Kajar Lember kaks aastat kestnud kriminaaluurimisest: «Väga sitt tunne on!» - Arvamus - Tartu Postimees\nSamal ajal ei näita lisaeelarve, et kriisil on Tartu linna eelarvele ränk mõju, see on pigem mõõdukas. Tartu linnapea Urmas Klaas\nKajar Lember kaks aastat kestnud kriminaaluurimisest: «Väga sitt tunne on!»\n23. mai 2018, 23:55\nEndine Tartu abilinnapea Kajar Lember pidas Karlova kohvikutepäeval oma koduaias kohvikut.\nKahe aasta eest Tartu abilinnapeana korduvas altkäemaksu võtmises kahtlustatavana kinni peetud Kajar Lember jätkab Vudila mängumaa pidamist, ehitab Saaremaal linnust ja tegeleb puitmajaäriga. Läinud reedel pidas Karlova kohvikutepäeval koduaias kohvikut ja grillis seal vutte. Jume on tal hea ja auto korralik. Kaks aastat on teda ennast grillinud uurimisorganid, aga milline süüdistus sellest küpseb ja mis järeldused teeb kohus, me ei tea.\nMis tunne on olla avalikkuse silmis korruptant kaks aastat järjest?\nVäga sitt tunne on, kui soovite ehedat väljendust.\nMagada saan. Olen suhteliselt hea unega, endiselt. Saan asjadega hakkma. Eks õpid sellega elama. Paraku nii on, et kui oled terve elu mitme asjaga tegelenud, siis õpid ka sellega elama. Minu trajektoor on olnud terve elu Tallinn–Tartu, nüüd on Saaremaa–Tartu. Käin iga nädal Saaremaal. Selle kohta käib võllanali, et kui mandrimehed saarlasele kallale tulevad, siis ta hakkab linnust ehitama.\nEttevõtluses jätkate. Kõik mis puudutab avalikke ameteid, on suletud ja lõpetatud.\nKaks aastat tagasi tõmbasin juhtme välja. Muidugi suhtlen inimestega, on sõbrad ja tuttavad, nendega suhtlen edasi. Ei ole keegi arvamust minust muutunud. Vähemalt need, kes enne poliitikat sõbrad olid.\nEndine rahvaliitlane, pikalt poliitikas olnud – juu ta midagi ikka tegi. Kus suitsu, seal tuld, ega õige hõlma keegi hakka ja muud vanasõnad ...\nKahju, kui selline tunne kellelgi on. Mis ma ikka oskan selle kohta ütelda.\nKui vaatate täpsustatud kahtlustust korruptsioonikaasuses, siis ma arvan, et kommentaarid on liigsed. Igaüks, kes mõelda tahab, saab aru, mis see on.\nNüüd võib juba tordile kaks küünalt panna, kuid ega Eesti inimesed ole seni lõpuni teada saanud, mis te tegite või ei teinud.\nOn kaks poolt. Üks on seotud nn soodustuskelmusega, kus kahtlustuse põhifookus on selles, et investeeringuobjektidel, millega kahe ettevõtmise kaudu olen kokku puutunud, ei ole väidetavalt panustanud omaosalusega. See on kahtlustuse jätkuv osa ja kahjuks seda kommenteerida ei saa. Aga kinnitan endiselt, et need objektid, mis puudutavad ehitusobjekte, on kõik sellised, kuhu omaosalus on pandud. Seda kavatsen ka kohtus tõestada.\nEt olen elu jooksul vaadanud ka krimisarju, siis tean, et on võimalik süütust tõestada, aga on võimalik ka olukord, et süütegu pole üldse olnud.\nFakt on see, et kõik asjad, mida olen ehitanud või loonud, on loodud eesmärgipõhiselt. Keegi ei arva ometi, et olen Vudila mängumaa iseenda tarbeks ehitanud. Fakt on, et see töötab ja toimib, pakume suvel tööd 50–60 inimesele hoolimata kahest väga keerulisest aastast, kus oma roll on olnud ilmal, aga kindlasti ka põhja lastud mainel, mis sellist asutust väga tugevalt puudutab. Aga me punnitame edasi.\nOlen viimasel kahel aastal näinud kurja vaeva, et Vudilat püsti hoida. Endiselt arvan, et see on väga äge projekt. Möönan, et võib-olla olen teinud vigu, mis puudutavad bürokraatiat, dokumentide järjepidevuse ja formaalseid vigu kuskil protsessis. Kindlasti ei ole me teinud sisulist valskust, et midagi oleks jätnud ehitamata või investeerimata või midagi pannud kõrvale. Ja see on fakt.\nAga PRIA teemal – see kaasus seisab ees. Kahtlustatav on jube lollis olukorras, ma ei tohi tegelikult kahtlustusest midagi rääkida. Seepärast jäävadki mõnes kohas i täpid vastuses ära.\nInimesena häirib mind see, et mulle on tehtud pehmelt öeldes väike vihje, et ei peaks meediaga suhtlema. Samas, kui minu kaasus kaks aastat tagasi pihta hakkas ja mind raekojas maha joosti, siis enne, kui mulle üldse anti võimalus päikest näha ja uksest välja tulla, tehti suur pressikonverents, kus mind kuulutati korduvaks altkäemaksuvõtjaks ja totaalseks korruptandiks. See teeb ehk isegi kõige rohkem haiget, sest kaks aastat hiljem saavad ka pimedad nägijaks ja praegu on linna kaasusest üleval kaks episoodi. Nende puhul on minu kommentaarid liigsed.\nEnne oli juttu korduvast altkäemaksuvõtmisest, praeguseks on üles jäänud üks episood, et ma väidetavalt olen saanud tasuta ühe juukselõikuse üheksa euro vääringus. Ja ka see on osa kahtlustusest – väidan, et ma pole altkäemaksu saanud.\nAsja teine pool on üles täheldatud Raadi puhul toimingupiirangu rikkumisena. Väidan, et ükskõik kust otsast vaadata, pole ühtegi otsust, kus mina või keegi minuga seotu oleks kasu saanud. Päris kindlasti pole seal ka midagi, milles linn oleks kahju saanud.\nEnne oli juttu korduvast altkäemaksuvõtmisest, praeguseks on üles jäänud üks episood, et ma väidetavalt olen saanud tasuta ühe juukselõikuse üheksa euro vääringus.\nJutt on korrastustöödest olukorras, kus ERMi avamine lähenes. Ja te ise soovisite osaleda Roosi tänava lennukiangaaride hoonestusõiguse konkursil.\nJah. Ja sellest plaanist teatasin pikalt ette linnavalitsuses. Teatasin ka volikogus 12. mail, sama põhjendusega. Juriidilist probleemi ma ei näinud, aga tundsin, et eetiliselt ei saa toimida nii, et konkursil osalemine käib paralleelselt tööga linnavalitsuses. Taandasin end kõikidest otsustest, mis Raadi konkursi juurde käisid, aga nii ta läks …\nLäinud sügisel korruptsioonis kahtlustatavana kinni peetud abilinnapea Artjom Suvorov ütles, et ootab kohut põnevusega, sest on enese sõnul kindel, et väljub puhaste paberitega.\nMa ei hakkaks tema kaasust kommenteerima.\nAga kas saate millgi sarnasega vastata?\nKindlasti. Kui keegi, kes on mind lähedalt näinud kaks tundi või kaks päeva, usub, et läksin täie teadmisega juuksurisse selle nimel, et saada sealt altkäemaksu üheksa eurot ja selle nimel lubasin kellelegi mingi asja teha, siis see inimene on idioot, andke mulle andeks. Ma ei oska selle kohta muud tarka öelda.\nKas teile on arusaadav, miks on uurimine kestnud nii kaua?\nEi oska öelda. Eks politsei teeb oma tööd ja nad väidavad, et kaasus on mahukas. Mul on raske kommenteerida. Arvestades seda, kui mahukalt on minu tegevust jälgitud enne 24. maid 2016, siis kindlasti korruptsioonipeatüki proportsionaalsus selle töö mahuga võrreldes ei ole normaalne ressursikulutus.\nMiks te hakkasite huvi pakkuma?\nMul on selle kohta oma arvamus, aga las see olla. Aeg näitab.\nKaasus on veel nii noor, lõpp on valgusaastate kaugusel. Ega see korruptsiooniteema … Kui ütlesin kaks aastat tagasi, et loen kahtlustust ja see on kosmos, siis nüüdseks on politsei kosmosest maa peale tulnud, aga jalad on ikka veel maast lahti.\nSealt kadus Tartu südalinna avaliku kempsu lugu.\nKadus veel muidki asju, aga see kemps oli kõige jaburam ja ületas uudiskünnise. Püüti ka väita, et olen püüdnud kedagi kuskile suunata, aga kui asju hakati lähemalt analüüsima, tuli välja, et ei ole. Minu jaoks oli kummaline, mis episoodid kõik olid sinna sisse topitud. Aga mul on hea meel, et politsei on kahe aasta töö tulemusel jõudnud arusaamisele, et selliseid asju ei ole toimunud.\nKui on korruptsiooni ilminguid, tulebki kontrollida, aga ajakulu tundub jube suur. Kohtust ei tarvitse iga kord tulla süüdimõistev otsus.\nKüsimus ei ole ainult selles kahes aastas. Kahe aasta jooksul on minu elu olnud väga häiritud. Arvan, et pool aega olen kulutanud sellele kaasusele, rääkimata juriidilistest kuludest ja ettevõtluse miinustest. Niisugune asi ei lase ju normaalselt elada, see on selge.\nJa kui vaadata veel kord proportsionaalsust, siis kogu minu füüsilise jälgimise pool on seotud korruptsiooniga, aasta otsa enne kahtlustuse esitamist on minuga väga intensiivselt tegeletud. Kui panna sinna see lõpptulemus, mis on täpsustatud kahtlustuses, siis ma ei tahaks neid sõnu kasutada, mis ma sellest arvan.\nMis te siis arvate?\nMõistliku menetlusega siin küll tegemist ei ole. Pehmelt öeldes.\nTegevuse alustamiseks pidi ju ajend olema.\nIlmselt see, kui inimene tegeleb mitme ettevõttega, tegutseb ka avalikus sektoris mitmete asjadega. Lõpuks on vist minu kõige suurem probleem liiga lahtine tekst: olen harjunud välja ütlema, mis ma asjadest arvan.\nTeatud asju olen julgenud avalikus sektoris ka puusalt otsustada. Nüüd tuleb välja, et see on olnud suur viga. Jumala eest, ära luba midagi, ära tee midagi! Tark on vaikselt oma aeg ära tiksuda, nii on lihtne linna valitseda. Kui tahad, et asjad liiguks, on vahel vaja mõni käredam sõna öelda, teha mõni põhimõtteline otsus, mida tuleb minna linnavalitsusse või volikokku kaitsma. Ma ei pea normaalseks, kui abilinnapea inimesega kohtudes kuulab kõrvad lontis ära ja ütleb vaid, et oi, pean nüüd natuke suhtlema ja otsima ja mõtlema. Kui inimesel on mure, pead otsuse vastu võtma ja asja lahendama. Tavaliselt on muredel hinnalipik küljes. Mingi kulu tuleb teha, ja kui tundub ratsionaalne, lähedki linnavalitsusse: et on probleem, minu lahendus on selline ja hind on selline. Kui linnavalitsus ütleb okei, läheb asi edasi. Kui pole okei, raputad tuhka pähe ning ütled inimesele sorry.\nSee on mõistliku linnajuhtimise puhul normaalne. Ma saan aru, et praegu on Tartu linnas tekkinud pehmelt öeldes halvatus, keegi väga ei julge midagi otsustada – kurat teab, mis jama tuleb.\nSee muidugi ei saa olla ainus järeldus, et rääkisin liiga palju ja liiga lahtiselt.\nParaku sellest on need kaasused suuresti tulnud.\nKas teil on veel mõni järeldus? Avalikus sektoris töötab endiselt palju inimesi, kes ehk mõnda olukorda ei ole tõlgendanud nii, nagu pidanuks.\nMinu enda õppetund on küll see, et kui tahta avalikus sektoris Eestis toimetada, pole võimalik, et ühe jalaga oled edasi ettevõtluses. Ma ei pea ettevõtlusest lahkumise kohustust õigeks, aga teisiti pole võimalik. See on selge järeldus.\nTartu on väike ja kogu meie riik on väike. Tunnen sadu inimesi, sadu ettevõtjaid, pooli Tartu ehitusettevõtjaid. Kui hakata eravestlusi integreerima avalikesse otsustesse, ei jõua lõpuks kuskile.\nProkuratuur on öelnud, et kahtlustust nad ei kommenteeri ja süüdistust pole oodata enne sügist.\nMulle on juba kaks aastat öeldud, et esimese kvartali lõpus tuleb süüdistus. Sain aga täpsustatud kahtlustuse. Kuni pole toimikuid saanud, ei saa ka asjaga sisuliselt tegeleda. Tean üldises plaanis, mis seal on, otsin ise vastuseid.\nKahtlustatav on kummalises positsioonis. Saad kahtlustuse, mind löödi avalikult risti, kogu soodustuskelmuse keskmes polegi mina, aga olen avaliku sektori inimene, seega meediakajastus keskendus minu ja korruptsiooni peale. Fooniga pead tegelema, avalikult midagi ise öelda ei saa.\nSoodustuskelmuse episoodides on kahtlustatavaid veel. Kas teie hoiak on, et kõik on puhtad poisid või tõmmati teile kott pähe?\nMa ei oska ju öelda, mis tehingud on teistel potis. Nii palju, kui mina neid ettevõtjaid tean, on nad kõik tublid, nende ettevõtted toimivad. Küll kunagi tuleb aeg, mil sellest saab rohkem rääkida.\nTuleb nentida, et praegu rajaneb kõik teie väidetel. Prokuratuur ei kommenteeri. Teie jutu kohaselt võiks arvata, et uurimist on teinud lambad.\nEga mina ka ei tohi kahtlustuse sisu kommenteerida ja seda ka ei tee. Kaks aastat olen end tagasi hoidnud ega ole meediale kommentaare jaganud. Aga pärast seda, kui mind on kaks aastat tembeldatud altkäemaksuvõtjaks ja pehmelt öeldes naeratuse saatel antakse paber, kus on viiel real kirjas, et ma justkui olla üks kord käinud juuksuris ja saanud üheksa euro eest tasuta lõikuse…, saab mõõt täis. See on ka põhjus, miks praegu olen valmis rohkem rääkima.\nAlar Karis: Raadi on kaugel, Toome kaugemal veel (2) Loe artiklit\nErkki Bahovski: naised, maasikad ootavad teid! (3) Loe artiklit\nLenne Rähn-Kuusik ja Ingrid Sahk: barbaarsus puhkemetsa kallal peatses kultuuripealinnas (7) Loe artiklit\nMari-Liis Pintson: üks õhupall koroonaaja tõelistele kangelastele Loe artiklit\nEili Arula: andke aega amortiseeruda Loe artiklit\nJaak Uibu: ametialane ebakompetentsus piiras epideemiatõrje tõhusust (5) Loe artiklit\nVahur Kollom: kas tõesti kaldu? Loe artiklit\nJüri Saar: Puhuge! Kõvemini! Loe artiklit\nAet Rebane: aga me ei võta ju kriisi ees solidaarset vastutust (1) Loe artiklit\nNils Niitra: mis te meie Supilinnaga tegite? (4) Loe artiklit\nEnriko Talvistu: arhitektuuri dinosaurused koroonajärgsel ajal Loe artiklit\nSander Mändoja: Pirogovi reeglid ja akadeemiline vaim (5) Loe artiklit\nJüri Kõre: räägime lemmikutest! Loe artiklit\nJätame erakonnad järelevalveta? Loe artiklit\nIrja Alakivi kiri: Ka Soome jagab koduõppel õpilastele toidupakke Loe artiklit


