nRaske aeg sundis kodumaalt lahkuma\nSündisin 1938. aastal Tallinnas – Ellen ja Georg Kõlli esimese lapsena. Minu isa oli tegev panganduses ja töötas Pikalaenu panga juhatajana. Mõlemad vanavanemad olid pärit Viljandimaalt, seega olen pesuehtne mulk. Varajase lapsepõlve veetsin Meriväljal, kuhu kolisime pärast Tallinna pommitamist 1941. aastal, kuigi kodu polnud valmis. Maja ei saanudki valmis, sest 1944. aastal põgenesid minu vanemad koos minu ja väikevennaga Saksamaale. Saksa sõjavägi taandus ja võttis kaasa nii palju eraisikuid, kui laevadele mahtus ning meie pere oli üks neist.\nSügise, talve ja järgmise kevade rändasime mööda sõjast laastatud Saksamaad, et jõuda Augsburgi põgenike laagrisse, mis asus USA tsoonis. Laagris algas minu koolitee, seal andsin ka hellakese lubaduse ja laagris sündis ka minu väike õde.\nAlles 1950. aastal läksime Rootsi, kus elasid minu onud, ema vennad, kes olid põgenenud purjekatega otse üle Läänemere. Rootsis lõpetasin ka gümnaasiumi, astusin ülikooli, kus peaaineks olid sotsioloogia ja pedagoogika/psühholoogia. Pärast ülikooli lõpetamist asusin tööle Teedevalitsuse juurde ja tegelesin hoopis arvutisüsteemide ning administratiivsüsteemidega.\nKuulusin nii skautliikumisse kui üliõpilasorganisatsioonidesse, olen Korp! Filiae Patriae vilistlane. Stockholmis abiellusin Matti Klaariga ning seal sündisid ka meie pojad Toivo ja Margus. Mul on seljataga 50 aastat abielu, millest on sündinud kaks poega ja 5 lapselast.\nElutee viis maailma rändama\n1973. aastal hakkasime rändama, põhjuseks olid järjest huvitavamad tööpakkumised Mattile. Nagu hea naine ikka, loobusin mõni aeg oma karjäärist, sest lapsed olid väikesed ja eri maades elamine tundus ka huvitav.\nKolisime Šveitsi, Matti töökohaks oli Zürich ja meie elukohaks väike küla, Greifensee, mis asub paarkümmend kilomeetrit väljaspool, kus elas suhteliselt palju välismaalasi, kes enamasti olid teadlased ja töötasid ülikoolide juures. Greifensees hakkasid mõlemad poisid koolis käima. Külaelu oli intensiivne, kus tegelesid kõiksugu huvirühmad nii lastele kui täiskasvanutele – oli vaja ainult kaasa lüüa – ise õppisin intensiivselt saksa keelt ning sain kätte ka diplomi.\n1980. – 1982. aastatel oli meie elukohaks Jõnkõping, Lõuna-Rootsis. Seal sain jälle tööle minna, kus töötasin linnavalitsuses, personalijuhi abina. Peapõhjus oli Rootsi tagasipöördumiseks see, et lapsed näeks vanavanemaid rohkem ja oleks viibiks eestikeelses keskkonnas. Koht osutus paraku geograafiliselt valeks, sest eestikeelne keskkond ja tegevus toimus ikka peamiselt Stockholmis ja osalt ka Göteborgis, kuid mitte seal, kus meie elasime (300 km Stockholmist).\n1983. aastal tuli uus pakkumine Šveitsi tagasi minna ja sinna me ka läksime, seekord Baselisse. Poistel oli see muidugi jälle uuesti koolisüsteemi ja keele vahetamine, mis oli seotud teatud raskustega. Kuna minul ikka veel tööluba polnud, tegelesin igasuguste asjadega nagu tõlkimisega saksa keelest rootsi keelde jne.\nSüda igatses Eestimaad\nVaevalt jõudsime ennast seal sisse elada, kui tuli huvitav pakkumine minna Kanadasse läänerannikule Vancouverisse. Seekord pidasime ka poistega nõu, sest Toivo oli juba gümnaasiumis ja oli vaja terve perekonna nõusolekut, et uuesti kolida. Otsustasime siiski Vaikse ookeani rannikulinna kasuks ning 1984. aastal maandusime Vancouveris. Seal algas hoopis teistmoodi elu - vabam, rahulikum ja kuna loodus ning kliima soodustasid, tegutsesime seal ka väga palju värskes õhus. Poisid lõpetasid mõlemad gümnaasiumi kiituskirjadega. Toivo kolis Torontosse, sest sai stipendiumi Toronto ülikoolis – õppis politoloogiat, Margus läks kohalikku ülikooli majandust õppima ja mina alustasin uut karjääri.\nKanadas tuli kogu aeg ennast täiendada, et tööturul karjääri teha. Olin kindlustusmaakleri parem käsi, et arendada oma kliendibaasi, tegin järjest eksameid ja sain siis vastavaid litsentse. Vancouveris olin ka Eesti Seltsi esinaine. Toivo oli juba 1989. aastal otsustanud, et tuleb aastaks siia esimese lääne tudengina – tuli ja jäi. 1991. aastal otsustas abikaasa, et ka tema tahaks Eestis midagi korda saata, sai Šveitsi suurima edasikindlustusfirma õnnistuse ja alustas siin kindlustusseltside koolitamisega. Me Margusega müüsime Vancouveris maja maha, muretsesime koerale uue peremehe, pakkisime asjad kokku ja tulime järgi.\nOlen nüüd 26 aastat siin elanud ning pean tunnistama, et need on olnud mu elu intensiivsemad ja ka põnevamad aastad.\nOlulised on heategevus ja väärikas vananemine\nOlen jõudnud palju korda saata. Hariduselt olen sotsioloog ja elanud ning töötanud Rootsis, Šveitsis ja Kanadas. Olin Lastehaigla toetusfondi juht kuni 1999. aastani, mil mind valiti Riigikokku (1999-2003). Mind valiti ka aastal 1998. aastal Aasta Naiseks ja 10 aastat hiljem olin Lions Piirkonna esinene naiskuberner. Kui siia tulin, siis lubasin endale, et tahan lapsi ja naisi aidata. Usun, et olen seda kaudselt ka teinud.\nSoovin, et maksusüsteem saaks korda ja et töötava pensionäri pension oleks tulumaksuvaba. Pensionäridel peab olema võimalus osaajaliselt töötada, et pension igal aastal tõuseks (kuni 90% keskmisest palgast). Samuti on olulised teemad eestikeelne haridussüsteem, kaitsevõimetõus ja kindlustamine.\nTegelen aktiivselt ka eakate probleemidega. Südamesooviks on pakkuda neile väärikat vananemist igas mõttes, ehk nii olmelist, kui ka hingelist. Soovin süstida oma põlvkonnale, kes kasvas üles NL ajal, rohkem enesekindlust ja enesest lugupidamist. Meie laste ees on avatud maailm, nad saavad ise hakkama. Me väärime hoolivust ja väärikat vananemist. Ilma eakateta poleks ei eesti keelt, ega ka taasiseseisvunud Eesti riiki!


Õuemängud — oü õä\nKevad kogub aina hoogu, päike paitab iga päev põski soojemalt ja muru muutub ererohelisemaks. Ja oh, mis rõõm! Ees on ootamas imeline kevadine nädalavahetus, mida on mõistlik veeta koos oma sõprade ja perega õues askeldades ja mängides! Õues on alati tore, kuid kindlasti annavad erilist hoogu ja lusti värskes õhus aja veetmiseks mõned uued ja ülimalt vahvad vigurid, mis meie kevadisse tootevalikusse lisandunud on.\nÜlimalt muhedad, praktilised ja loodussõbralikud puidust lillepotikesed, mis lausa kutsuvad väikseid (ja miks mitte ka suuri?!) rohenäppe endaga askeldama! Kaasas on veel mugav sidumisnöör ja kaks isutamiskühvlit. Ütleme üheskoos ei plastiktaarale ja leiame selle asemele uued ja keskkonnasõbralikud lahendused, eks?\nKevad on voolavat vete aeg! Ja ka toredate veerevate kuulide aeg. Selle vinge puidust rajaga saab möllata nii liivakastis kui suvel mererannas. Lisaks kuulidele saab siin liikuma panna ka kivid, tõrud ja käbid. Liikumine, gravitatsioon, märg liiv ja muda on ju õuesõppurite lemmikud!\nRõõmuks pisikestele ronijatele on meil nüüd saadaval ka tihedama ruudustikuga nöörist ronimissein, mis on suurepärane aja sisustaja ja tagab harjutajale peagi kindlasti ahviosavuse! Hea lisa näiteks koduõue mänguplatsile.\nKiik nagu lõbus ja uljas väike ufotaldrik! Eriti kvaliteetne ja vastupidav materjal tagab kiigele pika eluea ning rõõmsad laste kilked, mis kostuvad kevadiselt õuelt hiliste õhtutundideni. Just nii, nagu peab ja on õige!\nValik aina täieneb, hoidke silm ikka peal! Aga seniks: õue! Nüüd ja kohe, see on sõbralik käsk!\nUUS: Loovlood pood