Müüa korter, 3 tuba, Riia 65, Tammelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Riia 65, Tammelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nMüüa hubane korter Tammelinna äärses roheluses\nLisainfo: pakettaknad, parkimine tasuta, panipaik, pööning, uus elektrijuhtmestik, kõrged laed, planeering läbi mitme korruse, eraldi sissepääs, katusekorter, toad eraldi\nSanruum: uus torustik, vann, dušš, boiler, pesumasin\nÜmbrus: teed heas seisukorras, naabrid ümberringi, asub keskuses, ümbruses eramud ja korterelamud\nKORTER OTSE OMANIKULT TINGIMISVÕIMALUSEGA!\nLähedal asuvad Maarjamõisa polikliinik ja haigla, samuti väga hea bussiühendus (lähim ühistranspordi peatus alla 500m) . Jalgsi kesklinna (Raekoja plats 1,8 km) 20 min. Lähim pood Lembitu konsum (alla 1 km, jalgsi 5 min), lähim kool (alla 1 km) Tamme kool . Lähimad lasteaiad (alla 1 km) Tõruke ja Maarjamõisa.\n- majas 5 korterit, elab 3 leibkonda\n- välisfassaad renoveeritud (soojustus ja uus laudvooder)\n- uus valtsplekk katus\n- maja-alune kelder, keldriboksidega; korteri juurde kuulub 1 privaatne keldriboks\n- majal puuduvad laenud\n- ühistu loodud\n- vahetatud juhtmestik ja torustikud\n- läbi kolme korruse\n- esimesel korrusel eraldi sissekäik, koos koridori ja esikuga.\n- teisel korrusel praegune eluruum - vannituba/wc, pesukuivatusruum/panipaik, köök, 3 tuba (söögituba, magamistuba ja elutuba), panipaik, veranda. 2 lahtist piirdega rõdu - maja ees ja maja taga\n- kolmandal korrusel välja ehitamata pööning, kasuliku pinnaga 61m2. Pööningu väljaehitamisega lisanduks korterile veel kolm tuba/ruumi. Samuti on kolmandal korrusel piirdeta rõdu maja taga. Pööningule on paigaldatud aknad.\nHetkel viib teiselt korruselt kolmandale ajutine trepp. Uue trepi ehituseks olemas trepi detailid (metallkonstruktsioon ja puitastmed).\n- teine ja kolmas korrus on maja läbiva planeeringuga, väga valgusküllane.\nKorteris on kolmekordsed puitpakettaknad, vanad puitlaudis põrandad, uued siseuksed, täielikult renoveeritud elektrijuhtmestik ja torustikud, uus sanitaartehnika. Paigaldatud (2019 aastal) uus gaasikatel.\nRenoveerimisel kasutatud looduslikke materjale: savikrohv, tadelakt, naturaalsed õlid, kaseiinvärvid.\nTubades on radikad, vannitoas põrandaküte.\nKorteril on kasutada 3x32 A.\nInterneti toob majja Elion\n- tasuta, maja hoovis\n- maja juurde kuulub suur aed koos viljapuude- ja põõsastega, suur muruplats. Lõkkekoht.\n- laste mängumaja ja liivakast\nLähim lasteaed ~ 710 m Tartu Maarjamõisa Lasteaed\n~ 760 m Tartu Lasteaed Tõruke\n~ 980 m Tartu Lasteaed Naerumaa\nLähim kool ~ 480 m Tartu Tamme Kool\nLähim peatus ~ 260 m Kaubajaam 18\n~ 340 m Lembitu 1 11 22 24 25 3 5 7\n175 000 € 1 123 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 3 tuba - Riia 65, Tammelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3102076 Kommentaar:


Minu Kopenhaagen – Tikri Päevaraamat\nSain Kati Nielseni “Minu Kopenhaageni” raamatukogust juba eelmisel nädalal, kuid tegemist oli nii palju, et raamat jäi esiti lauanurgale oma aega ootama. Kui ma selle lõpuks paar õhtut tagasi ette võtsin, ei suutnud käest panna enne, kui silmad konkreetselt kinni vajuma hakkasid. Ei ole mul praegu lugemiseks muud aega kui õhtuti enne magama minekut ja enne keskkööd jõuan voodisse harva… Niisiis läks suisa kolm õhtut, enne kui raamat läbi sai :)\nJa see oli suurepärane – lihtsalt suurepärane.\nKohe alustuseks pean ära mainima selle, et autor on suurepärane sõnasepp. Minu-sarja kirjutajad on oma kirjastiililt väga erinevad ja eks see olegi loogiline. Enamik raamatuid on kirja pandud pigem üsna lihtsas stiilis. Mitte et praegune nüüd keeruline oleks olnud, aga oli kuidagi… Viimistletum, kujundlikum, meenutas kohati veidi ilukirjandust. Tõeline nauding oli lugeda.\nMis mulle Minu-sarja juures alati väga meeldib – kui tegu pole pelga riigi/linna kirjeldusega, vaid sisse on toodud ka isiklik suhteliin. Mida isiklikum, seda parem – minu jaoks siis :) See oli siin läbivalt olemas ja jällegi – ülimalt meisterlikult sisse põimitud. Kohe põnev oli.\nPeatükid autori tütre sulest olid midagi täiesti uut, kunagi varem pole Minu-sarjas sellist asja olnud. Väga muhe lugemine oli, lapse vaatenurk on ikka natuke teistsugune.\nNo ja lõpetuseks muidugi Kopenhaagen ise! Skandinaaviamaad on mulle alati sümpaatsed olnud, aga mingil põhjusel on Taani neist alati kõige enam meeldinud. Pole oluline, et ma pole seal kunagi käinud :D Mulle meeldivad multikultuursed pealinnad, Kopenhaagen tundub paik, kus oleks ääretult mõnus elada. Jalgrattad! Oo, ja siis veel muidugi taanlaste hygge. Just nende eluviis on see, mis mind enim võlub.\nSee raamat oli kirjutatud suure armastusega ja sellepärast oli seda ka nii hea lugeda. Ma tahaks nüüd natuke Taanis elada :) Mitte muidugi praegu või ehk mitte üldse päriselt, aga lihtsalt… Nii sümpaatne tundus see kõik.\nÜhesõnaga järjekordne lemmik Minu-sarjas :)\nOne Response to “Minu Kopenhaagen”\nKati Nielsen says:\n21. December 2013 at 00:13\nMul on väga hea meel, et raamat meeldis ja Kopenhaageni vastu huvi äratas.\nBlogimajutuse saaga Kõik hääletama, KOHE!


Las Vegas kolib Mohegan Gaming and Entertainment'i poole | Tasuta Kasiino Mängud\nLas Vegas kolib Mohegan Gaming and Entertainment’i poole\nMohegan Gaming and Entertainment avalikustas ametlikult uue kasiino logo, mis hakkab tegutsema tulevases Virgin Hotels Las Vegase saalis, paljastades lisaks Nevada ettevõtte kahe tippjuhi identiteedid.\nFöderaalselt tunnustatud Mohegan Tribe’i kasiinot opereeriv haru kasutas kolmapäeval ametlikku pressiteadet, milles täpsustas, et tema uusim ettevõte hakatakse ristima Mohegani päikese kasiinosse Virgin Hotels Las Vegases ning selle esmaettekanded on kavandatud aasta lõpuks koos komplektiga 60 000 ruutjalga mängupõrand koos maailmatasemel salongide, baaride ja restoranidega.\n1990. aastal avatud Hard Rocki hotell ja Las Vegase kasiino, kinnistu 16,7 aakrit müüdi 2018. aastal Virgin Group Limitedi hotellijaoskonnale, enne kui see viis kuud tagasi aknaluugi alla tehti 200 miljoni dollarine renoveerimine. Nevada saal avatakse nüüd peagi uuesti Virgin hotellid Las Vegas pakkudes kasiinot alates Mohegani mängimine ja meelelahutus samuti umbes 130 000 ruutjalga ümber modelleeritud konverentside, koosolekute ja ürituste ruumi.\nMohegan Gaming and Entertainment vastutab juba kaguosa eest ConnecticutHiiglaslik Mohegan Sun’i saal ja Mohegan Sun Pocono vara Wilkes-Barre lähedal, Pennsylvaniaja kasutas saabumise kirjeldamiseks pressiteadet Mohegan Sun kasiino Virgin Hotels Las Vegases kui „esimene tribal kasiino kohalolek mainekal Las Vegase turul”. Lisaks väitis ta, et Clarki maakond ettevõte on mõeldud toomakõik elevus”Kohalikule hasartmänguturule ja võimaldada klientidel teenida preemiaid, mida nad saavad lunastada enam kui 100 mujal, sealhulgas Atlantic City‘S Resorts Casino Hotel ja Ilani Casino Resort in Washington.\nSelle juhtimiseks Nevada avaüritus ja Mohegan Gaming ja meelelahutus teatasid, et on määranud kogenud tööstuse spetsialisti Joe Hasson töötada Las Vegase Virgin Hotels Mohegan Sun kasiino peadirektorina. See kuulutas, et endise Red Rock Resorts Incorporatedi tippjuhi ülesandeks on „kontrollida äritegevuse ja finantstulemuste strateegilist suundaTagades lisaks selle toimimise ja regulatiivse terviklikkuse ning sõnastades strateegiaid külaliste kogemuste, tõhususe ja tulemuste parandamiseks.\nLisaks kuulutas hõimukasiinohaldur, et on oma nime andnud Tyleri konversioon peatselt avatava Mohegan Sun kasiino turundusdirektorina Virgin Hotels Las Vegases, kus ta vastutab kõigi reklaami-, turundus- ja müügiedendusalaste ülesannete eest.\nMohegan Gaming and Entertainment tegevjuht Mario Kontomerkos nimetas logo paljastamist ja kahte kohtumist „oluline verstapost“Enne kui väita, et tema ettevõte soovib nüüd tuua”maailmatasemel mängimineOma lojaalsete põnevusotsijate võrku maailma meelelahutuspealinn. ”\nLoe Kontomerkose avaldust…\n„Tööstusveteranidega, nagu Joe ja Tyler, Virgin Hotels Las Vegase Mohegan Sun Casino juhtimisel, oleme kindlad, et meie esimene ettevõtmine Las Vegasesse on viljakas ja ootame külalisi vastu võtma sel aastal hiljem. ”


Kasjutaja konto turvalisus (2SV) | Envoice Help Center\nKasjutaja konto turvalisus (2SV)\nKuidas lubada oma Envoice kontol kaheastmeline kinnitamine\nLubades oma Envoice kontol kaheastmelise kinnitamise (tuntud ka kahe teguriga autentimisena), lisate oma kontole lisaturvakihi. Sisselogimine toimub kasutajanime (e-posti aadress) ja parooliga ning lisaks teie telefonile saadetud koodidega (sms või rakendus)\nKui teid on kutsutud liituma Envoice keskkonnas mõne ettevõtte kontoga, võib juhtuda, et antud ettevõtte kontol on kaheastmelise kinnitamine muudetud kohustuslikuks ja seega peate ka selle seadistama oma kasutajakontol.\nKaheastmelise kinnitamise sisselülitamine kasutajakontol\nMine envoice.eu ja logi sisse oma e-posti ja parooliga.\nEkraani üleval paremal nurgas, vajuta oma nimel ja seejärel Seaded\nMine lehele turvalisus ja lülita sisse Kaheastmeline kinnitamine\nVali, kas soovid turvakoodi saada autentimisrakendusest või tekstsõnumina (sms).\nKui valisid autentimisrakenduse\nKui sul veel ei ole, Lae alla mõni autentimisrakendus (näiteks Google Authenticator) või kasuta olemasolevat autentimisrakendust. Vajuta "Alusta" või "Lisa" vms. ja skaneeri nutifoni rakendusega QR kood arvutiekraanilt.\nSisesta arvutisse autentimisrakenduse poolt genereeritud turvakood ja vajuta Edasi.\nTagavara meetodiks tuleb sisestada ka oma telefoninumber.\nKui valisid turvakoodid tekstsõnumina\nSisesta oma mobiilinumber\nKaheastmelise kinnitamise välja lülitamine\nSinu Envoice konto on palju turvalisem, kui sa pead lisaks paroolile ka turvakoodi sisestama. Kui sa eemaldad selle täiendava turvameetme vajad Envoice kontole sisselogimiseks ainult e-posti aadressi ja parooli. Nii võib sinu kontole sissemurdmine osutuda palju lihtsamaks.\nKui sinu poolt kasutatava Envoice ettevõtte kontol on kaheastmeline kinnitamine määratud kohustuslikuks, ei saa sa ettevõtte kontole iseneda ilma kaheastmelise kinnitamiseta.\nMine lehele turvalisus ja lülita välja Kaheastmeline kinnitamine\nTurvakaalutlustel pead isestama oma parooli\nKaheastmeline kinnitamine ettevõtte kontol\nKaheastmelise kinnitamise nõue ettevõtte seadistustes, muudab selle kohustuslikuks kõikidele kasutajatele, kes soovivad ettevõtte kontole siseneda.\nKõik kasutajad peavad kaheastmelise kinnitamise seadistama oma kontol iseseisvalt. [Vaata : Kaheastmelise kinnitamise sisselülitamine kasutajakontol]\nKaheastmelise kinnitamise sisselülitamine ettevõtte kontol\nVajuta Seadistused ja seejärel Üldine\nLiigu sektsiooni Turvalisus ja lülita sisse Kaheastmeline kinnitamine\nTähelepanu: Kaheastmelist kinnitamist ei saa ettevõtte seadistustes sisse lülitada, kui kui sinul, ettevõtte konto administraatorina, ei ole kaheastmeline kinnitamine sisse lülitatud. [Vaata : Kaheastmelise kinnitamise sisselülitamine kasutajakontol]\nKaheastmelise kinnitamise välja lülitamine ettevõtte kontol\nSinu ettevõtte Envoice konto on palju turvalisem, kui kaheastmeline kinnitamine on nõutud. Selle nõude eemaldamisel saavad kasutajad ettevõtte kontole siseneda ainult e-posti aadressi ja parooliga.\nSellegipoolest, isegi kui kaheastmeline kinnitamine ettevõtte kontol ei ole nõutud, saavad ettevõtte konto kasutajad selle oma kasutajakontol sisse lülitada ja sisselogimiseks kasutada.\nLiigu sektsiooni Turvalisus ja lülita välja Kaheastmeline kinnitamine


Ühesuunalise perspektiivi reeglid jäävad alati õigeks ja ei muutu - Kunstitehnikad - 2020\nÜhesuunalise perspektiivi reeglid jäävad alati õigeks ja ei muutu - Kunstitehnikad - 2020\nSaate oma pead kallutada, näpistada, pilgutada või silmi hõõruda - see ei muuda asja\n101 Great Answers to the Toughest Interview Questions (September 2020)\nKoda autor Vincent van Gogh, õlimaal.\nTore, et meie muutuvas maailmas on vähe asju, mis püsivad muutumatuna. Kindlasti kehtivad ühepunktilise perspektiivi reeglid. Kui olete avastanud, mis selle lineaarse perspektiivi aspekti taga on, saate maalida, joonistada ja visandada ükskõik mida - alates maastikest kuni inimkehani kuni natüürmortiteni - et vaadata tõeliselt ja nagu ta tegelikult hõivab ruumi, kus te seda asute.\nÜhepunktiline perspektiiv - määratletud\nÜhepunktiline perspektiiv on lineaarse perspektiivi erinäide, milles kõik taanduvad paralleelsed jooned kohtuvad ühes punktis, mida nimetatakse kaduvaks punktiks. Sageli kasutatav näide on illusioon, et paralleelsete rööbaste rööbaste otsimine näib kaugenevat, ehkki me teame, et see pole tõsi, kuid just nii tajub silm kaugust. Kunstnikud saavad seda silmapilku kasutada oma maalides ruumilise sügavuse loomiseks.\nMe oleme kõik üsna tuttavad silmapiiriga. Kui teete selle raudteede komplekti pildi, näete, kus ﬂ maismaal kohtub taevaga; see kujuteldav joon, kus taevas kohtub maaga, on silmapiir. Kui me oleksime merel, oleks horisont joon, kus taevas kohtub merega.\nÜhepunktilises perspektiivis asuvad kaduvad punktid silmapiiril, seega on oluline, et me teaksime, kus horisont asub. Kui teie stseen sisaldab ﬂ maal või ookeanil, olete valmis. Silmaringi leidmine on hetkeline; saate seda selgelt näha. Kuid oletame, et teel on objekte, näiteks künkaid, ja te ei näe silmapiiri, nii et te ei saa öelda, kuhu kadumispunkt panna?\nLükake sõna horisont ja asendage silmade kõrgus. Need on üks ja sama asi, kuid kuigi te ei saa alati öelda, kus on silmapiir, teate siiski, kus asub teie silmade tase: see on kujuteldav horisontaaltasapind, mis läbib teie silmi. Kui püsti tõusete, tõuseb teie silmade tase koos teiega; kui istud, siis silmade tase langeb.\nGeorges Seurat 'La Grande Jatte, õlimaal, 1886.\nMis siis, kui kallutate oma pead?\nSilma kõrguse määratlemisel pole vahet, kas kallutate oma pead üles, alla või küljele. Võite pilgutada, pilgutada, silmi sulgeda, neid hõõruda - ükskõik, mida te teete, jääb silmade kõrgus alati samaks. See on ikkagi horisontaaltasapind, mis läbib teie silmi ja see tasapind on maapinnaga paralleelne (mis on ju horisontaalne tähendus). OK, nii et kui kallutada pead ühele poole, nii et üks silm on teisest madalam, siis mis saab? Jagame lihtsalt erinevuse ja ütleme, et silmade kõrgus on horisontaaltasand üle nina silla, silmade vahel poolel teel!\nHoidke oma silmade taset\n6 viisi, kuidas oma maastikupliiatsijooniseid üles ehitada!\nTehnika teisipäeviti: käsitsi valmistatud pühadekingitused\nTeie parim maastikumaalimise kogemus\nSeal, kus Hillary ja Trump kunstidel seisavad\nStseenide taga Crystal Neubauer\nAkvarellimaalimise tehnikad: märg klaasimine\nVärvilised pliiatsitehnikad, kunstnik Janie Gildow, akrüülvärvimine, segameediumid\nPastellide portreede maalimisvõtted: maaliline lähenemine\nKunstniku loogika: perspektiivjoonistamise põhialused\nMärg märjasse akvarellmaali autor Dale Laitinen


Ekspert selgitab: mida teeb kriis pooleli jäänud kinnisvaraarendustega? | Kodugeenius\n27. mai 2020 kell&nbsp08:52\n1Partneri juhi sõnul tehakse valmis arendused, mille ehitusleping sõlmitud ja pool maja püsti. Inimestel on kodu ikka vaja ning heas asukohas ning suure müügipotentsiaaliga projektid valmivad nii ehk naa.\nNäiteks kerkib Lasnamäe Majaka asumisse Tallinna ülemise tuletorni ümber väga eriline, kuid mõistliku hinnaga kvartal, mille tehingud toimuvad ka praegusel ajal. Nõrgemad või päris algusetapis projektid on aga seisma pandud, et mingi selgus ära oodata,” kommenteeris Vahter.\nMärksõnad: kinnisvara, koroonakriis, tondiloss, uusarendus


Millised oad on kasulikud suhkruhaiguse korral ja kas võite selle haiguse raviks kasutada? - Ravi 2020\nJa see ei ole üllatav, sest oad suudavad toime tulla keha kõige tõsisemate probleemidega. Huvitav on tutvuda selle taime võimalustega, et tuua oma toitu aedadesse ja aidata keha püsida tugevaks ja tervena paljude aastate jooksul. Oad on ilusad selle poolest, et need esindavad rikkaimat valke, süsivesikuid ja aminohappeid, mis aitavad taastada glükoosi taset veres ja leevendavad inimese seisundit. Lisaks sellele on haruldane ja tõeliselt suurim omadus, mis on võrdsustatud inuliini komponentidega, mis muudab selle lihtsalt kõrge vere suhkrusisaldusega inimeste jaoks väga oluliseks tooteks.\nValge ubade paprika (tavapärased ubade lehed) - ravib kõiki kroonilisi haigusi, nakkuslikke, pankreas põletikke, septilisi protsesse (pürolonefriit, pankreatiit, haavandid), isegi haavandeid, stafülokokke, kõiki sisemisi haigusi. Pange käputäis 1-liitrisele toorveele kaunad, keetke siis 15 minutit. ja katke rätikuga 1,5 tundi. Võtke pool tassi 2 korda päevas tühja kõhuga. Kui inimene on üle 100 kg, siis klaas. Kõrvaltoime on suhkru vähenemine, seega on kogu aeg magus.\nSD-2 + süda ja kilpnäärme leiti närvisüsteemil. Pole võimu. Kuidas süüa ube? Kus tellida rattad? Kui palju nad maksavad? Lõppude lõpuks olen ma pensionär.