Varisenud rõdudega maja elab edasi ilma rõdudeta - Raplamaa Sõnumid\nVarisenud rõdudega maja elab edasi ilma rõdudeta\nVaade 2021. aasta suvel. Foto: Siim Solman\nEelmise aasta kevadel varisesid Kivi-Vigalas ootamatult ühe korterelamu rõdud. Sees elavad inimesed evakueeriti, kuna hoone oli ohtlikus seisus. Tänaseks on avariitööd lõpule viidud ja maja jälle täielikult elamiskõlbulik.\n„Tegin rõduukse lahti ja mõtlesin, mis masin siit praegu mööda sõidab. Nii suur mürin,” rääkis Vigala osavalla sotsiaaltööspetsialist Ilme Roosi Raplamaa Sõnumitele vahetult pärast õnnetust. Naine oli sel hetkel varisenud rõdudega majas tööl. Esiti ei saanud ta aru, kustpoolt mürin tuli, ning eeldades, et tegemist on masinaga, mõtles, et küllap töökojaplatsil kallutati suurem koorem maha. „Hästi võimas ja vali heli oli,” kirjeldas Roosi 29. mail kogetut.\nKuna tee poolt midagi näha ei olnud, läksid ametnikud oma ruumidesse tagasi. Mõni minut hiljem tulid aga juba majaelanikud. „Inimesed olid väga häiritud ja segaduses,” ütleb ametnik. Seejärel käisid ka ametnikud ise ümber maja kahjustusi vaatamas. „Jube suured paneelid, nii rasked kivid. Jumal tänatud, et keegi sel hetkel terrassil ei olnud,” kirjeldas naine toona oma kergendust.\nPärast õnnetust inimesed evakueeriti ja hoonele telliti varingujärgne audit, mille toel asuti maja rekonstrueerima. Ehitusinsener soovitas ohutuse kaalutlusel maja varisemata jäänud rõdud samuti lammutada.\nVigala osavallavanem Priit Kärsna selgitab, et Märjamaa vald rahastas avariitöid reservfondist. Sinna alla mahtus rõdude lammutus, räästakasti ehitus, osaline seinte ja katuse taastamine ja ehitusjäätmete äravedu. Veel vajab maja lõunapoolne fassaad taastamist, peamiselt krohvimist ja soojustamist, aga maja on kasutatav, kinnitab Kärsna. Kuna fassaaditööd on Kärsna sõnul iluküsimus, mis ei mõjuta ohutust, tellib ja rahastab iga korteri omanik ise need tööd vastavalt oma võimalustele. Kärsna sõnul elavad elanikud taas oma kodudes ja ka maja ühes otsas tegutsev osavallavalitsus on jätkanud oma ruumides tööd.\nvarisenud rõdudega maja\nEelmine artikkelJaron Martin valiti Paf Eesti-Läti korvpalliliiga detsembrikuu parimaks\nJärgmine artikkelJärvakandi klaasvahtkillustiku tehase käivitumine venib\nSiim Jõgis - 13/11/2020


Torm paiskas Raekoja platsi kuuse pikali\n25. november 2011 kell 12:41\nTugev tormituul paisaks täna kella kolme paiku ümber Tallinna raekoja platsile paigaldatud jõulukuuse, teatas Raepress.\nAbilinnapea Kalle Klandorfi sõnul kukkus kuusk platsile paigaldatud lava suunas ja keegi inimestest vigastada ei saanud. Terveks jäid ka jõululaada ehitised. „Kesklinnavalitsus korraldab kuuse tuulekindlama püstitamise hiljemalt täna hilisõhtuks ja jõululaada avamine loodetavasti edasi lükku,“ ütles Klandorf.\nVeidi enne kella 16.00 saabus kraana, mille abil kuuse püstitanud OÜ Kesklinna Pargid töömehed üritavad jõulupuud taas püsti saada. OÜ juhatuse liikme Silver Kallase sõnul pole kuusk esialgse vaatluse põhjal suuremaid kahjustusi saanud ning peale väikest iluravi võib 24 meetri kõrguse kuusehiiu taas püstiasendisse vinnata. „Kui tarvis töötame kogu öö, et jõuluturg homme kell 10.00 alustada võiks“ kinnitas Kallas.\nKesklinna vanema Mihhail Korbi sõnul oli tegemist õnneliku õnnetusega, sest 4,5 tonni kaaluv puu kujutas endast kukkudes tõsist ohtu nii möödakäijatele kui müügimajade juures askeldavatele turukaupmeestele. „Kui kuuse väljanägemine tõsiselt kahjustada sai, toimetame homse päeva jooksul kohale uue puu,“ lubas Korb.


Tuba müük, Saaremaa - Flatfy.ee\nMüüa tuba, Saaremaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: toad eraldi, kelder Köök: köögimööbel Sanruum: wc ja vannituba eraldi, dušš Küte ja ventilatsioon: keskküte BRONEERITUD! Heas korras 3 toaline korter, läbi maja planeeringuga, toreda vaatega üle linna. Eraldi toad, suur avar esik, lodža, duširuum ja WC samuti eraldi. Tehtud on sanitaarremont, maja küttesüsteem on vahetatud, korteris on uued reguleeritavad radiaatorid. Korterisse jääb köögimööbel, söögilaud ja toolid, kõik valgustid ja rulood. Korteri juurde kuuub keldriboks. Anna märku kui soovid korteriga tutvuma minna, lepime aja kokku +372 53 40 9999 Suurel tutvumisnädalal saad broneerida Sind huvitava maja või korteri külastusaja ainult enda jaoks. Nii saad segamatult uue kodu äratundmisele keskenduda. Võta maakleriga ühendust ja lepi aeg kokku! ***\nMüüa korter, 4 tuba - Aia 64-3, Kuressaare linn, Saaremaa vald, Saaremaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: parkimine tasuta, uus elektrijuhtmestik, toad eraldi, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett Köök: köök 8 m², köögimööbel Sanruum: boiler, dušš, uus torustik, wc ja vannituba eraldi Küte ja ventilatsioon: õhksoojuspump, keskküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV, trepikoda lukus Ümbrus: Põduste jõgi jõgi 300 m, ümbruses eramud ja korterelamud, linnas, kattega teed, naabrid ümberringi Kui sa pead lugu ilusast vaatest ja meeldib nautida päikseloojanguid, siis see korter on just sinule. Ideaalne nii perele kui ka alles noortele, kes saavad teha oma kodukontori eraldi toana. Üle tee asub pood, 10 minutilise jalutuskäigu kaugusel kool ja kõigest 15 minutit Kuressaare kesklinna. Samuti on vaid jalutuskäigu kaugusel kolm lasteaeda. Majas on toimiv korteriühistu. Renoveeritud täielikult välisfassaad, katus ja trepikodadel vahetatud välisuksed, mis on lukustatavad. Korteris on koridoris ja kahes toas kasepuu parkett ja kahest teises magamistoas laminaatparkett. Köök on mõnusalt suur ja ruumikate kappidega köögimööbel. Kõik siseuksed on valmistatud käsitööna. Vahetatud on kõik aknad, täiesti uus küttesüsteem ning radiaatorid,mis võimaldavad igas toas reguleerida just omale sobivat temperatuuri. Radiaatoritel on paigaldatud Mesa küttekulujaoturid, mis arvutavad välja korteris tarbitud soojuse ning vastavalt sellele tuleb ka soojusenergia eest tasuda. Lisaks on paigaldatud õhksoojuspump, et suvel nautida jahedat tuba ja sügisel enne kütteperioodi algust sooja tuba. Iga aasta on tehtud korteris väiksemaid remonttöid, suurem remont 4 aastat tagasi. Väga toredad on kõik trepikojas olevad naabrid. Mõnusa planeeringuga korter, kus iga tuba on eraldi, valgusküllane ning vaated jäävad päiksetõusust kuni loojanguni. Korterile kuulub suur keldriboks. Olemas juba ka korteri hindamisakt. Tekkis huvi, siis helista ja tule vaatama 53471292! Maakleritel palun mitte tülitada.\nMüüa korter, 4 tuba - Mooni tn 4, Kuressaare linn, Saaremaa vald, Saaremaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: toad eraldi, mööbli võimalus, parkimine tasuta Köök: köögimööbel Sanruum: dušš, vann Küte ja ventilatsioon: keskküte, kamin Müüa 4-toaline soe ja valgusküllane korter. Korteris asub elutuba, 3 magamistuba, köök, esik, koridor, wc-duširuum, 2 panipaika ja rõdu. Kütteks on keskküte, lisaks asub elutoas kamin. Kortermaja on renoveeritud, sh remonditud trepikojad. Kortermaja haldav ühistu on aktiivne. Maja ümbrus on vaikne, tänavad asuvad eemal. Parkimine ümber kortermaja. Korteri juurde kuulub keldriboks. Korteri hind sisaldab kogu mööblit ja tehnikat. Ei luba enda kuulutust kopeerida. Maakleritel palun mitte tülitada.\nMüüa korter, 3 tuba - J. Smuuli tn 3-21, Kuressaare linn, Saaremaa vald, Saaremaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: toad eraldi, mööbel, pakettaknad, parkett, parkimine tasuta Köök: elektripliit, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, wc ja vannituba eraldi, dušš Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV Müüa 3-toaline korter Kuressaares, Juhan Smuuli tänaval. Korter on soe, valgusküllane ja hea planeeringuga. 2019 teostati korteris kapitaalremont. Tänu kolmekordsetele pakettakendele ei kostu sisse tänavamüra. Korteri juurde kuulub rõdu, keldriboks ja tasuta parkimine. Läheduses asuvad kool, lasteaed ja toidupood. Vahetuse võimalus maja vastu Kuressaares või selle läheduses. Maakleritel palun mitte tülitada.\nMüüa korter, 3 tuba - J. Smuuli tn 3, Kuressaare linn, Saaremaa vald, Saaremaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: toad eraldi, pakettaknad Köök: külmik, köögimööbel Sanruum: wc ja vannituba eraldi, dušš, boiler, pesumasin Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, naabrivalve Ümbrus: teed heas seisukorras, meri lähedal Lisad suletud trepikoda, postkast, wc ja vannituba eraldi, dušš, boiler, pesumasin, köögimööbel, külmkapp, Internet, elekter, ühistransport, naabrivalve, eraldi toad Kirjeldus UUS PAKKUMINE! Müüa Saaremaal, Kuressaare linnas, Juhan Smuuli tänav 3, 3-toaline valgusküllane, läbi maja planeeringuga korter. Võimalus kohe sisse kolida! Kes ei tahaks elada puhtas elukeskkonnas ja saaremaises Kuressaares ning liikuda autovabalt nii randa, kooli, lasteaeda kui ka kesklinna, kus vahemaad on olematud! ELAMU Maja on 5-korruseline, kokku on majas 90 korteriomandit. Majas on tegus korteriühistu. Majal on uus katus ja pööning on soojustatud. Hetkel on käsil rõdupiirete korda tegemine ning planeeritud on välisseinte fassaadi soojustamine. Parkimine on elamu ees. KORTER Korteri üldpindala on 56.8 m2 ning koosneb elutoast, 2 magamistoast, eraldi köögist, duširuumist, tualettruumist, esikust ja rõdust. Korter on heas seisukorras, renoveerimise käigus on vahetatud aknad, rõduuks, põrandatele paigaldati laminaatparkett, uus välisuks, uued siseuksed, uuendatud on ka pesuruum ja saanud uue viimistluse (+ el.põrandaküttekaabel). LISAINFO ¤ Vesi- ja kanalisatsioon on tsentraalsed ¤ Kaugküte ¤ Digi-tv ja interneti valmidus ¤ Müüja sõnul head naabrid ¤ Kulud: suvekuudel u 90 eurot, talvekuudel u 180 eurot. Müügihind sisaldab: köögimööblit koos olemasoleva integreeritud mööbli ja tehnikaga, elutoas olevaid kappe, aknakatteid ja valgusteid. Ümbruskond Ümbruskonnas teised korterelamud, Kuressaare ainus skate-park, kohe maja kõrval asub COOPi pood. Mõnesaja meetri kaugusel asub Saaremaa Ühisgümnaasium ja Ristiku lasteaed, mis on läbinud kapitaalremondi. Jalutuskäigu kaugusel Kuressaare Spordikeskus, Vanalinna kool, Kuressaare Ametikool ja kesklinn. Kui oled otsimas endale Kuressaare linna ”oma pesa”, siis siin on olemas Teie võimalus see teoks teha. Lisainfo saamiseks või külastuseks, helistage mulle telefonil +372 51966344 või kirjutage e-postile aadressiga [email protected] Pangalaenuga ostjatele pangapoolse lepingutasu soodustused meie ettevõtte kliendina, küsi kindlasti lisainfot! Rõõmsate kohtumisteni!\nMüüa korter, 4 tuba - Tehnika 3, Kuressaare linn, Saaremaa vald, Saaremaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: köök, elekter, parkett, garderoob, ventilatsioon, parkimine tasuta, panipaik, seinakapp, ühistransport, tsentraalne vesi, tõrvapapist katus Sanruum: wc ja vannituba eraldi, dušš Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: kaabelTV, trepikoda lukus Müüa 4-toaline keskküttega korter Kuressaares. Korter heas seisukorras ja koosneb suure garderoobikapiga esikust, elutoast, söögitoaks ehitatud rõdust, köögist, kolmest magamistoast, garderoobist ja duširuumist ning eraldi wc-st. Korter müüakse koos osalise sisustusega ning on soe ja valgusküllane, läbi maja planeeringuga. Korteri juurde kuulub ka keldriboks. Kortermaja haldab tegus ühistu. Trepikojad remonditud ja korras, vahetatud uksed ja paigaldatud fonolukud. Maja välisfasaadist soojustatud kolm seina, vahetatud katusekate ja renoveeritud soojussõlm. Maja taga turvaline ja suur sisehoov mänguväljakuga ning parkimine maja sisehoovis. Vahetus läheduses paiknevad kool, lasteaed, kauplused ja maja ees ka bussipeatus. JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! - - - - - - - - - - Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt [email protected] ning saad: - Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist - Pankadest parimad kodulaenutingimused - Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** - - - - - - - - - - Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.