Kommentaarid - Jörg Asmussen: ükski tulemüür pole piisav, kui valitsus tööd ei tee\nArvamus Eesti Välismaa Majandus Laupäevaleht LP Kultuur Sport Melu Karikatuur Koomiksid Päevalehe digileht Jörg Asmussen: ükski tulemüür pole piisav, kui valitsus tööd ei tee\nmeie loodame siiski kõige paremat- lootus sureb viimasena! Parem õudne lõpp kui lõputu õudus: : http://www.youtube.com/watch?v=er1v7T5fUkc ja lisa ei jäänud tulemata: http://uudised.err.ee/index.php?06249689\nseni kui teised eruroopa riigid kasutavad eesti turgu oma kümneid ja ka sadu korda toetatud kaupade turuna pole vaja siin enam mingeid töiendavaid koore riisumisi üritada.\nvõrdustagu eesti EU töisliikmena toetuste määradega ja siis tulge euroopast näpuga vehkima.\nNo kui asmussen juba ütleb, et Eestis leiab valitsus mooduse kuidas ESM-i leping ratifitseerida, siis ta ilmselt teab juba midagi, mida vaene eesti rahvas veel ei tea. Imelik küll kuidas võõrriikide kodanikud on nii informeeritud? Kas see pole julgeolekurisk, kui eesti PS vastavalt EKP soovidele muutma hakatakse või lihtsalt sellega vastuollu minnakse.\nnüüd oleks viimane aeg valitsusel ka näidata, et ta on mingigig valitsus. Kui see maffialaadne leping on eesmärgiga , et ka uued liikmesriigid oleksid võrdsed vanade liikmesriikidega, siis küsigem....tehkem ka PÕLLUMAJANDUSTOETUSED RIKASTE RIIKIDEGA VÕRDSEKS.\n"See kõik (EKP meetmed, tulemüürid, reformid) on aidanud ebakindlust vähendada."\nTegelikkus on otse vastupidine. EKP erakorralised meetmed (LTRO 21.12.2011 ja 29.02.2012) tõid küll hetkeks Hispaania ja Itaalia 10 a. riigivõlakirjade intressid ca 5% peale, kuid alates aprillist näitavad need jälle tõusutendentsi (praegu on ligi 6%). St, et EKP peab hakkama jälle erakorralisi meetmeid rakendama. Kuid nende meetmete rakendamise peamine vastane on olnud/on Saksamaa Keskpank. Ja põhjuseks on hirm inflatsiooni kasvu ees. Mis puudutab tulemüüre, siis need on täielikult võimetud kriisi lahendama. Reformid aga tähendavad peamiselt kärpimist. Kärpimine aga ei tee midagi muud kui taastoodab uut kärpimist. Seega mitte, et "see kõik on aidanud ebakindlust vähendada", vaid vastupidi, "see kõik on aidanud ebakindlust..." suurendada. Vasta\ntulemüür? Leidke ikka mõni muu sobivam rahandust puudutav sõna.


Postimehe aruanne: Kalev hävis tänavu põhimõttelises lahingus juba neljandat korda - VTB Ühisliiga - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPostimehe aruanne: Kalev hävis tänavu põhimõttelises lahingus juba neljandat korda\n4. veebruar 2019, 20:59\nValitsev Eesti meister Kalev/Cramo ei murdnud needust, kaotades koduses Kalevi spordihallis põhimõttelises lahingus lätlaste Riia VEFile 75:85. Naaberriikide suurklubid läksid sel hooajal vastamisi juba neljandat korda ja ka eelmised kolm lahingut kuulusid mullu Läti meistriliigas hõbemedali pälvinud VEFile.\nKui kaks kaotust Eesti-Läti liigas võib Kalevile andestada ja paigutada «tööõnnetused» rubriiki, siis VTB Ühisliiga krahhidele puuduvad vabandused. Kalevlased ihkasid vigade parandust, aga seda ei tulnud. Järgnevad Postimehe tähelepanekud Kalevi spordihallist.\nRabe ja emotsionaalne start. Mõlemad meeskonnad olid esimestel minutitel hädas visketabavusega. Kuigi külalised leidsid oma probleemidele lahenduse ning särasid mitmel puhul kiirete ja resultatiivsete üleminekutega kaitsest rünnakule, siis võõrustajate rünnak ei tahtnud kuidagi sujuda.\nKalevi peatreener Donaldas Kairys hakkas varakult käsi laiutama ja vahetas mängu seitsmendaks minutiks kogu algviisiku välja. Teise veerandaja algul läks olukord eriti tuliseks, kui kalevlaste korvialune jõud Arnett Moultrie rääkis endale tehnilise vea. Emotsionaalne Kairys rahustas emotsionaalse hoolealuse maha. Kalev kaotas avapoolaja nelja punktiga 36.40.\nMasendav kaugvisete protsent. Kui tänapäevakorvpallis võita, siis peab olema kuum ka kolmepunktijoone taga. Mõistagi on ka erandeid, aga seekord polnud kohe üldse Kalevi päev, sest 17st kaugviskest läbis korvirõnga vaid kaks sooritust. Senist hooaja keskmist punktisummat (73) mängu kohta märkimisväärselt parandanud VEF tulistas kaugviskeid see-eest aga mõnuga – 26st viskest tabas tosin.\nPingutustest polnud tolku. Sisuliselt kogu mängu tagaajaja rollis olnud Kalev võttis jalad kõhu alt välja kolmanda veerandajal keskpaigas. Kalevil puudus kogu esimese poolaja liider, kes ohjad haaraks ja enda peale võtaks. Tavalised vedurid Branko Mirkovic ja Chavaughn Lewis tegid keskpärasest kahvatuma esituse. Sedapuhku kerkisid esile kapten Kristjan Kangur ja Moultrie, kes aitasid Kalevi raskel ajal kaotusseisust välja.\nNeed mehed tõmbasid kolmandal veerandajal käima ka meeskonnakaaslased ja Kalevi spordihalli kogunenud publiku. VEF mattis aga Kalevi lootused viimase kümneminutilise perioodi algul tehtud 12:0 spurdiga. Sisuliselt sinna ka Kalevi šanss läks, sest VEF enam eduseisu käest ei andnud.\nJärgmised mängud. Kalev jagab VTB Ühisliigas kuue võidu ja üheksa kaotusega viimast play-off’i ehk kaheksandat kohta. Põhihooaja lõpuni jääb Kalevil pidada 11 kohtumist. Järgmisel nädalal kohtub Kalev kodus (11.02) Krasnojarski Jenisseiga ja võõrsil (14.02) Saraatovi Avtodoriga.\nAivar Kuusmaa kommentaarid pärast kohtumist:\nEnne mängu (eelvaade: Kalevi kodulehekülg):\nOmavahelised mängud tänavusel hooajal (vajuta skoori peale, et näha protokolli):\n9. jaanuar 2019 Riia VEF – Kalev/Cramo 84:66 (Eesti-Läti korvpalliliiga)\n22. november 2018 Kalev/Cramo – Riia VEF 82:91 (Eesti-Läti korvpalliliiga)\n31. oktoober 2018 Riia VEF – Kalev/Cramo 82:74 (korvpalli VTB Ühisliiga)\nVTB Ühisliiga põhiturniiri esimese poole läbis kahest Balti klubist selgelt paremini Kalev, kes jagab 6 võidu ja 8 kaotusega tabelis kaheksandat kuni üheksandat kohta. Janis Gailitise hoolealused on kogunud aga vaid 3 võitu ja suisa 13 kaotust, mis tähendab, et lätlased viiks play-off’i üksnes hirmkõva lõpuspurt.\nVEFi üks kolmest võidust tuli seejuures oktoobri viimasel päeval just Kalevi vastu, kui koduväljakul alistati meie esiklubi 82:74. Tõsi, Donaldas Kairyse meeskonnal oli Riias tõesti ka halb päev. Just VEF-i vastu tegi oma viimase mängu Kalevi särgis Ivan Almeida, kes tänaseks mängib juba Poola kõrgliigaklubis.\nVEF on saatnud viimastel kuudel meeskonnast ära kolm leegionäri ning mängib erinevalt enamikest Ühisliiga klubidest suuresti oma jõududega. Meeskonna resultatiivseim mängija on Andrejs Gražulis, kes viskab keskmiselt 12 punkti ja võtab 6 lauapalli mängu kohta. Kolmest alles jäänud võõrjõust (kõik ameeriklased) küündib ainsana keskmine punktisaak kümneni Steve Zackil. Viimatises Ühisliiga mängus (77:90 kaotus Astanale) oli just Zack VEFi kõige tulemuslikum 21 punkti ja 14 lauapalliga.\nEesti ja Läti esiklubi on Ühisliigas kohtunud 13 korral, neist 4 on võitnud Kalev.\nVeebruari esimeses pooles ootab Kalevit idaliigas ees veel kaks tähtsat mängu, kui esmalt kohtutakse kodus Krasnojarski Jenisseiga (11.02) ja seejärel võõrsil Saraatovi Avtodoriga (14.02).


Buduaari GURMEEKOOL vol 1: Vürtsikad trühvlid tumedast Cavalier šokolaadist | Buduaar\nBuduaari GURMEEKOOL vol 1: Vürtsikad trühvlid tumedast Cavalier šokolaadist\n2014. aasta 12. detsember 08:07\nBuduaaril toimus taaskord tore kooskokkamise üritus, kus saime uusi talveõhtutesse sobivaid magusroogade ideid ning õppisime restoran Dominic salapärases vanalinnahoone köögis sealse peakoka Allar Oeselja käe all neid ise ka valmistama.\nKuna šokolaadi söömine vallandab ajus õnnehormoone, siis kaasasime oma retseptidesse ka äsja Eestisse müügile saabunud hinnatud Belgia Cavalier šokolaadid. Roogadele lisasid maitseelamust Eesti kuulsaima joogi Vana Tallinn uued, just talveaega sobivad tooted. Veetsime koos sõpradega restoranis Dominic koos kokates meeldivalt aega ja varusime talveaega õnnetunnet ning soojendavaid maitseelamusi. Esimesena valmistasime vürtsikaid trühvleid, mis vajasid enne lauale kandmist külmikus ka tahenemisaega.\nVürtsikad trühvlid tumedast šokolaadist\n300 g Cavalier Dessert Fondant küpsetusšokolaadi\nkaunistamiseks purustatud pähkleid ja šokolaadi\nCavalier Dessert Chocolate Fondant, 300 g\nBelgias valmistatud suhkruvabad tumedad šokolaadinööbikesed.\nCavalier šokolaadid on müügil suuremates Selverites, Stockmannis, Tallinna ja Tartu Kaubamajas ja Lesscarbs e-poes www.lesscarbs.eu.\nSulata veevannil šokolaad nii, et asetad veega täidetud suurema kastruli peale veidi väiksema nõu, kuhu lisad šokolaaditükid. Lase vesi keema ja liiguta šokolaadi, kuni see on sulanud. Vala vahukoor potti, lisa või ja aja keema. Lisa hulka Cavalier tumeda šokolaadi tükid. Kui šokolaad on sulanud, lisa toorjuust ja Vana Tallinn Winter Spice liköör ning sega hoolikalt läbi. Tõsta saadud mass külmkappi ja jäta seisma, kuni mass on piisavalt tahke. Vormi tahkunud trühvlimassist teelusika abil pallikesed.\nKui sul on olemas trühvlivormid, siis täida vormid sooja trühvlimassiga ja tõsta külma. Keeruta tahenenud trühvleid selles samas sulatatud tumedas šokolaadis ja puista peale hakitud pähkleid.\nJoogikooslus: Vana Tallinn Winter Spice liköör, greibimahl\nVala ohtra jääga täidetud klaasi võrdsetes kogustes Vana Tallinn Winter Spice likööri ja greibimahla.\nJärgmine talvise gurmeekooli retsept juba järgmisel reedel!