Ulmekirjanduse BAAS - Hiram - Tuhkhall\nMilleri silmaring avardub (2003)\n· Hiram ·\najakirjapublikatsioon: «Vikerkaar» 2001; nr. 10\n16.11.2001, kell 12:02\n10/2001 “Vikerkaare” kahest proosatekstiks pretendeerivast tegelikult - isiklist arvamust pidi - ainuke. Ja ainsana loetav ja ulme ka. Ulme, sealjuures, missugune... Ehk lisabki hindele ühe palli ootamatus ja üllatus. Et lohutus lähituleviku Jaapani miljöös põnevikku poleks autorilt küll oodanud. Aastat ei täpsustata, aga see on maailm, kus “kopsudesse sööbiv mürgine tolm, lõputu külm ja kõikvõimalikud vähivormid niidavad lõpuks igaühe”. Ulmelist momenti rõhutavad vägivaldne organidoonorlus ja implandid. Grupp amatööridest terroriste, kes haiguste tõttu surmale määrartud tahavad maailmale kätte maksta, et neid märgataks. Tegevus toimub umbes poole tunni jooksul (mille käigus jõuab autor ikka väga palju öelda) hiiglaslikus raudteejaamas... loomulikult on ka kohal vastaspool, st salateenistus. Jutu fookus pole muidugi actionil; ka hoiatusjutuks ei saa seda otseselt pidada. Pigem tegu meeleolul ja lootusetusel mängiva olupildiga, mis millegipärast meenutab Gibsoni lühijutte ning mõjub eelkõige kogu ümbruse ja tegelase mõttemaailma detailse luubi all olemisega... selline empaatiale rõhuv lugu, üsna masendav, ängistav ja sünge. Aga on põnev ka, tegelikult. Kui veidi norida, siis ei tehta (juba praegu) selliste gigantsete raudteejaamade katusekupleid klaasist… Just sellepärast, et need ei saaks kokku variseda, aga sellel motiivil oli jutus oluline roll. Puhtalt isiklik eelistus on, et oleks oodanud veidi võimendatumat ja selgemapiirilist puänti. Aga vaat tahan sellele tekstile “viie” panna.\n11.12.2001, kell 13:20\nTõesti suurepärane jutt.Zhanriulmekat Hiramilt poleks küll oodanud.\n15.12.2001, kell 23:28\n15.01.2002, kell 12:18\nKindel viis. Ja lugu platseerub kindlasti lõppenud aasta kümnekonna tuumakama ulmeteksti hulka.\nIlmaaegu puistab autor endale teatava rabeduse pärast tuhka pähe. Rabe isegi natuke on, aga, teate, see rabedus justkui integraalselt sobib kokku sedasorti moodsa küberpunkthrilleriga. Ja kui hindes tõesti peitubki teatav avanss ootamatuse ja üllatuse eest, mida ka Golikov märkis, siis tundub see igati loomulik. Igatahes nii mitmedki kohalikud ulmikud võiksid selle loo pealt kirjutamist õppida.\nAinus kriitikanool lendab vast ses suunas, et hämarad ja segased lõpud ei saa olla eesmärgiks omaette. OK, autor nüüd selgitas, et polegi lõpp, vaid algus alles:)\nSeega - jääme lisa ootama. Edu!\n29.08.2002, kell 18:00\nTegevus käib urbaankloaagis, kus õhusaaste tõttu on keskmine eluiga mõnekümne aasta ringis. Paljude kuritegude, näiteks terroristlikku rühmitusse kuulumise eest võib karistada surmanuhtlusega, mis tähendab kõigi kõlblike elundite võtmist siirdamiseks. On ka ebaseaduslik elundiäri: kurjategijad röövivad ja tapavad kellegi ning müüvad ta elundid maha. Samas on politsei palju võimsam kui tänapäeval; kõiki jälgitakse määral, mis meenutab `1984`. Pühm anarhiste, kes suures osas surmatõves on, plaanib protestida sellise ühiskonna vastu suure terroriteoga.\nJutt meenutab suuresti Freya Eki `Mangat` ja mul on raske põhjendada, miks mulle `Manga` rohkem meeldib.\n`Stalkeri` valimisel andsin `Tuhkhallile` lühijuttude arvestuses 3. koha punktid.


Rohelised väljaspoolt | Kortsleht\nKui minu käest küsiti, milline paistab Erakond Eestimaa Rohelised väljastpoolt vaadatuna, jõudsin peale pikka mõtlemist järeldusele, et ma ei saagi seda väljastpoolt vaadata, sest loodushoidlik mentaliteet on mulle endale liiga omane. Võib-olla sellepärast, et Tallinna lähedal kasvanuna olen maast-madalast näinud teeäärsetesse metsaalustesse mahakallatud prügihunnikuid. Need on aasta-aastalt kõvasti laienenud.\nUsun, et sama suhtumine iseloomustab paljusid inimesi, kes ise roheliste erakonda ei kuulu ja nende poolt isegi ei hääleta. Samas pole see mingi ainult rohelise erakonna tugevust näitav omapära, sest mulle on meeltmööda ka mitmed Reformierakonna, IRLi ja sotsiaaldemokraatide ideoloogia komponendid. Nii et ma ei saaks ka neid täiesti kõrvalt vaadata. Võimalikult soodsa ettevõtluskeskkonna loomine ja majandusvabaduse soodustamine on mulle põhimõtteliselt sama armsad kui linnulaul ja lillelõhn. Ja vähemalt minu peas ei teki nende vahel mingit konflikti.\nRohelisi parteisid on Eestis varemgi olnud, kunagi isegi kaks korraga. Ühe juhi nimi oli Vello Pohla. Mäletan seda ühe Pikris ilmunud nalja tõttu. Seal küsiti: mis on vahet pohlal ja Pohlal? Vastus oli: esimene on enne roheline ja läheb pärast punaseks, teine vastupidi. Mis värvi praegused rohelised kunagi lähevad, seda ma ei tea, aga loodusseadusi arvestades ilmselt punasteks tagasi. Või koguni pruunideks. Või hoopis kolletuvad?\nEER ideoloogiline vundament on tugev, pealisehitust kujutab aga vähemalt meedia kuidagi ahtana ette. On siis vaja käia kusagil ühishaual kanalaipu sonkimas või pesta mingeid jubedalt haisevaid merelinde naftast puhtaks, et nad saaksid rahulikult linnugrippi surra? Need on sellised ühekordsed aktsioonid, mis planeedi päästmiseks kaasa ei aita.\nMinu rohelise maailmavaate jaoks on kõige vastikumad asjad hoopis autod. Autode nimel laiendatakse tänavaid, autode nimel rajatakse steriilseid kiirteid, hävitades miljööväärtuslikke kultuurmaastikke. Võiks lisada nafta üha kasvavas tempos ammutamisel tekkiva loodusreostuse, aga see mind ei häiri. Vastupidi, mida rutem otsa saab, seda parem.\nAutod on täiesti nõme nähtus, ilma igasuguse positiivse argumendita – välja arvatud juhul kui nad on kellelegi töövahendiks ja elatusallikaks – näiteks bussi-, takso- ja kaubaautode juhtidele. Aga üldises liiklusvoos on nende osa kindlasti alla kümnendiku.\nTegu pole siiski üksnes roheliste erakondliku probleemiga, sest igal õhtul tipptunnil Pärnu maanteel toppavate eraautode jada vaadates ei häiri mind niivõrd heitgaasid kuivõrd kollektiivne lollus.\nKui rohelised 1983 esmakordselt Bundestagi pääsesid, siis ma mõtlesin umbes nii: tore küll, kui looduse saastumise ja tuumarelvastuse vastu võideldakse, aga poliitiliseks liikumiseks on seda ju vähe. Nüüd ma enam nii ei mõtle, peamiselt sellepärast, et on ilmunud poliitiliselt palju lapsikumaid erakondi. Nii et roheliste aeg on käes.\nAga kui midagi konkreetset öelda, siis minu jaoks näeb praegune EER välja nagu metshaldjas. Võluv, habras, rõõmsameelne, üllatav. Aga kui lähemalt uurida, siis õiget keha tal ei ole. Koosneb põhiliselt udust.


«Mitmed kolleegid käisid regulaarselt kohalikus julgeolekus minu kohta aru andmas, aga mitte ükski neist ei söandanud seda mulle tunnistada» - Katkendid - Apollo Raamatuportaal\n«Mitmed kolleegid käisid regulaarselt kohalikus julgeolekus minu kohta aru andmas, aga mitte ükski neist ei söandanud seda mulle tunnistada»\n4. juuni 2020, 15:58\nLoe katkendit Jaanus Paali värskelt ilmunud raamatust «Trepist üles, trepist alla …». Selle põneva elulooraamatu seltsis elad koos autoriga läbi keerulise nõukogude aja, võitled välja iseseisvasse Eestisse ning tänapäeva, 21. sajandisse. Vanema aja- ja kohatausta lisavad autori sugulaste mälestused ning perekonnakroonika.\nJulgeolekul võttis meie Karjalasse kolimise järel õige mitu kuud, enne kui nad mu asukoha tuvastasid ja mind uuesti oma sõbraliku hoolitsuse alla võtsid. See oli siin väga diskreetne: kuhugi vestlusele või ülekuulamisele mind ei kutsutud. Aga kui ma suviti jälle nädalaks kodust ära metsaonni välitöödele läksin, hakkas Taimil külas käima «pikk blond mees, must king jalas», keda ta kutsus nii ühe Prantsuse komöödiafilmi pealkirja silmas pidades. See kavaler veeretas siis juttu maast ja ilmast, küsis osavõtlikult, kuidas meil elu läheb jne. Hoiatas ühtlasi, et me elame Nõukogude Liidu piirile küllaltki lähedal ja seetõttu võib siin liikuda kahtlasi isikuid, fotoaparaat kaelas. Kui Taimi selle jutu peale pistis talle vaatamiseks pihku laual vedelenud ajakirja National Geographic numbri, kus oli sees satelliidi pealt kosmosest tehtud foto, millelt võis enam-vähem välja lugeda isegi maja ees kuudis oleva koera nime ja kuulda selle haukumist, pööritas külaline tükk aega silmi ja tundis huvi, kust me niisuguse ajakirja oleme saanud. Sellele oli Taimil lihtne vastata: ajakirja tagakaanel oli Tartu antikvariaadi hinnatempel. Julgeolekutegelane oskas seda nähes imestunult öelda vaid: «Nu už dajut!»\nJaanus Paal «Trepist üles, trepist alla …».\nMuidugi käisid mitmed mu kolleegid, direktorist rääkimata, regulaarselt kohalikus julgeolekus minu kohta aru andmas, aga mitte ükski neist ei söandanud seda mulle tunnistada. Seda tegi alles minu lahkumispeol nelja silma all Anatoli Štšerbakov, kes mainis ka veel paari teise minu persooni asjus julgeolekus vestlemas käinu nime. Nende seas oli ka Anatoli Kutenkov, kellega ma teadusosakonnast ehk kõige enam läbi käisin. Too oli näiteks ette kandnud, et ma nimetasin Leninit Saksa rahaga kinni makstud avantüristiks. Seda kõike silmas pidades olin ma väga rahul, et polnud Kivatšus kellelegi pakkunud lugeda Aleksander Solženitsõni «Gulagi arhipelaagi», mille ma Tartust kaasa toodud mikrofilmilt endale fotopaberile kopeerisin. (Praegu Tartus KGB kongide muuseumis.) Venemaal anti tollal selle raamatu paljundamise ja levitamise eest kuni seitse aastat vangilaagrit.\nOmeti ei jätnud mind oma tähelepanuga austamata ka Eesti julgeolekutöötajad. Ühel 1976. aasta augustikuu alguse päeval oli KGB Kontupohja osakonnast pärit autoga mul maja ees juba Pagari tänavalt tuttav Kaljuvee, kes teatas, et pean koos temaga linna sõitma. Kuna arvasin, et tegemist on arreteerimisega, tõmbasin selga tööriided, jalga kirsad ning pistsin taskusse kogu kodus oleva suitsukraami.\nSõitsime linna, aga peatusime mitte julgeolekukomitee juures, vaid hoopis linna ainukese võõrastemaja ukse ees. Kaljuvee viis mind ühte numbrituppa, kus toimus pikk «mitteametlik», aga jõuliselt veenda püüdev jutuajamine kunagistest suhetest Mati Kiirendi, Peeter Einasto, Peep Gorinovi, Tõnn Sarve, Enn Tarto ja Erik Udamiga. Detailsem ülevaade vestlusest, mis siiski mingi tulemuseni ei viinud, on avaldatud ajakirjas Vikerkaar.\nMeie Kivatšus elamise kaheksa ja poole aasta jooksul sündis seal kokku üheksa last. Seejuures oli märkimisväärne, et kaheksa neist olid poisid. Naersime isekeskis, et küllap see ainuke tütarlaps sai valmis meisterdatud väljaspool looduskaitseala piire.\nTõsine ettevõtmine oli küla sauna kütmine. Paaril perel oli küll jõe ääres oma väike saun, aga enamik rahvast kasutas üldist külasauna. Leppisime selle kasutamise korra kokku nii, et teatud nädalapäeval oli sauna eeliskasutajateks kolm-neli perekonda, kes sauna kütsid ja veega varustasid. Kui siis veel sooja ja vett järele jäi, said ka teised saunas käia. Meie ja kolme teise samas pundis oleva pere saunapäev oli laupäev. Talvel suure külmaga tuli kütmist alustada juba kell 6 hommikul. Kerise otsa sisse müüritud suurde katlasse mahtus 24 pange vett, kümmekond pangetäit mahutas ka nurgas seisev külmaveevaat. Kui õige mitu ahjutäit puid oli ära põletatud, hakkas vesi katlas keema, aga leilivõtmiseks oli saun ikka veel jahe. Seepärast tuli keev vesi katlast välja ammutada, jõkke tagasi kallata ja uus vesi asemele tuua. Kui lõpuks ka teine katlatäis oli keema minemas, võis hakata saunamõnusid nautima, aga selleks ajaks oli käes juba hiline pärastlõuna.\nNii kaua aega võtnud töö järel tuli saunaskäiku nautida pikalt ja põhjalikult. Et terav leil niisama raisatud ei saaks, olid esimesed saunaskäijad mehed. Aga selle peale hakkasid naised varsti kaeblema, et mehed on nii kaua saunas, et kui nemad lõpuks lastega sinna jõuavad, on nood juba unised ja virilad. Seepeale võtsime minu ettepanekul lapsed ise sauna kaasa. Neid oli kokku nii neli kuni kuus. Panime nad kõigepealt lavale korralikult ritta pikali, vihtlesime esi- ja tagakülge mööda põhjalikult läbi, pistsime hellitavalt jääauku, soojendasime veel korra üles, tõstsime põrandal olevatesse plastvannidesse, pesime ära, panime riidesse ja saatsime väikse laksuga kodu poole, või jätsime nad omaette mõneks ajaks veel vanni sulistama. Nüüd oli aeg vihtlemine, jääaugus suplemine või lumes püherdamine tõsiselt ette võtta ning aulikel abikaasadel polnud meile põhjust rohkem midagi ette heita.\nKarjala elust väärib kindlasti mainimist see, et me kõik olime seal erakordselt terved ja see käis ka laste kohta. Kui Eestisse tagasi jõudsime ja arst Taimilt päris, missuguseid haigusi lapsed on põdenud, ja sai vastuseks, et ei mingeid, vaatas arst talle üllatunult otsa, arvates, et tegemist on lolli naljaga. Kui Taimi selgitas, kus lapsed on üles kasvanud, polnud arsti imestusel piire. Ma ise sattusin kevadtalvel kalal käies paaril korral jää alla, aga ka nendele seikadele ei järgnenud mingit haigestumist.