Ehmatav vaatepilt: süütuna näiv merilõvi tõmbas uudistama tulnud väikese tüdruku vee alla - Lemmikloom\nEhmatav vaatepilt: süütuna näiv merilõvi tõmbas uudistama tulnud väikese tüdruku vee alla\nSee šokeeriv intsident leidis aset Richmondis Briti Kolumbias Kanadas. Sildid, mis sõnavad, et looduses elavaid loomi on keelatud toita, ei ole sinna pandud niisama ja neist reeglitest tasub just selliste ehmatavate olukordade vältimiseks kinni pidada. Tänu kiirele reageerimisele päästeti tüdruk veest vaid mõne hetkega.\nMetsloomi kunstlikult söötes tekitavad inimesed loomale halva harjumuse, mille tulemusel hakkavad loomad inimesi toiduga seostama. Seal, kus on inimene, sealt saab ka süüa. Just selline pilt sööbib neile mällu. See võib aga viia taoliste ohtlike situatsioonideni nagu siin videos näha on.\nMerilõvil on olnud eelnev kogemus, et turistid, kes neid kaldaäärele uudistama tulevad, poetavad sageli vette ka toidupalasid. Nii, kui tüdruk äärele istus ja kleit üle serva lehvis, arvas loom, et tegu on toiduga. Ilma pikemalt mõtlemata haaras ta tüdruku järele, pidades seda ekslikult toidupalaks.\nMuhe VIDEO: merilõvi võtab päikest nagu tõeline supelsaks\nHüva nõu: kui laps igatseb akvaariumi


Revali müügidirektor: Vene turistid tulevad jälle - Äripäev\nRevali müügidirektor: Vene turistid tulevad jälle\nRevali Tallinna müügi-ja\nmarketingidirektori Marko Männimetsa sõnul on Tallinna Reval hotellides peatunud\nrohkem Vene turiste võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.\n"Selle aasta esimesel poolaastal on turiste Venemaalt Tallinna Reval hotellides peatunud rohkem võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Siin on oma osa kindlasti nii eelmise aasta aprillisündmustel, kus külaliste arv Venemaalt langes märkimisväärselt. Nüüdseks on see osa taastunud. Kuid oma roll on kindlasti liitumisel Schengeni tsooniga, mis võimaldab eriti lihtsalt just individuaalreisijatel ilma vahendajate abita Eestisse tulla," kommenteeris Männimets Reval Hotelsi hotelliketi Tallinna hotellide - Reval Hotel Olümpia, Reval Hotel Central ja Reval Park Hotel Casino, Reval Inn - külastajate arvu muutust võrreldes mullu sama perioodiga.\nRootsi turistide arv on Tallinna Reval hotellides esimesel poolaastal kasvanud, kuid nii Norra kui ka Suurbritannia turistide arvus on märgata langustrendi. "Üheks põhjuseks siin on odavlennuliinid, mis avamisel tõid sihtkohariigile tähelepanu, kuid mis nüüd on tagasihoidlikumaks jäänud," selgitas Männimets.\nEsimesel poolaastal kasutas majutusettevõtete teenuseid 38 000 turisti rohkem kui mullu samal perioodil, teatas statistikaamet. 2008. aasta I poolaastal peatus majutusettevõtetes üle miljoni turisti, neist 59% olid välisturistid. Eesti turismi peamistest partnerriikidest Soomest, Venemaalt, Lätist, Saksamaalt, Leedust ja Poolast saabus rohkem turiste kui aasta tagasi samal perioodil.


Karja tahab endale uut volleväljakut (1)\n– 15/05/2015Rubriik: Maakond\nInternetiportaali Delfi lugejad saavad 17. maini hääletada, kuhu võiksid Eesti võrkpalli liit ja Credit 24 rahvaliiga koos kohalike elanikega uued võrkpalliplatsid rajada. Kümne kandidaadi seas on ka Leisi valla Karja küla.\n“Kuna Karja võrkpalliväljak on praegu väga kehvas seisus, siis viimastel suvedel ei ole väljakut kuigi aktiivselt kasutatud. Mitmed Karja elanikud on otsinud ka muid kohti, kus saaks rannavollet mängida – nt Leisi, Jõiste rand,” rääkis Karja külast pärit noor ja arvestatav võrkpallur, korduvalt Saarte mängudel osalenud ja Karja küla võrguprojekti kirjutanud Kadi Mägi.\nTa ise on samuti sõitnud Leisi, et sealsel väljakul trenni teha. “Samas on Karja piisavalt suur koht, kus võiks olla korralik võrkpalliväljak,” märkis ta.\nKuna elanikke on Karjas palju ja huvi spordi vastu suur, siis usub Mägi, et uus volleplats niisama seisma kindlasti ei jääks ja suvisel ajal oleks kasutajaid päris palju. Samuti on Karjas igal suvel palju nn suvesaarlasi.\n“Kõigi nende inimeste hulgas on palju spordi- ja võrkpallisõpru, kes tahaksid suvel rannavollet mängida, kuid rohtu kasvanud ja kõva võrkpalliplats küla staadionil ei lase mängimist enam nautida ja meelitab üha vähem inimesi ligi,” põhjendas Kadi Mägi uue platsi vajalikkust.\nSamuti lubaks uus võrkpalliplats tuua Karja tagasi Jaanivolle, mis aastaid tagasi toimuski Karjas, kuid viidi võrkpalliväljaku halva olukorra tõttu üle Leisi. Lisaks saaks uut väljakut kasutada muudekski üritusteks ja võistlusteks (nt perepäev, mis toimub Karjas igal kevadel, noorte trennid jne).\n“Seega aitaks uus volleplats kaasa ka üldisele külaelu elavnemisele. Karja elanikud on tõesti aktiivsed ja sportlikud ning tunneksid suurt rõõmu, kui Karja saaks endale uue võrkpalliväljaku,” kutsus Kadi Mägi kõiki saarlasi üles andma oma häält Karja külaväljaku toetuseks.\nSel korral laekus konkursile 47 taotlust 14 maakonnast ning žürii on välja valinud kaheksa kohta, kuhu eesootaval suvel võrkpalliplats rajatakse või olemasolevat platsi korrastatakse. Lisaks žüriile saavad oma valiku teha Delfi lugejad.\nKümne žürii poolt täiendavalt välja valitud koha lühikirjeldused ja fotomaterjali leiab Credit24 rahvaliiga Facebooki lehelt ja Delfi portaalist. Oma soosiku poolt saavad kõik huvilised Delfis hääletada 17. mai südaööni. Päev hiljem avalikustatakse neli kõige enam hääli kogunud kohta, mis samuti võrkpalliplatsi rajamiseks vajaliku inventari saavad.\nLisatud: 15.05.2015 / 10:42\nVäga tubli ettevõtmine.Kõik hääletama!!!!!!!!!!!\n460 000 eurot Saaremaale kolmanda parvlaeva rendiks


Whiplash Protection System | Turvalisus | Turvalisus | V60 Recharge Plug-in Hybrid 2021 Early | Volvo tugi\nWHIPS aktiveerub tagant otsasõidul, sealjuures arvestatakse otsasõidu nurka, kiirust ning otsasõitnud sõiduki omadusi.\nWHIPS -süsteemi käivitumisel langevad esiistmete seljatoed tahapoole ja istmepadjad liiguvad allapoole, nii et juhi ja kõrvalistuja isteasend muutub. See liikumine aitab osaliselt vastu võtta jõude, mis võivad põhjustada kaelavigastuse.\nWHIPS-süsteem on täiendav kaitse turvavööde kõrval. Kasutage alati turvavööd.\nÄrge mitte kunagi muutke ega parandage istet ega süsteemi WHIPS ise. Volvo soovitab ühendust võtta volitatud Volvo teenindusega.\nKui esiistmetel on olnud suur koormus, näiteks kokkupõrke korral, tuleb istmed vahetada. Istmete kaitsvad funktsioonid võivad olla osaliselt kadunud, isegi kui istmed ei näi olevat kahjustatud.\nÄrge jätke esiistmete alla ega seljatoe taha ja tagaistmele esemeid, mis võivad häirida WHIPS-süsteemi tööd.\nÄrge suruge tagaistme istmepadja ja esiistme seljatoe vahele jäiku esemeid.\nKui tagaistme seljatugi viiakse langetatud asendisse, siis tuleb pagas korralikult kinnitada, et see avarii korral ei libiseks esiistme seljatoe pihta.\nKui tagaistme seljatugi on langetatud või tagaistmel kasutatakse seljaga sõidusuunas olevat turvatooli, tuleb vastavat esiistet ettepoole liigutada, et vältida kokkupuudet langetatud seljatoe või turvatooliga.\nHea turvalisuse tagamiseks WHIPS -süsteemi poolt peavad sõiduki juht ja reisija olema nõuetekohases istumisasendis ja jälgima, et miski ei takistaks süsteemi toimimist.\nEnne sõidu alustamist sättige end esiistmel õigesse istumisasendisse.\nParima kaitse saavutamiseks peaksid juht ja kõrvalistuja istuma istme keskel, pea võimalikult peatoe lähedal.\nWHIPS ja turvaistmed\nWHIPS ei vähenda auto poolt lapsele pakutavat kaitset, kui laps istub turvatoolil või turvaistmel.\nOhutus Manuaalne esiiste Elektriline esiiste* Rear Collision Warning*


VARIVALITSUS | Pirko Konsa: lahendus ummikute vastu – enne ühtegi uut hoonet ei ehita, kui ühistranspordiga liikumine paigas on - DELFI\nvarivalitsuse transpordireformi minister\nAuto, mis oli kunagi vabaduse ja edukuse sümboliks, on saanud meie üksikkongiks, kus igaühel meist tuleb oma aeg kongis iga päev ära istuda. Õnnelikumad istuvad tunni ja raskema karistuse kandjad saavad kaks või enam. Majandus kasvab, kesklinna kerkivad üha kõrgemad hooned ja majanduskasv võimaldab täna juba perre suisa kaks autot muretseda ja kolida linnapiiri taha elama.\nMari Jüssi: Teie piletid palun, autojuhid!\nUmmikumaksu asemele liiklusmaks\nTallinna transport rõhub ratastele


🥇Fonolukkude paigaldus, hooldus ja remont - fonolukk, fonotelefon, fonosüsteem, fonolukusüsteem, hind, fonolukk kortermajale\nAvaleht Teenused Fonolukk\nFonolukud on tänapäeval ühed lihtsamad, odavamad ja samal ajal tõhusamad ning levinumad vahendid turvalisuse tagamiseks ning on ligipääsukontrolli süsteemi elemendid. Fonolukusüsteem kujutab endast elektroonilist seadet, mille kaudu saab oma külalisi kuulda ja isegi näha, samuti ka lukku distantsilt klahvivajutusega avada.\nFonolukk kortermajale, ettevõttele ja eramajale\nMilliseid probleeme lahendab Fonosüsteemi installimine?\nMugavuse tagamiseks - ukse kaugjuhtimine\nTänapäeval on eramajade omanike hulgas enamlevinud just videofonosüsteem.\nJuurdepääsu piiramine sissepääsudele või territooriumile. Ärge laske võõraid inimesi sisse. Kodutud ja muud asotsiaalsed inimesed kogunevad ukseavadesse soojendama\nMeie praktikas on saavutanud laia kasutusala erinevate süsteemide ühendamine, et need omavahel n.ö. suhtleksid. Fonosüsteemi kasutamine on palju mugavam kui see töötab koos väravaautomaatika ja läbipääsusüsteemiga.\nMillistest seadmetest Fonosüsteem koosneb:\nSisetelefoni telefon või monitor\nIP fonosüsteem - kallim, võimalused ja lisafunktsioonid on palju suuremad, kaugjuurdepääs, ukse kaugjuhtimine, külastajate nägude salvestamine, saate videoklippe salvestada / sõnumeid jätta\nVideo - kallis


Pelletikatel BIOPEL Premium Plus 10\nPelletikatel Biopel Plus /V9 10kw\nHooldusvaba pelletikatel BIOPEL Premium Plus 10\nVõimsus 10,32 kW\nKasutegur kuni 89,94%\nMiks valida Biopel-Premium?\nBIOPEL Premium katlad on täisautomaatsed pelletikatlad, mis on disainitud eramajadele ja keskmise suurusega hoonetele. Biopel Line seeria katlad on OPOP kõige uuemad mudelid. Need katlad on loodud hoolikalt ja läbimõeldult, saavutamaks maksimaalselt kõrge kvaliteedi ja efektiivsuse, andes samal ajal kasutajale maksimaalse vabaduse talvisel kütteperioodil. See tähendab seda, et täisvarustuses pelletikatelt ei ole vaja igapäevaselt kontrollida. See omakorda loob võimaluse viibida talvisel puhkusereisil, muretsemata küttesüsteemi jäätumise pärast. Samas on katlamaja kontrollitav interneti vahendusel üle kogu maailma, ning teil on alati olemas täielik ülevaade katlamajas toimuvast.\nBiopel Premium pelletikatel on kasutajasõbralik ning Premium seeria on loodud töötamaks praktiliselt ilma järelvalveta. Plus pakett sisaldab endas katla suitsukäitude automaatset pneumaatilist puhastussüsteemi, mis hoiab katla soojusvahetid puhtana. Lisaks on Plus paketiga kaasas pneumaatiline pelletipõleti puhastus süsteem. Tänu Plus paketis sisalduvale tuha eemaldamise mehhanismile, puudub teil vajadus katelt ise tuhast puhastada.Seega, tahkekütusega kütmisele iseloomulik igaõhtune katla puhastamine ja kütmine jääb ära. Biopel-Line katla tark automaatika tegutseb vastavalt etteantud programmile ning seda on väga lihtne seadistada. Tänu erinevatelt anduritelt saadud informatsioonile muudetakse põlemiseks vajaminevat pelleti kogust automaatselt, vastavalt majas kuluvale soojuse hulgale. Selline optimaalne pelleti kasutamine on ülimalt säästlik kütmise viis.\nVõimsus: 10,32 kW\nKasutegur: kuni 89,94%


Boonuslaen on samalaadne laenutoode nagu krediidikonto, laenulimiit või krediidilimiit. Sul on kindlaks määratud maksimaalne limiit, mille piires saad väljamakseid teha. Boonuslaenuga maksad päevaintressi vaid kasutatud summalt. Oletame, et Sinu maksimaalne limiit on 2000 eurot, kuid Sa oled kasutusele võtnud sellest 300 eurot. Päevaintressi arvutatakse sel juhul 300 euro pealt. Kasutatud summa tagasimaksmisel on erinevaid võimalusi – maksa kogu summa tagasi, pool korraga või maksa igakuiseid minimaalseid osamakseid. Osamakse suurus on minimaalselt 5% kasutatud summalt koos intressidega, kuid mitte vähem kui 10 eurot. Boonuslaenu päevaintress on 0,1239%. Tagasimakstud summa saab igal ajal uuesti kasutusele võtta. Boonuslaenu ei saa kasutada olemasolevad Ferratum Bank p.l.c. kliendid.


VE: Palu, Peeter - ehitusinsener, tippjuht - www.virumaa.ee\nVE: Palu, Peeter – ehitusinsener, tippjuht\nLahkus legendaarne tippjuht Peeter Palu\nSLO, Lauri Birkan\nLEGEND: Sõprade sõnul pakatas kunagine tippjuht Peeter Palu alati energiast ja entusiasmist, seda ei muutnud isegi halvenenud tervis. (Tiina Kõrtsini)\nSaaremaa ooperipäevade järel sõprade Eri Klasi ja Jüri Saarega restoranilauas kohtunud kunagine tippjuht Peeter Palu tõusis keset vestlust püsti ja lubas korra ära käia. Tagasi ta enam ei tulnud.\nJuhtunule andis omapärase varjundi seik, et viimasena arutati üheskoos, kuidas rahvas eesti kuulsaid inimesi meeles peab, ning jõuti kurvale arusaamisele, et 10–15 aastat tagasi surnud legendidest on juba paljud unustatud.\n“Sellepeale ütles Palu midagi sellist, et pärast surma enam heategusid teha ei saa, ja tõusis lauast,” räägib endine Saare maavanem Jüri Saar, kelle meelest oli sõbra tuju väga hea, vaid söögiisu polnud kõige parem, nii et ta tunnistas, et praad käib seekord üle jõu.\n“Kui sellest kõigest üldse midagi positiivset otsida, siis oli hea see, et mees, kes oli elu aeg armastanud seltskonda ja sõpruskonda, veetis oma viimsedki tunnid sõprade keskel,” arvab Saar. Tema sõnul oli Palu muusika- ja spordifanaatik. Noorteklassis võrkpalli mänginud, hoidis ta end siinse spordieluga kogu aeg kursis ning ootas pikisilmi peatselt algavaid Pekingi olümpiamänge.\nSaar arvab, et sõbral ütles süda üles. Ta lisab, et juba paarkümmend aastat tagasi tabas Palu infarkt. Lisaks põdes ta suhkruhaigust ja üks jalg oli tal amputeeritud.\nKas võis juhtunus oma osa mängida kõrgendatud emotsionaalne seisund, mille andsid ooperipäevad? “Ta ütles mulle seal, et pakatab sedavõrd rohkest energiast, et kahtleb, kas see kõik temasse ära mahub,” märgib Saar.\nSaaremaa ooperipäevadel dirigeerinud Eri Klasile, kes Palu aastakümneid tundis, oli lähedase sõbra siitilmast lahkumine samuti äärmiselt äkiline ja ootamatu.\n“Nähes temas taas seda rõõmsat ja entusiastlikku inimest, oli kaotuse äng seda suurem, sest tegelikult suri ta minu käte vahel,” sõnab Klas, kes tunnistab, et kogu loos oli midagi fataalset.\nKohtumisele saabus Palu autoga, mida juhtis ta abikaasa. “Kohutav oli talle teatada vaid poolteist tundi hiljem, et Peetrit ei ole enam,” nendib Klas.\nTema loeb Palu vaieldamatult nende erakordsete inimeste hulka, kelle elutöö on näha kogu rahvale. Näiteks ENSV ehitusministrina vastutas Palu ka 1980. aasta olümpiamängude Tallinna purjeregati tarvis kerkinud rajatiste valmimise eest.\n“Oma fantastilise energia ja entusiasmiga oli ta eeskujuks kõigile. Ta viskas tihti pintsaku maha ja võttis kätte kellu või labida. Lisaks oli ta ka soe ja väga südamlik inimene, kes abiks ja toeks kõigile abivajajatele,” meenutab maestro.\nHiljem, Tallinna Sadama peadirektorina, lõi Palu samanimelise kultuurifondi, millest said abi väga paljud nüüdseks väljapaistvad eesti lauljad. Kui Palu oli Hiiu Kaluri esimees, rajas ta koos Klasiga ka Kõpu majaka fondi, mis toetanud paljusid Hiiumaa kultuuritegelasi.\n“Palu surm on suur kaotus kogu meie rahvale,” ütleb Klas. “Ta muutus legendiks juba siis, aga usun, et legend jätkub ka nüüd.”\nKlasi sõnul jäävad Palu peale lese, nelja tütre ja lastelaste leinama väga paljud sõbrad nii mandrilt kui ka saartelt.\nSuri endine tippjuht Peeter Palu\nPühapäeval suri Saaremaal Peeter Palu, endine Tallinna Sadama peadirektor ja kunagine ENSV ehitusminister.\nEesti Ekspressi võrguväljaanne kirjutas, et viimastel aastatel tagasitõmbunult Saaremaal elanud Peeter Palu suri pühapäeva õhtul Saaremaal Suure Tõllu puhkemajas.\nPeeter Palu sündis 4. veebruaril 1942. aastal Tallinnas. Aastatel 1976-1983 ja 1990 oli ta ENSV ehitusminister.\nAastatel 1983-1990 oli Palu ENSV ministrite nõukogu esimehe asetäitja.\nPalu oli aastatel 1990-1991 Eesti-Soome ühisettevõtte Estconde juhatuse esimees ning aastatel 1991-1994 Tallinna Sadama peadirektor.\nTa on töötanud ka Tallinna Sadama Saaremaa süvasadama projektijuhi ning Saaremaa õlletehase juhatajana.\nAastatel 1975-1990 oli Palu ENSV ülemnõukogu saadik ning aastatel 1981-1990 EKP keskkomitee liige.