Kuldne Geim IV osa, stuudios Oliver Lüütsepp. Kellel oli õigus skandaalse matšpalli olukorras? – Podcast24.ee\nVõrkpall24.ee stuudios on sel korral külas Võrust pärit treener Oliver Lüütsepp, kellel jäi seljataha esimene välishooaeg Soome kõrgliigaklubi Akaa Volley juhendajana.\n32-aastase Lüütsepaga tehti juttu treeneriameti võludest ja valudest. Uurisime, kuivõrd kerge on noorel treeneritel end meeste keskel kehtestada. Kuulsime Lüütsepa enda suust elavat näidet lõppenud hooajast, kus Akaa põhisidemängija Ville Juntura ei nõustunud sugugi kõigega, mida eestlane plaanis teha. Samuti võrdles Lüütsepp Eesti ja Soome võrkpalli ülesehitust ja taset ning rääkis, kuivõrd suur huvi on põhjanaabrite väikelinnades võrkpalli vastu.


Iga inimene soovib, et tema elus korraldataks kõike kontrolli all ja järjepidevalt. Eemaldate kodust alati tarbetud esemed, et see puhtana püsiks. Sama kehtib ka teie töökoha kohta, eriti kui kasutate oma ettevõtte jaoks WordPressi veebisaiti. Selle puhtaks tegemiseks peate pingutama, et eemaldada kõik, millest pole kasu.\nTäpselt öeldes pöörduvad kasutajad teie poole mõne toote või teenuse saamiseks ja nad ei hooli tegelikult kõigest muust, mille olete pannud. Niisiis, teie veebisaidil peab olema eesmärk ja see peab igast lehest kinni pidama. Ebaoluliste andmete sisestamine ilma oma nišile viitamata on lihtsalt kasutu ettevõtmine, mis ainult halvendab teie brändi väärtust.\n1 WordPressi installimise puhastamise sammud\n1.1 1. Eemaldage ebavajalikud pistikprogrammid\n1.2 2. Muutke navigeerimine segamatuks\n1.3 3. Korraldage saidi sisu\n1.4 4. Hoidke olulisuse kontroll\n1.5 5. Käivitage värskendusi regulaarselt\n1.6 6. Jälgige oma saidi kiirust\n1.7 7. Värskendage oma administraatori paneeli\nWordPressi installimise puhastamise sammud\nOn mitmeid taktikaid, mida saate oma WordPressi saidil kasutada, et muuta see kasutajasõbralikuks ja lõppkokkuvõttes maksimeerida külastajate kaasatust.\n1. Eemaldage ebavajalikud pistikprogrammid\nEhkki pistikprogrammid on WordPressi saidi üks olulisemaid elemente, võib mitteaktiivsete või halvasti kodeeritud pistikprogrammide säilitamine teile maksta saidi kiirust, mis pole arukas samm. Deinstallige või desaktiveerige lihtsalt need, mida te ei kasuta.\nLisaks kaaluge mõne praeguse pistikprogrammi asendamist mitut eesmärki teenindavate pistikprogrammidega (Jetpack on suurepärane näide ühest pistikprogrammist, mis pakub palju funktsioone). Keskenduge oma vajadustele ja lõigake loend vastavalt välja (ärge olge pistikprogrammi hoidja).\n2. Muutke navigeerimine segamatuks\nAndke oma navigeerimisele puhas ilme. Eemaldage liigsed kategooriad ja kasutage sujuva otsingu tegemiseks kindlasti sobivaid vanemate ja laste kategooriaid. Veenduge, et navigeeriksite oma kõige olulisemaid lehti, võite siltide ja kategooriavidinate abil pakkuda oma lugejatele juurdepääsu rohkemale sisule.\nKui teie sait nõuab palju linke, siis kaaluge megamenüü lisamist. Mega mens pakuvad teie saidi külastajatele suuri teabe loendeid, võimaldades teil peamist navigeerimist lihtsustada. Need pistikprogrammid nagu Uber Menu, Mega Main Menu ja Hero Menu pakuvad kõik fantastilisi megamenüü võimalusi, mis sobivad suurepäraselt enamiku WordPressi teemadega.\n3. Korraldage saidi sisu\nKui teie saidi sisu on tohutu, korraldage see struktureeritud viisil, koondades need lõikudesse. Ärge unustage kasutada ka sobivaid pealkirju. Teie postitustel ja lehtedel peaks olema H1 pealkiri ja siis peaksite kasutama postituses pesastatud H2, H3 jne (meie postitus kasutab H2 rubriigis „WordPressi installimise puhastamise sammud”, millele järgnevad H3 pealkirjad iga numbrilise punkti kohta) ). See parandab loetavust ja kasutajakogemust, hoides külastajaid eemal teksti lugematust seinast.\nMõnevõrra rõhuasetus põhivormingule võib anda märgatavaid tulemusi. See hõlmab päiste, loendite, jutumärkide, nuppude, linkide ja isegi erinevate fontstiilide kasutamist, et muuta teie sisu voog intuitiivsemaks.\n4. Hoidke olulisuse kontroll\nKujutiste, video või muude meediumite kasutamisel oma WordPressi saidi ajaveebi postituses peab see olema seotud teemaga. Lisaks ei tohiks te hoida meediume, mis pole teie mõttega seotud. Vana sisu ja sellega seotud meediumite perioodiline värskendamine on samuti hea viis veendumaks, et teil pole katki pilte ega linke.\n5. Käivitage värskendusi regulaarselt\nHoidke WordPressi installimine, teemad ja pistikprogrammid kindlasti ajakohasena. Kui te pole mõnda aega värskendanud, tehke seda. WordPressi praeguse versiooni kasutamine peab tagama, et saate uusimaid WordPressi turvapaiku ning ühilduvust veebisaidi pistikprogrammide ja teemadega.\nEnne värskendamist soovitame teil alati varundada oma WordPressi sait. See on oluline ettevaatusabinõu, kui üks teie pistikprogrammide katkemine juhtub värskendamisel, nii et teil on võimalus taastada oma veebisaidi endine olek. Varundamise hõlbustamiseks kaaluge WordPressi parimate varundusteenuste ja pistikprogrammide kasutamist.\n6. Jälgige oma saidi kiirust\nKui teie saidi laadimine võtab liiga kaua aega, peate välja selgitama põhjuse, mis võib takistada selle sujuvat toimimist. Pingdom Tööriistad on suurepärane viis oma WordPressi saidi kiiruse kontrollimiseks.\nKiire hostimisteenuse kasutamine on veebisaidi parema kiiruse saavutamiseks hea võimalus, kuid mõned inimesed kasutavad ka virtuaalserverit, kuna see pakub hinna ja kvaliteedi suhet. Kuid ükskõik mida, kasutage kindlasti oma veebiliiklusele sobivat hostimiskava – jagatud hostimisega jagate aktiivselt oma serveri ressursse paljude teiste veebisaitidega ja hallatud hostimisega antakse teile sageli ainult määratud summa. Valige kindlasti teile sobiv pakett.\nSamuti peaksite vaatama oma teemat ja aktiivseid pistikprogramme. Mõned WordPressi lisandmoodulid (teemad ja pistikprogrammid) on ressursimahukad (näiteks mõned suured liugkoodide pistikprogrammid) ja halvasti kodeeritud lisad võivad teie saiti kindlasti aeglustada. Enne nende allalaadimist ja installimist saate testida reaalajas demoside saidi kiirust ja enne uute lisamist uurige pistikprogramme.\n7. Värskendage oma administraatori paneeli\nAinult teie esiotsa töötamiseks ei piisa, see tähendab ainult näo puhtaks hoidmine kohmakate rõivaste selga panemisel – see pole hea märk. WordPressi veebisaidi tagaosa või administraatori ala on sama oluline kui selle eestvaade. Seal on nii palju varjatud sisemisi töid, mida saab optimeerida.\nEemaldage teemad, mida enam ei kasutata. WordPressi vaikesaidil on palju teemasid, kuid kõiki neid pole vaja. Praktiliselt ei kavatse te oma teemat nii sageli muuta. Niisiis, loovutage vana teema ja liikuge väiksema koormaga edasi.\nKustutage ootel ja rämpspostiga kommentaarid. See jätab SEO seisukohast negatiivse mulje. Kasuta Tühi rämpspost nuppu, et need kommentaarid ühe klõpsuga puhastada ja seda regulaarselt paremate tulemuste saamiseks. Võiksite ka proovida Rämpsvastane mesilane pistikprogramm, mis on spetsiaalselt ette nähtud teie õigustatud kommentaaride säilitamiseks, vältides samas rämpsposti.\nTühjendage prügikast sageli. Teie WordPressi veebisaidi postitused ja lehed, mille panite prügikasti, võtavad teie ruumi, kuni need jäädavalt kustutatakse. WordPressil on võimalus prügikastis olevad postitused jäädavalt kustutada, nii et kasutage seda.\nTöö katkiste linkide kallal. Lingid, mis ei tööta, jätavad külastajatele ja otsimootoritele väga halva mulje. Esmane samm on selliste linkide leidmine ja seejärel parandamine. Kasutage pluginaid nagu W3C lingi kontrollija katkiste linkide leidmiseks. Seejärel värskendage neid käsitsi või tehke 301 ümbersuunamist (peaksite tutvuma ka meie artikliga katkiste linkide eemaldamise kohta ja meie juhendi püsilinkide värskendamise kohta).\nPuhastage oma andmebaas. Andmebaas on teie WordPressi veebisaidi asendamatu osa või pigem süda, kuna sinna salvestatakse suurem osa vajalikest andmetest. Seega tuleb seda innukalt juhtida. See puhastamine võib hõlmata ajutiselt kasutatud kettaruumi kustutamist, paranduste postitamist, rämpspostikommentaare ja muid prügikastis sisalduvaid üksusi ning ka pluginate ja teemade jääke. Tasuta WP-optimeerimine plugin on väga kasulik pistikprogramm, mille abil saate oma andmebaasi sel viisil optimeerida.\nKeela elemendid väiksema vajaduse korral. See on ka lihtne viis kõigis WordPressi visuaalides esinevate kasutud elementide kärpimiseks. Klõpsake vahekaarti nimega ekraanivalikud oma WordPressi juhtpaneeli paremas ülanurgas. Siit saate erinevaid funktsioone lubada või keelata, lihtsalt märkides või tühistades vastavad ruudud.\nSamuti tuleb puhastada taksonoomia. Kui teie veebisaidil on kasutamata taksonoomiat, siis lahti sellest. Kui on sildid ja kategooriad, mida te ei kasuta, eemaldage need käsitsi. Kuna iga postitüübi puhul on taksonoomiad (mis võivad sisaldada ajaveebipostitusi, portfooliot, personali, iseloomustusi jne, sõltuvalt teie aktiivsest teemast ja pistikprogrammidest), peate kasutama igaüks, et kontrollida kasutamata üksusi..\nKasutamata meediumid peavad kaduma. WordPressis on eraldi kaust nimega üleslaadimisi mis sisaldab kõiki meediumifaile, mille olete oma veebisaidile üles laadinud. Pikemas perspektiivis võib see viia massilise ladustamiseni ja seetõttu tuleb seda kärpida. Pluginad nagu Kujutise puhastamine saab selliseid meediumifaile leida ja kustutada. Võite kasutada ka Väike pisipiltide taastamine pistikprogramm, mis eemaldab saidil kõik kärbitud pildid, mis võivad vanadest teemadest üle jääda, ja kärpida pilte uuesti vastavalt teie praeguse teema määratlusele, mis võib tühjendada palju ruumi, kui olete varem paljude teemade vahel vahetanud.\nKärbi vidinaid, mida te ei kasuta. See kehtib nii teie armatuurlaua vidinate kui ka vidinate kohta, mida näete oma veebisaidi esipaneelil. Juhtpaneeli vidinate jaoks (mida kuvatakse avalehel WordPressi installimisel esmakordselt sisse logides) avage ekraanivalikud vahekaart ekraani ülaosas, et aktiveerida ja keelata avaiaalboksid. Teie külgribade ja jaluste WordPress-saidi esiotsa vidinad leiate alt välimus> vidinad. Nende asendamiseks või ümberkorraldamiseks lihtsalt lohistage.\nPole vaja, et teie WordPressi veebisaidil puuduksid kõik ülaltoodud punktid. Kuid siiski jälgige, et teil pole puudusi, isegi väikesed muudatused võivad anda õiglaseid tulemusi.\nTeie WordPressi veebisaiti saab mõne tunniga muuta, puhastades seda põhjalikult. Decluttering võib anda sellele interaktiivsema ülevaate, eemaldades kõik ebaolulised elemendid ja korraldades ülejäänud paremal viisil. Lihtsamalt öeldes peate oma veebisaidilt eemaldama tarbetu rasva. Haarake lihtsalt vajalik ja visake järelejäänud.\nKontrollige tähelepanelikult asju, mis pole kasulikud, kuid hõivavad endiselt teie ruumi, ja lisaks sellele, pakkudes lugejatele juhuslikku kasutajakogemust. Ja armatuurlaua administraatori paneel on sama oluline kui teie veebisaidi väline välimus veebis. Perioodiliselt on vaja nii WordPressi saidi esi- kui ka tagumist osa põhjalikult kontrollida ning pikas perspektiivis muudab see teie veebisaidi paremaks. Tulemuseks on kiirem laadimiskoht koos parema kasutajakogemusega.\nKas teil on muid näpunäiteid WordPressi tühistamiseks? Või olete meie oma proovinud? Meile meeldiks kuulda teie kogemusi!


Hävituslennukite kolmas põlvkond – tapvam kui eales varem! - Forte\nLockheed F-104A-10-LO (SN 56-0758) (Foto: Wikipedia / USA õhujõud)\nHävituslennukite kolmandasse põlvkonda kuuluvad lennukid, mille seeriatootmine või relvastusse võtmine mahtus aastatesse 1960–1970. Lennundusajaloo jaoks on see tähelepanuväärne ja tulemuslik kümnend.\nHävituslennuväe põhiülesanded on kaitsta riigi õhuruumi, hoida sellest eemal vastase strateegilised pommitajad ja tiibraketid ning saavutada omas õhuruumis üleolek. Sellel aastakümnel lisandus ka võimekuse lisanõue: rünnata maa- ja meremärke, kirjutab ajakiri Kaitse kodu! 5 / 2020.\nIseloomulik oli lennukitiibade konstruktsiooniliste elementide täiustumine ja lisandumine, aerodünaamika täiustumine, relvastusse ilmusid elektro-optilise juhtimisega õhk-õhk raketid ja laserjuhitavad pommid, automaatselt juhitavad kahurid, suitsuvabad reaktiivmootorid ja multifunktsionaalsed hävitus-pommituslennukid, kasutusse jõudis analoogsüsteemidel töötav avioonika.\nPoliitilisel areenil seisid vastakuti NATO ja Varssavi pakti riigid. Strateegilise pommituslennuväe valdkonnas olid põhitegijad USA ja NSV Liit, väiksemal määral Ühendkuningriigid ja üsna piiratult Prantsusmaa.\nStrateegilise lennuväe eemalhoidmiseks pingutasid pooled hävituslennuväe taseme tõstmiseks kõvasti. Juba eelnevatel aastatel, 1950–1960, toimus militaar-reaktiivlennunduses meeletu hüpe ja reaktiivhävituslennukite põhiparameetriks kujunenud kiirus küündis reeglina kahekordse helikiiruseni.\nReaktiivhävitajate teine põlvkond: inspireeritud Korea ja Vietnami sõdadest (37) 31.08.2020\nMitmedki kolmanda põlvkonna lennukitüübid said arendustes hoo sisse just teise põlvkonna lõpuaastatel. Teisest põlvkonnast kolmandasse üle tulnud arendusteks võib kindlalt nimetada lennukeid F-104, MiG-21-F13, Su 7B, Harrier ja ka F-4 Phantom II, mille prototüüp tegi esimese stardi 1958. aastal.\nElujõu sai sisse inglaste ja ameeriklaste koostöö vertikaalstardi ja -maandumisega ründelennuki Harrier väljatöötamisel. Relvastusse võeti esimesed versioonid, nagu Harrier GR.1/3 jt.\nAlustada tuleks USA hävitajast F-4 Phantom II. Sellest sai ainuke lennuk, mis oli relvastuses USA kõigis kolmes väeliigis. See on ka läänemaailmas enim ehitatud reaktiivhävituslennuki tüüp – kokku 5195. Vietnami sõjas sai ta hüüdnimeks „MiG killer“. Selle tüübi arvele kogunes 280 allatulistatud lennukit.\nPhantomi eri versioonid olid relvastuses 12 riigis ja on tänaseni relvastuses Jaapanis, Lõuna Koreas, Türgis, Kreekas ja Iraanis. Saksamaad teeninud F-4 Phantom II on huvilistele vaatamiseks ka Eesti Lennundusmuuseumis.\nNSV Liidul oli valida, kas kaitsta tuhandeid kilomeetreid kulgevat inimtühja põhjapiiri USA pommitajate armaada eest õhukaitserakettide patareidega või luua mobiilne õhukaitselennukite kaitsetsoon.\nEsimene variant ei tulnud majanduslikel põhjustel kõne alla ja nii loodi kaugmaa õhukaitsehävitaja Tu-28 (NATO koodnimi „Fiddler“), mis tegi esmalennu 1961. aastal.\nLennuki tegevuskaugus oli 1560 km, õhus viibimise aeg 3 tundi, maksimaalne kiirus 1929 km/h. Tähelepanuväärne oli stardikaal: 43 t. Relvastuseks oli vaid neli raketti. Ehitati 198 lennukit.\nUSA-s tegi esmalennu üks tähelepanuväärsemaid lennukeid – kolmekordse helikiirusega luurelennuki prototüüp A-12. Nii selle väljanägemine kui ka tehnilised parameetrid olid erakordsed. Ehitati neid 13, aga juba pakuti välja ehitada A-12 baasil hävituslennuk. Prototüübi tähiseks sai YF-12.\nLennuki tehnilised andmed: tühikaal 27 t, kaks reaktiivmootorit tõukega kumbki 140 kN, tippkiirus 3661 km/h (M 3,35), lennukaugus 4000 km, lennulagi 27,4 km.\nRelvastus koosnes vaid kolmest 160 km tegevusraadiusega õhk-õhk raketist AIM-47A Falcon.\nMitmete põhjuste koosmõjul, nagu Vietnami sõda, majanduslikud põhjused ja aktuaalse nõudluse puudumine, loobuti ultravõimeka hävitaja edasiarendustest ja juba 1964. aastal alustati A-12 ja YF-12 baasil väljatöötatud strateegilise luurelennuki SR-71 seeriatootmisega.\nSamal ajal, kui lennundusringkondade kogu tähelepanu oli koondunud A-12-le, tegi NSV Liidus tähelepandamatult oma esmalennu õhukaitse püüdurhävitaja Suhhoi Su-15. Kolm aastat hiljem, 1965 võeti see juba ka relvastusse. Ehitati kokku 1290 lennukit. Kiirus 2230 km, lennulagi 18 km ja lahingulennukaugus 725 km.\nSee lennukitüüp sai rahvusvaheliselt eriti tuntuks pärast seda, kui tulistas 1983. aastal Sahhalini piirkonnas NSV Liidu territoriaalvete kohal alla Lõuna-Korea reisilennuki Boeing 747, milles hukkus 269 inimest. Ning see oli juba teine Lõuna-Koreale kuulunud Boeing, mida SU-15 ründas.\nViis aastat varem juhtus analoogne intsident Murmanski kohal. Raketitabamuse saanud reisilennuk jäi küll enam-vähem terveks ja suutis külmunud järvepinnal hädamaandumise teha, kuid kaks reisijat said surma.\nNeed intsidendid on ka põhjus, miks seda lennukit laialt teatakse kui Boeing Killerit.\nSellel aastal tegid oma esimese lennu maailma lennundusajaloo kolm silmapaistvat lennukit: NSV Liidus Mikojan ja Gurevitši kõrghävitaja ja luurelennuk MiG-25 ning USA-s muudetava tiivanoolsusega General Dynamics F-111 Aardvark ja kõrgluurelennuk Lockheed SR-71.\nTeatavasti ei kontrollinud NSV Liit möödunud sajandi kuuekümnendatel täielikult oma õhuruumi. Samas oli isegi avalikkusele teada, et USA-s on valmimas lisaks kolmekordse helikiirusega hävitajale A-12 strateegiline ulmepommitaja XB-70 prototüüp, mis tegigi oma esmalennu 1964. aastal.\nNendele lennukitele, mis oleks saavutanud täieliku kontrolli NSV Liidu õhuruumi üle, pidi vastu panema midagi samaväärset. Nii ehitatigi ennaktempos valmis kõrghävitaja MiG-25, mis tegi esmalennu 1964 ja võeti relvastusse 1970.\nLennukist sai ajaloo kõige kiirem seeriaviisiliselt toodetud hävitaja. Tippkiiruseks 3000 km/h, lennukaugus 1860 km, lennulagi 24 km. Ehitati kokku 1186 lennukit ja enamik neist olid praktilistel kaalutlustel kasutuses kõrgluurelennukitena. Seegi lennuk on olemas Eesti Lennundusmuuseumi ekspositsioonis.\nSamal aastal tegi oma esimese lennu ka USA multifunktsionaalseks hävitajaks konstrueeritud, maailma esimene seeriatootmisse jõudnud F-111 Aardvark. Selle aja tehnoloogia ei võimaldanud aga ehitada kerget multifunktsionaalset hävitajat ja nii võeti lennuk kasutusse hävitus-ründelennukina, aga ka strateegilise pommitajana.\nEhitati kokku 563 lennukit ja nad olid relvastuses USA ja Austraalia õhuvägedes. Lennuki tehnilised näitajad olid suurepärased: maksimaalne kiirus 2650 km/h, lennukaugus 5940 km, lennulagi 20 km ning relvade ja moona kogukaal ulatus 14,3 tonnini.\nNSV Liidus tegi esimese stardi Su-7B järglase Su-17/20/22 prototüüp. Tegemist oli täielikult uue konstruktsiooniga. Lennuki välimiste tiivaotsade noolsus oli muudetav. Lennuki eksportvariant Su-22M4 on Eesti Lennundusmuuseumi ekspositsioonis.\nSamal aastal tegi esimese lennu itaallaste uuendatud F-104. Selle tähiseks oli F-104S. Lennuki variant F-104ASA kaunistab samuti Eesti Lennundusmuuseumi ekspositsiooni.\nTiiva muudetav noolsus oli moes. Esmastardi tegi MiG-23, mille viimane, üheistmeline eksportvariant MiG-23MLD on ka Lennundusmuuseumi ekspositsioonis.\nRootslased panid tõsise märgi maha juba teist korda – esmalennu tegi nende hävituspommituslennuk Saab Viggen 37. Lennuk on tähelepanuväärne oma aerodünaamilise skeemi poolest: pardi tüüpi aerodünaamika ning tähelepanuväärselt lühike stardija pidurdusmaa, 600 m.\nTippkiirus 2231 km/h, lennukaugus 2000 km ja lennulagi 18 km. Ehitati 329 lennukit. Lennuki hävituslennuki variant Saab JA Viggen 37 asub rariteedina ka Eesti Lennundusmuuseumis.\nMiG-21 hävitajast sai ajaloos enim ehitatud sama tüüpi hävituslennuk. Läbi 3. põlvkonna aastate jätkus lennuki arvukate versioonide väljatöötamine ja tootmine. 1968 sai alguse selle uuendatud versioonirea väljatöötamine, mille näidiseks on Eesti Lennundusmuuseumis hävitaja MiG-21bis.\nAastatel 1960-1970 valmisid avalikkuse eest varjatult juba ka neljanda põlvkonna hävitajate joonised. See on põlvkond, mille lennutehnika on valdavalt relvastuses ka tänapäeval. Neist järgmisel korral.\nPÕLVKONNAÜLENE: LOCKHEED F-104 STARFIGHTER\nLennuk, mida kutsuti ka mehitatud raketiks ja seda põhjusega – see oli esimene haniseeritud tiivuline, mis ületas kahekordse meh-helikiiruse ehk siis 2450 km tunnis.\nMuidu võimeka lennuki puudusteks tuleb pidada kasinat lennuulatust, lennuulatust, ebamugavalt suurt maandumiskiirust ning kuni 1967. aastal tehtud modifikatsioonidenideni ka mitte just kõige töökindlamat mootorit.Nii sai seegi lennuk endale pahaendelise me „Widowmaker“ ehk maakeeli lesestaja.\nAinuüksi Saksa Luftwaffe kaotas selle lennuki tõttu 110 pilooti. Olgu aga öeldud, et alati ei saanud neid surmasid lennuki süüks panna. Teinekord oli tegu ka lenduri veaga või siis väliste mõjudega – näiteks kokkupõrge lindudega.\nOma tuleristsed sai F-104 Vietnami sõjas. Tõsi, ühtegi vastaspoole mängijat nad selles sõjas alla ei toonud, ent hoidsid juba oma kohaloluga venelaste MiG-id ohutus kauguses.\nVaatamata mõningatele tagasilöökidele ja puudujääkidele on see ikkagi üks tähelepanuväärsemaid isendeid lennunduse ajaloos. Seda kinnitab ka asjaolu, et külma sõja kuumadel aastatel esmalennu teinud tiivuline võeti tootmisest maha alles 2004. aastal.\nKiirus: Mach 2+ (2126 km/h)\nTegevusraadius: 670 km\nLennukaugus: 2623 km\nKõrguse kogumise kiirus: 244 m/s\nKaal: tühikaal 6,35 t, maksimaalne tõusukaal 13,17 t\nMõõdud: pikkus 16,66 m, laius 6,36 m, kõrgus 4,09 m, tiiva pindala 18,22 m2\nRelvastus: kuuetoruline rootorkahur Vulcan, reaktiivseadmed, raketid, pommid kokku 1,81 t\nRootsi õhujõud kustutavad metsapõlengut lennukilt heidetud pommidega