EL - Juuli 1998\nCarpe diem (Horatius)\nÜhepäevikulised (Ephemeroptera) on kiilide kõrval ühed vanimad tiibadega putukad. Oma nime on nad saanud valmikute lühikese eluea tõttu, mis ulatub vaid ühest tunnist paari nädalani. Ka paljudes teistes keeltes kannavad ühepäevikulised sellist nime (vene k. podjonki ning saksa k. Eintagsfliegen), samas inglise may-flies märgib hoopis valmikute ilmumisaega. Vastseiga kestab eri liikidel kolmest nädalast kolme aastani, s.o. peaaegu kogu isendi eluea. Aastas on ühepäevikulistel kuni kaks põlvkonda, nende arv võib erineda isegi samal liigil samas kohas.\nÜhepäevikulised on kehvad lendajad, kes ei suuda tavaliselt looduslikke takistusi ületada. Näiteks Andidega eraldatud Tšiili ja Argentina faunad on väga erisugused. Edukamad levijad on väikest kasvu ja kuuluvad sugukondadesse Baetidae ja Caenidae, kes on meilgi tavalised. Ühepäevikulised on jõudnud ka Okeaania saartele, neid pole ainult Antarktika ja Kõrg-Arktika magevetes. Enamik liike elab vooluvees, vähem leidub neid seisu- või riimvees. Kanadas, hapnikurikka Ülemjärve lääneosas, on üks liik võimeline elama mitmekümne meetri sügavusel, kuid seejuures kaldale suhteliselt lähedal. Kokku tuntakse maailmas umbes 2000 liiki 19 sugukonnast. Eestist on Evi Remmi  järgi leitud 42 liiki 10 sugukonnast.\nEesti magevetes elavad ühepäevikuliste sugukonnad on loetletud tabelis (eestikeelsed nimetused on omalooming ja varem pole neid avaldatud):\nSelts: Ephemeroptera – ühepäevikulised\nÜhepäevikulised on õrnad loomad: kui neid häirida loovutavad nad kergesti jala või sabaniidi. Kõiki nende vastseid iseloomustab kolm sarnast tunnust: kolm niitjat jätket tagakeha tipus, välislõpused tagakeha külgedel või seljal ning üksik küünis iga jala lõpus. Väliselt mõnevõrra sarnastel kevikuliste vastsetel on alati ainult kaks sabaniiti ja igal jalal kaks küünist. Ka ei ole Eestis seni tuntud kevikulistel tagakehal lõpuseid. Ühepäevikuliste vastsed asustavad peaaegu kõiki mageveekogusid, sh. ajutisi. Näiteks tiigipäeviku (Cloeon dipterum) talvitumisplaanidega asurkonna avastasin kord sügisel õunaaias kastmistünni tühjendades.\nEesti ühepäevikuliste vastsete kehapikkus on enamasti alla 1 cm. Kehakuju sõltub elupaigast. Kivide all, tugevas voolus või lainemurru mõjualal elavad lameda kehaga kivipäevikud (Heptagenia). Kivide peal või taimestikus tegutsevad ruljama kehaga loomad (Baetis, Cloeon, Leptophlebia). Põhjasette varjus elavad ühepäevikulised on kas teistest tunduvalt suuremad (kuni 3 cm), kaevejalgade ning pidevalt unduleerivate lõpustega (Ephemera) või pisemad (alla 5 mm) ja lõpuseid varjab muda eest kaitseplaat (Caenis). Hapniku- ja soolavarusid täiendavad pidevalt lõpused; nende kuju ja arv on tähtis taksonoomiline tunnus. Enamik liike on hapnikulembesed, kuid Cloeon dipterum ja rabalaugaste tüüpiline elanik Leptophlebia vespertina taluvad ajutiselt ka täielikku hapnikupuudust ja isegi külmumist. Vastsed toituvad enamasti detriidist, pealkasvust või hõljumist. Suured Ephemera vastsed on kõigesööjad. Soojades maades leidub ka röövvorme, kes toituvad peamiselt surusääsklastest.\nÜhepäevikuliste vastsed kestuvad palju sagedamini kui muud putukad, sõltuvalt liigist 10–50 korda. Pole selge, miks nad selle peale nii palju energiat kulutavad. Arvatakse, et nii pärsivad vastsed parasiitsete ainuraksete vohamist. Kooselajatest on tuntumad veel lõpuste vahel varjuvad pisikesed kommensaalsed või parasiitsed surusääsklased. Mõned neist koguni nukkuvad ühepäevikuliste kõhu all. Teada on ka parasiitseid nematoode ja ühele imiussile on ühepäevikulised vaheperemeheks (lõpp-peremeheks forell või harjus).\nAinsatena putukate klassist on ühepäevikulistel kaks tiibadega staadiumi. Nimelt ronib rebenenud vastsekestast välja eelvalmik, kes pärast mõneminutilist kuni paaripäevast puhkeperioodi suguküpseks valmikuks moondub. Mõnede liikide emased jäävad elu lõpuni eelvalmiku staadiumi. Eelvalmikuks moondumine algab soole tühjenemisega; sinna tekib õhumull, mis vastse pinnale kergitab. On märgatud, et Ephemera danica vastsed “harjutavad” pinnaletõusu, laskudes korduvalt põhja tagasi. Nii saab neist kaladele kerge saak. Ka pinnale jõudnud vastsete aeg pole raisata. Neist huvituvad nii kalad kui veepinnal tegutsevad röövputukad (liuskurid, kukrikud). Vastsekest rebeneb, eelvalmik väljub ja lendab ära nii ruttu, kui suudab. Eelvalmiku tiivad on karvased ega märgu. Paraku lõpetavad ka paljud kuivale maale jõudnud oma elutee ämblikuvõrkudes, kiilide, nahkhiirte või lindude kõhus. Ainult üksikute perekondade vastsed ronivad kuivale ja moonduvad rahulikult mõnel veest väljaulatuval esemel.\nEelvalmikud ja valmikud ei toitu, nad vaid paarituvad, munevad ja levivad. Eri liikidel on valmikud väliselt üsna sarnased: tiivad läbipaistvad, jalad ja sabad pikemad ning lend kiirem kui eelvalmikutel. Tiibu on üks või kaks paari, tagumised alati väiksemad. Valmikud on eri liikidel väliselt üsna sarnased: tiivad on läbipaistvad, jalad ja sabad pikemad ning lend kiirem kui eelvalmikutel. Paarumise ajal hoiab isane emast kinni pikkade eesjalgade ja kinnitushaagikestega tagakeha lõpus. Isaste silmad on suuremad kui emastel ja nende tagakeha on peaaegu täis õhku, emastel aga mune. Isased parvlevad vaikse ilmaga veekogu ligidal, tuulepuhangu korral laskuvad kiiresti maha. Lend koosneb iseloomulikest ülessööstudest ning allaliuglemistest. Kõige paremini on see jälgitav suurtel ühepäevikutel (Ephemera). Emased sisenevad selle parve ülemisse ossa üksikult ja paaruvad seal. Pärast seda isane sureb, emane aga lendab veekogu poole munema. Tiigipäeviku emasloom peitub pärast kopulatsiooni taimestikku ja poetab alles 10–14 päeva pärast ovovivipaarseid (kohe kooruvaid) mune. Enamasti munetakse portsjonite kaupa veepinnale, ojapäevikute (Baetis) emane aga ronib selleks kivi või taime pidi vee alla. Mune on harilikult 500–3000, suurusega 0,15–1 mm. Need võivad arenema hakata kohe pärast kehast väljumist, kuid väga külmades elupaikades kas või aasta pärast. Enamik ühepäevikulisi lendab välja ühel ajal. Ehkki suur hulk putukaid meelitab ligi arvukalt vaenlasi, tagab ühepäevikuliste soo kestvuse just hulgisigimine. Emasel on suures parves lihtsam isast leida.\nInimese vaatepunktist on ühepäevikulised kahjutud. Ühepäevikuliste nõrka jõudu ja viletsat lennuoskust tasakaalustavad kaitsevärvus, varjatud eluviis, suur viljakus ja levimisosavus. Valmikud levivad tuulega või ülesvoolu lennates; munad tuule, voolu ja lindudega; vastsed peamiselt triivides. Vooluveeliste ühepäevikuliste seas (v.a. setteelanikud) on levinud massiline öine triiv: vastsed lasevad end näiliselt ilma mõjuva põhjuseta voolul kanda.\nÜhepäevikuliste vastsed on ühed kõige paremad indikaatorid, et määrata vooluvee reostust. British Biological Monitoring Working Party skaalal kuulub kõige reostustundlikumate loomade klassi (10 palli) kuus sugukonda kaheksast võimalikust. Sugukonna Caenidae tundlikkus on 7 palli ja ainus alla keskmise on Baetidae 4 palliga.\nRemm E., 1970. Eesti ühepäevikuliste (Ephemeroptera) määraja. Abiks loodusevaatlejale, 60.


Marku Lamp: looduskaitsest avatud silmadega - Arvamus\nMarku Lamp. Foto: Keskkonnaministeerium\nKeskkonnaministeeriumi eesmärk on leida tasakaal, et säiliks nii looduskeskkond kui ka elu maal, kirjutab ministeeriumi asekantsler Marku Lamp.\nKas looduse kaitsmiseks on Eestis kõik vajalik tehtud? Kindlasti mitte! Kas looduse kaitsmine tähendab Eesti maaelu lõppu? Kindlasti mitte! Kuigi loodus inimese sekkumist ei vaja, tuleb paljude looduskaitse-eesmärkide saavutamiseks kasutada inimese abi ning teinekord ka ühiskonna võimalusi ja vajadusi arvestades järeleandmisi teha.\nKeskkonnaministeeriumis lähtume põhimõttest, et inimene on osa loodusest ja nende kahe vastandamine ei too kasu ei inimesele ega loodusele. Looduse säilitamise üks peamisi põhjusi ongi see, et inimene on looduse osa ja inimkonna säilimine sõltub otseselt looduse säilimisest. Ministeerium mõistab, et elurikkuse hoidmine on inimkonna eksisteerimiseks hädavajalik ja teeb selleks pingutusi. Ka meie eesmärk on leida tasakaal, et säiliks looduskeskkond ja ka elu maal.\nKaitstavate loodusobjektidega on praeguseks kaetud 19,4 protsenti Eesti maismaast, veealast on kaitse all 28 protsenti. Meil on 431 kaitseala, 319 hoiuala, 1633 püsielupaika, 471 kaitsealust parki, 1076 kaitstavat looduse üksikobjekti ning 22 kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavat loodusobjekti.


TTÜ muuseumi logo konkurss kuni 18. augustini < Muuseum < Asutused < Sündmused < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nTTÜ muuseumi logo konkurss kuni 18. augustini\n20.06.14 @ 15.44\nViimati muudetud: Mari Luukas, 20.06.2014 15:48\nAeg:20.06.14 - 18.08.14\nKoht: TTÜ Muuseum\nTTÜ muuseum kuulutab välja logo konkursi, mis algab 20. juunil 2014 ja lõpeb 18. augustil 2014 kell 17.00.\nTallinna Tehnikaülikooli muuseum on Eesti tehnikateaduse ajalooga, eeskätt TTÜ-ga, seotud kultuuripärandit koguv, säilitav ja teaduslikult läbi töötav, laiemale üldsusele vahendav ja museoloogilist tööd edendav mäluasutus.\nMuuseumi eesmärk on ühiskonnale tehnikateaduse ja ülikoolihariduse tutvustamine ning populariseerimine. Tallinna Tehnikaülikooli muuseum kuulutab välja avaliku konkursi muuseumile logo leidmiseks. Logo on muuseumi tervikliku visuaalse identiteedi loomise aluseks.\nKonkurss algab 20. juunil 2014 ja lõpeb 18. augustil 2014 kell 17.00.\nVaata logokonkursi tingimusi SIIT.\nTiina-Maria Vint, TTÜ Muuseumi turundusjuht tel 620 3428, 620 3438 e-post: muuseum at ttu dot ee


Plaanid soolotrippi? 15 parimat sihtkohta, kuhu üksi reisima minna - Reisijuht\nPlaanid soolotrippi? 15 parimat sihtkohta, kuhu üksi reisima minna\nSel nädalal oleme rääkinud üksi reisimisest, näiteks SIIN ja SIIN. Kellel nüüd plaan tekkis asi ära teha, siis siin teile väike edetabel nendest sihtkohtadest, mis on kõige huvitavamad just üksikutele reisijatele.\nMitmekesi reisimine on üks kompromisside jada: vahepeal teeme seda, mida üks tahab, siis seda, mida teine. Ja peame ära kannatama mõne reisikaaslase kiiksu. Üksi seda probleemi pole. Teed täpselt nii, nagu ise tahad ja kui on soov kohapealt uusi tuttavaid leida, siis üksi saab ka neid valida just selliseid, nagu ise tahad.\nNeed on kohad, kuhu reisikaaslast kaasa võtta pole vaja.\nVäike riik, vähe rahvast ja tohutud tühermaad on loodud üksi mediteerimiseks. Kui ei soovi suhelda, siis kohti eemaletõmbumiseks on igal pool. Samas leiab Reykjavikist ka baare ja kohvikuid uute tutvuste loomiseks.\nKuigi Pariis on stereotüüpne paarikeste sihtkoht, pole mingi probleem ka romantikalinnas üksi hakkama saada. Et leida teisi üksikuid, võib koguneda näiteks Café de Flore´is või Deux Magots´is, et edasi juba koos midagi ette võtta.\nJooga, spaad, spirituaalsed retked — need kõik on mõeldud üksi rändajaile.\nSiin on asi lihtne. Kui tahad kohtuda teiste omasuguste seljakotiränduritega, mine Khao San Roadile. Kui tahad kohalikku eluolusse sukelduda, pane vaim valmis ja otsi üles mõni ehe taipärane piirkond. Templid, ujuvturud, kaubandus ja vilgas ööelu ei lase üksi igavleda.\nJäta seekord pere ja sõbrad koju! Põhjused, miks üksinda reisimine on sulle hädavajalik (9) 02.10.2017\nLugeja oma esimesest reisist üksinda: see oli täiesti hull kogemus! (24) 03.10.2017\nAndaluusia pealinnas saab jalgsi hakkama, seega ei pea üksi kedagi juurde otsima autorendikulude jagamiseks. Parim viis kohalikega tutvuse sobitamiseks on läbi toidu. Tutvust saab hästi luua näiteks tapasebaarides ja nende ees lobisevate kohalikega.\nAadria mere pärl on mitmete võimalustega: võta ette päevareise saartele või tee külaskäik Bosnia-Herzegovinasse või Montenegrosse. Igav ei hakka.\nSõbralikud iirlased ei jäta kedagi norutama, ka mitte üksikut välismaalast. Võta nendega üks pint Guinnessi ja aruta maailma asju. Turistidega on harjunud iga iirlane, isegi maa kõige kaugemates üksildastes paikades. Ja sõbralikud ollakse ka pea alati.\nKui tahad üksi seigelda, siis Uus-Meremaa lõunasaarel Queenstownis saab nii benji-hüpet proovida, mägimatka teha kui kärestikulistel jõgedel kihutada.\nSuundu Santiagos Bellavistasse, mis on trendikas boheemlaste kvartal baaride, omapäraste majade ja graffitikunstiga.\nMaasai Mara, Keenia\nKas minna elevandi- või lõvisafarile? Üksi olles ei pea sa seda reisikaaslasega läbi vaidlema. Mine kõigepealt lõvi-, siis aga elevandisafarile. Või käi ära Aafrika “suurt viisikut” vaatamas. Juunist oktoobrini toimub loomade massirännak, mis toob kohale ka inimrändureid kogu maailmast.\nKui oled muusikafestivalide sõber, siis sellesse linna tasub minna. Majutuse üksikule reisijale leiab mõnes suvel tudengite poolt välja üüritud urkas odavalt.\nPraegu väga kuum ja trendikas sihtkoht Kesk-Ameerikas Ambergris Caye pakub imelisi baare, randu ja looduse ilu koos romantikaga. Maiade-aegsed varemed, vihmamets ja inglise keelt rääkiv rahvas on korralikuks üksinda seikluseks ideaalne.\nHiigellinn, kus on lihtne jääda anonüümseks, aitab puhata nii täielikult suhtlusvabalt kui ka kohalikega tutvust sobitades. Varu linna jaoks vähemalt 3-4 päeva, et mingigi sissejuhatus saada.\nGrand Circle, Ameerika Ühendriigid\nUSA-s viit osariiki läbiv rahvusparkide ja looduslike imede vöönd on parim koht sukeldumiseks loodusturistile. Koos teiste üksireisijatega saab rentida auto, võtta giidi ja minna. Suur Kanjon jääb samuti tee peale.\nAlaska, Ameerika Ühendriigid\nSee on koht, kust sind niisama lihtsalt üles ei leita, kui tahad olla omaette. Kõik teised puhkavad kuskil soojal maal, sina aga Alaskas. Vaalavaatlus, koerarakendiga sõit, ratsamatk ja värske lõhe söömaajad on vaid mõned võimalused karges osariigis puhata.\nAllikas: Fodor´s Travel\nHIINA | Mida pead teadma enne Hiinasse reisimist\nSri Lanka – maailma kõige kaunim rongisõit ning budismi varjuküljed