Domus - Walkia® Lighting\nWalkia Lighting projekteeris ja tarnis uue ning tõhusa LED-valgustussüsteemi Loimaas asuva Domus Yhtiöt Oy jaoks. Paigaldasime neile uued Exalt8 Economy ja Exalt8 Economy Ultrabright LED-valgustorud, mille ühendasime lambiraami elektromagnetilistest ja elektroonilistest liiteseadistest lahku, et saada täiesti hooldusvaba lahendus maksimaalse energiatõhususega.\nPärast uuendustöid oli meie rahuloleva kliendi valgustussüsteem kaks korda eredam kui nende vana ja puudulik süsteem ning uus lahendus sai ka täiesti hooldusvaba. Tänu sellele paranes meie kliendi töötõhusus ja eriti tööalane ohutus!\nLisaks saavutas meie klient vanade valgustitega võrreldes peaaegu 70% energiasäästu. Meie rahulolev klient saab hooldusvaba valgustust nautida veel pikka aega, sest meie toodetel on pikim tööiga, mida turul saada – 125 000 töötundi –, ja kaugelt väikseim valgusviljakuse vähenemine. Lisaks kõigele sellele kehtib meie toodetele pikim ja heldeim garantii, mida turul saada.


USA ülikooliga käed löönud Leemet Loik: tean, et põhirõhk pannakse seal kaitsele – Korvpall24.ee\nUSA ülikooliga käed löönud Leemet Loik: tean, et põhirõhk pannakse seal kaitsele\nAvaldatud 27.05.2019; 15:57\nAutor Siim Semiskar 27.05.2019; 15:57\nEsmaspäeval tuli paljude Eesti korvpallisõprade jaoks rõõmustav uudis, kui selgus, et 18-aastane Leemet Loik on käed löönud USA-s Californias asuva Saint Mary’se ülikooliga. Teatavasti tegi lõppenud hooajal sama ülikooli korvpallimeeskonnas oma debüüthooaja ka eestlasest keskmängija Matthias Tass.\nSaint Mary’s Gaelsi korvpallimeeskonna abitreener Danny Yoshikawa käis Eesti noormeest hiljuti korvpalli finaalseeria ajal ka Tallinnas vaatamas. “Olen Dannyga kaua suhtluses olnud ning uurinud ka ise kooli kohta. Samuti olen pidevalt Tassiga suhelnud, kes samuti ülikooli igati kiitis. Kõik tundus super olevat, eriti välismaalasena, sest koolis on suhteliselt palju välismaalastest korvpallureid,” selgitas Loik Korvpall24.ee portaalile.\n“Tassilt ja Yoshikawalt olen teada saanud, et tiimis pannakse põhirõhk kaitsele. Tassi pealt oli näha, et juba freshmanina (esimese aasta uustulnuk ülikoolis – toim.) sai ta aasta lõpus väga palju mänguminuteid ning peatreener nimetas teda tiimi parimaks kaitsjaks,” on Loik enam-vähem teadlik, mis teda ees ootab.\nSaint Mary’s Gaelsi mängijate nimekirjaga pole noormees veel väga põhjalikult tutvunud, aga teab, et tagaliinis olid sel hooajal tiimi põhimehed Jordan Ford ja Malik Fitts.\nKuna Loik plaanib lõpetada keskkooli viimased kaks klassi ühe aastaga ning koolile tänavu suvel joone alla tõmmata. Hetkel on veel lahtine, kas Loik alustab oma ülikoolikarjääri juba algaval hooajal või veedab ühe vaheaasta Eestis mängides ning siirdub kolledžisse hooajal 2020/21.\n“Mul on inglise keelega seis väga hea, tegin kevade alguses ka keeletesti ja sain C1 taseme ning samuti seal olles küsisid ameeriklased mult, kuidas ma nii hästi keelt oskan,” lisas Loik oma keeleoskuse kohta. “Sisuliselt mina olen valmis minema ja see selgumine, millal lähen, on nüüd nädalate küsimus. Pigem sõltub see ülikoolist, sest praegusel kursil saan ma keskkooli lõpetatud.”\nPrevious Post Gert Kullamäest saab uuel hooajal TalTechi peatreener!\nNext PostViienda Eesti meistritiitli võitnud Kristjan Kangur tulevikust: mõtlesin, et hakkan tennist mängima…


Friedrich Hasselblatt – Vikipeedia\nFriedrich Wilhelm Anton Hasselblatt (17. mai 1815 Tallinn – 10. mai 1870 Karuse) oli Eesti vaimulik.\nÕppis aastatel 1831–1837 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1837–1841. Ordineeriti õpetajaks 23. jaanuaril 1844.\nOli Jõhvi ja Iisaku koguduse adjunktõpetaja 1844–1845. Karuse Margareeta kogudust kutsuti ta teenima 20. märtsil 1845, ametisse introdutseeriti 29. aprillil 1845. Karuse kogudust teenis ta 1845–1870.\nHasselblatt oli alates 13. septembrist 1844 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Aastatel 1854 ja 1859 oli ta ÕESi korrespondentliige. 1. juulil 1845 asutas ta abipiibliseltsi ja oli selle eestseisja. Laiendas koguduse raamatukogu, mille tema eelkäija (Aleksander Ludwig Baumann) oli asutanud. Toimetas trükki põhjaeestikeelse katekismuse. Andis välja raamatu "Misjoni laulud" ning ilmutas koos Ernst Wilhelm Woldemar Schultziga eestikeelset vaimulikku ajakirja Leiwakorwikenne. Oli uue lauluraamatu koostaja ja väljaandja. Kirjutas siinmail üleelatud katkuaegadest Aastal 1842 asutas ta Karusele kiriku juurde esimese eestikeelse laenutusraamatukogu.\nTema isa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, vanaisa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, vend Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja. Tema väimees Emil Johann Heinrich Bruhns oli Nissi Maarja koguduse õpetaja, tütrepoeg Oskar Alexander Bruhns oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.\n↑ Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007\n↑ Siin- ja sealpool maanteed. Haapsalu rajoon. Karl Õismaa Tallinn, Eesti Raamat 1981, lk. 77\nFriedrich Hasselblatt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Friedrich_Hasselblatt&oldid=6037161"\nJõhvi Mihkli koguduse vaimulikud\nKaruse Margareeta koguduse vaimulikud\nEestimaa Kirjanduse Ühingu liikmed\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:15, 24. jaanuar 2022.


10 põhjust, miks see on täiesti korras, kui te pole veel suhet teinud | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nLõpetada murettekitav! On midagi valesti üldse, kui te ei ole veel olnud suhet. Sa ei ole imelik, sa pole unlovable ja sa ei pea minema ja külastama arsti! Paljud inimesed, kui te arvate, oodake veidi, enne kui nad astuvad suhtesse. Nii ei tohi sundida midagi, mida sa ei taha veel. Oodake, kuni olete valmis, või kuni on õige hetk, ja lugeda neid 10 põhjust, miks see on täiesti trahvi, kui te ei ole olnud suhet veel:\n1. Mis, kui teised inimesed teevad seda\nMis iganes on Sinu isiklikud põhjused mitte sõlmida suhteid, lihtsalt sellepärast, et sa tead teiste inimestega, kellel on, see ei tähenda, et sa pead. Surve võib olla tugev mõju inimeste, kuid ei lase, et mõju teile, sest kui te seda teete, siis te ilmselt ei tunne suur umbes ise hiljem.\n2. Sa ei otsa aega\nEi ole kella tiksumine ja ei ole sätestatud vanuse, mille peate pidanud oma esimese suhe. Õigel ajal, on siis, kui aeg on õige ja mitte varem.\n3. See on eriline\nIgaühel on erinev, kuid enamik inimesi ilmselt nõus, et kui sa oodata õige inimene ja õige hetk, siis see esimene kord on palju rohkem eriline ja intiimne. Sa ainult saada üks esimene suhe oma elu, nii et miks mitte oodata, ja muuta see suur üks.\n4. Suhted võivad saada takistuseks\nÄrge laske end petta poolt mõisted romantiline õndsus! Suhted saad räpane ja need võivad olla tohutu tähelepanu kõrvale. Kui oled hõivatud kolledži või teil on hakanud välja uue karjääri, siis võib lihtsalt olla rohkem praktilisi ei sekku kohe, ja seal on midagi valesti, et üldse.\n5. Kui see on moraalse või usulistel põhjustel, siis peaks olema uhke iseenda\nÄrge häbenege, kui olete jäi välja suhted, sest teie veendumusi. Sa peaksid olema uhked ise tehes, sest võttes selline veendumus ning jäädes see näitab tõelist iseloomu tugevust, et paljudel inimestel puudub.\n6. Teil on rohkem vabadust\nSeal on palju praktilisi põhjusi jääda kinnitamata liiga. Mitte vähem neist on, et saate soovi end kui olete ühe. On keegi vastata, keegi on kompromissi eest; saate lihtsalt elada oma elu nii, et sa tahad.\n7. Sul on rohkem raha oma\nKujutage ette, iga senti, et sa teenida täna on sinu ja sinu üksi veeta, kuidas soovite! Usalda meid, siis ei saa, et suhe!\n8. See ei tähenda, et sa ei paku huvi\nÄra isegi hakata mõtlema, et põhjus, miks sa ei ole olnud suhet on see, et te olete ebameeldiv või et midagi on valesti koos sinuga. See on lihtsalt peer surve tööpäeva oma paha õigekirja jälle, et seda ignoreerida, see ei ole tõsi.\n9. Sa lihtsalt ei pruugi olla veel valmis\nSa peaksid ainult astuvad suhtesse, kui tunned 100% rahul idee. See aeg on erinevatel aegadel erinevate inimeste ja mõned inimesed, see ei tule kunagi üldse. Mis siis?! Tee, mis teeb sind õnnelikuks!\n10. Lõpetage muretsemine seda ja lõbutseda\nSul palju aega kogeda suhet, nii et lõpetada murettekitav. Vahepeal mõelda kõik soojuse sa oled kadunud! Argumendid, stress, puhastamiseks pärast keegi teine, võttes jagada kõike. Pea meeles, et kõik näete teiste inimeste suhe on see, mis juhtub avaliku ja mida paar tahab näha.


Video: kuidas Tartu Valgevene selts leedukate juures jaanipäeva pidas - Kultuur\nVideo: kuidas Tartu Valgevene selts leedukate juures jaanipäeva pidas\n28. juuni 2017, 14:53\nTartu Valgevene selts Spadki Leedumaal\nFOTO: Snežana Käära\nJaanipäev on möödas ja nüüd sobib meenutada, kuidas korraldati suve tipp-pidu Leedus. Klaipeda Valgevene ühing Krõnitsa (allikas) kutsus meie vastsündinud Tartu Valgevene seltsi Spadki (pärand) jaanipäeva-festivalile.\nTegemist oli rahvusvahelise sündmusega: kohale tulid loomingulised inimesed Lätist, Leedust, Eestist ja Valgevenest. Selle aasta suvi ilmaga ei hellitanud, kuid jaanipäev (Ivan Kupala) Klaipedas kinkis osalejatele ligi 30 plusskraadi ja helesinise taeva. Ilusad rahvariided, helisevad viisid, toredad naljad, ühistantsud ja -laulud, pärgade punumine ja šašlõki söömine käib ühe toreda peo juurde. Särtsakalt esines rahvalauluansambel Gudski Garmonik Valgevenest Lida linnast.\nSüdamlik vastuvõtt ja lõkkeleegid soojendasid südameid. Järgmisel päeval korraldati meile tore ekskursioon. Klaipedasse sõitsime koos Narva Valgevene ühinguga Sjabrõ (sõbrad), tänu ühisreisile saime veelgi paremateks sõpradeks. Täname Tartu linna kultuuriosakonda toetuse eest.\nÜritust viiakse läbi juba 12 aastat. See toimub looduskaunis mõisas jõe kaldal. Peo korraldaja on Valgevene aukonsul Klaipedas Nikolai Logvin, Valgevene ühingu Krõnitsa eestvedaja.\nKohale tulid Tartu Valgevene selts Spadki (Irina Hella Kolomiets) ja Narva Valgevene ühing Sjabrõ (Ljudmilla Annus) Eestist; ansambel Paulinka Lätist Liepajast; Klaipeda ühistu Krõnitsa ja laulugrupp Kupalinka (Valentina Snigur) Leedust ning loominguline kollektiiv Gudski Garmonik (Andrei Kolõško) Valgevenest Lida linnast.\nValgevene jaanipäeva nimetatakse Prazdnik Ivana Kupalõ ehk Kupalje (kupatsa > плавать > ujuma), sest vanasti oli jaanipäevast alates lubatud vette minna.\nKeskerakonnale tegi kopsaka annetuse sportlik ärinaine (7) Loe artiklit