Kuidas saada paremat helikvaliteeti Androidis\nTeatud muusika žanrid kõlab paremini, kui bassi, kõrgete ja muude sageduste saab reguleerida kõrgemale või madalamale. Kui olete Androidi piparkoogi maitsel, olete õnne.\nMärkus: see, kuidas blogi postitada, on mõeldud kasutajatele, kes kasutavad Android piparkoogi. Kui sa oled ikka veel Froyos või vanemal, peate sisseehitatud sisseehitatud ekvalaiseriga muusikapleieri haarama, sest seadeid ei saa kogu seadmes reguleerida. PowerAMP on suurepärane rakendus Froyo kasutajatele.\nHaara ekvalaiser Android Marketist ja avage rakendus. Erinevate muusika tüüpide jaoks kuvatakse mitu eelseadistatud väärtust. Kui te ei soovi rakendusega palju fussimist teha, saate valida ühe neist seadetest või isegi automaatse tuvastamise valikukasti ja teha seda.\nRakenduses navigeerimine toimub paremale ja vasakule teiste ekraanide jaoks, kasutades rohkem võimalusi. Kui liigute paremale paremale, saate vaadata kohandatud eelseadeid. Kui te pole veel ühtegi neist veel loonud, klõpsake lihtsalt uue rohelise plussmärgi juurde.\nSirvides paremale paremal asuvale järgmisele ekraanile kuvatakse elav ekvalaiser, mida saab reguleerida. Siin saate vajutada esitamisnuppu, et kuulata näidisrada, avada oma muusikast lugu või salvestada isegi seaded.\nViimase parempoolse ekraani abil saate sisse lülitada Equalizer's Bass Booster, Virtualizer ja Reverb. Peate vajutama rakenduse üleval paremas nurgas asuvat toitenuppu ja kontrollima seejärel, milliseid funktsioone soovite lubada.\nEkvalaiser pakub kahte vidina suurust, mõlemad näitavad viit korrigeeritud sagedusribat. Hea koht, kus üks neist panna, on muusikapleieri vidina lähedal, kui kasutate seda.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Kuidas saada paremat helikvaliteeti Androidis


Pühapäeval tähistati Loona mõisakompleksis Vilsandi rahvuspargi 107. sünnipäeva ja kaitseala külastuskeskuse 20. aastapäeva. Äsja uuenduskuuri läbinud Loona kivimajas avati uus ekspositsioon “Imeline ja imelik kivimaailm”.\nUUENENUD KIVIMAJA EKSPOSITSIOON: RMK kinnisvara osakonna töötaja Aarne Puparti juhtimisel tehti kivimajas remont ja uuendati väljapaneku aluseid.\nLisaks Tartu ülikooli teadlaste ja tudengite koostatud väljapanekule saavad huvilised kivimajas informatsiooni ka uutelt stendidelt. Keskkonnaameti osakonnajuhataja Olav Etverk tänas aastakümneid Vilsandi rahvuspargis (varasema nimetusega Vilsandi riiklik looduskaitseala) vastutavatel ametikohtadel töötanud Arvo ja Kadri Kullaperet, andes neile tänutäheks väikese meene.\nRMK Loona külastuskeskuse teabejuht Heli Alliksoon juhatas piduliku sündmuse sisse, kutsudes külalisi kohvile ja sünnipäevatordile.\nArvo Kullapere meenutas Loona mõisa renoveerimise algust, öeldes, et 1995. aastal võttis ta vastu otsuse kogu kompleks külastuskeskuse tarbeks renoveerida.\nKülastuskeskus avati 1997. aasta 2. novembril. “Töö ei olnud kerge, arvestada tuli muinsuskaitse rangete nõudmistega. Ehitajad said hakkama. Riik on olnud kogu selle 20 aasta jooksul rahvuspargi külastuskeskuse hea peremees. Peamajas on tööl 10 inimest, kunagises karjakastellis, kus asub ka RMK teabepunkt, 7–8 inimest. Külastajaile osutatakse siin kümmet erinevat teenust,” andis Kullapere teada.\n20 aasta jooksul on Vilsandi rahvusparki külastanud 170 000 inimest umbes 50 riigist. Kaitseala on tunnustatud mitme rahvusvahelise sertifikaadiga.\nEndine keskkonnaminister Jaanus Tamkivi tundis heameelt, et Loona külastuskeskuse töötajad on kogu kompleksi hästi hoidnud. “Loonalt saavad loodusehuvilised palju informatsiooni. Siit saavad alguse matkarajad. Vilsandi rahvuspark on ammugi rahvusvaheliselt tuntuks saanud,” toonitas Tamkivi.\nGiid Kadri Kullapere juhtimisel tutvusid enam kui poolsada matkajat pühapäeval Vilsandi saarel RMK matkarajal selle meresaare omalaadse loodusega.\nTõesta, et sa pole robot 4 + kolm =


Vaba Lava ja Eesti Rahva Muuseumi koostööna valminud „Keegi KGB-st“ uurib KGB inimlikumat poolt : Õpetajate Leht\nVaba Lava ja Eesti Rahva Muuseumi koostööna valminud „Keegi KGB-st“ uurib KGB inimlikumat poolt\n24. sept. 2021 Lilian Urba - Kommenteeri artiklit\n„Keegi KGB-st“. Hetk lavastusest. Foto: Ilja Smirnov\nAastal 1980, kui Eesti, Läti ja Leedu said iseseisvaks, sattus Baltimaade KGB paradoksaalsesse olukorda. Kunagi varem polnud ükski Nõukogude Liidu võimas ja tugev organisatsioon vaid mõne päeva jooksul hingusele läinud. KGB kadus, aga seal töötanud inimesed jäid. Ja ühtäkki leidsid nad end hoopis teisest maailmast.\nLavastaja Dmitri Jegorovi sõnul on aeg praegu piisavalt karm, et mitte mängida publiku negatiivsetel emotsioonidel. Seetõttu juhtuski nii, et „Keegi KGB-st“ lugudes on üsna palju naljakat ja eneseiroonilist.\n„Suures plaanis kõik teavad, mis oli KGB, informatsioon on avalikustatud. Meie aga tahtsime väga kohtuda just inimestega, kes seal töötasid. Esialgu oli plaanis leida eri riikidest KGB kaastöölisi intervjueerimiseks. Mida arvavad need inimesed sellest ajast nüüd, kui kõik on muutunud? Mis juhtus nendega muutuste keerises? Ent see osutus väga raskeks. Lisaks avastasid intervjueerijad – dramaturgid Andres Popov ja Dan Jeršov Eestist, Danila Privalov Venemaalt ning Aleksandr Špilevoj Leedust – nii mõndagi endast ja oma perekonna loost.“\nLaval on neli näitlejat: Ivo Uukkivi, Helgur Rosenthal, Martin Kõiv ja Henrik Kalmet, kes kehastavad tegelasi endistest KGB-lastest kuni neid jahtivate dramaturgideni. Kogu etenduse muudab eriliseks mitmete väga keeruliste tehniliste lahenduste kasutamine.\n„Lavastuses peitub mitu väljakutset. Esiteks: kuidas rääkida avalikult millestki väga salajasest, mida keegi pole ikka veel valmis paljastama? Teiseks: kuidas teha väga valusal ja tõsisel teemal huumorit kedagi haavamata ning asja enda kurjust pisendamata. Ja lõpuks, kuidas anda seda kõike laval edasi veenvalt ning sujuvalt, kui samal ajal tuleb mässata iseenda filmimise ning live-ülekandega oma telefonist lavaekraanidele?“ küsib Henrik Kalmet.\nLavastust „Keegi KGB-st“ mängitakse Tallinnas Vaba Lava teatrikeskuses ja Eesti Rahva Muuseumi teatrisaalis Tartus.


Mööblitootja: materjalipuudust aitavad leevendada väikesed saekaatrid - Metsamajandusuudised\nAutor: Toomas Kelt • 13. august 2021\nMööblitootja: materjalipuudust aitavad leevendada väikesed saekaatrid\nKagu-Eesti Puiduklastri uuringu kohaselt on üks olulisi muresid klastrisse kuuluvate mööblitootjate hinnangul probleemid toormaterjali kättesaadavusega. Klastri juhatuse liige, Võru EMPAKi tegevjuht Remo Allikas rääkis, et nemad on saanud abi kohalikelt väikestelt saekaatritelt.\nVõru EMPAK toodab pehmemööblit, tootmises kasutatakse mitmesuguseid tooraineid. „Mure toorainetega hakkas pihta juba varakevadel,“ rääkis Allikas. Siis tundus see probleem kerge ja ajutisena. „Tootjaid on ju palju, tooraineid on palju, hinnadki olid mõistlikud – mitte miski ei andnud tunda, et olukord muutub nii hulluks, nagu ta nüüd on,“ lisas mööblitöötja.


Vaarika ketoonid kapslid 1000 mg\nKui te soovite põletada rasva üle kogu oma keha, proovige vaarika ketooni toidulisandit. Saage teada, kuidas see rasvapõletajana töötab aidates teil kaalu langetada. Vaarika ketoonid on ensüümid, mis kiirendavad ainevahetust ja aitavad seeläbi kaalu langetada - ainevahetuse kiirendajad on ühed parimad kaalulangetamiseks mõeldud vahendid. Kuna metabolism on süsteem, mis toitu töötleb ning energiaks muundab, on ainevahetuse kiirendamine parim viis kaalu kaotada. Mida kiiremini ainevahetus toimib, seda rohkem toitu see energiaks öötleb ning seda vähem keha toitu keharasvana säilitab.\nKetooni kogus ühes vaarika ketooni kapslis on piisav, et aidata teie kehal põletada rasva nii nagu te seda soovite. Selleks, et saada üleliigset rasva, peaksite sellisel juhul tarbima umbes 41 kg vaarikaid. Kõigest 1000 mg päevas piisab, et võimaldada teie kehal põletada rasva just nii nagu te seda soovite.\nHindamise objektiivsus: 10.10%\nKoensüüm Q10 100 mg kapslid N60


Kommentaarid - Lehmale mõeldakse, lüpsja peale mitte - Maaleht\nLehmale mõeldakse, lüpsja peale mitte - kommentaare 1-5\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Eestis peab olema võimas kasum maksude maksmiseks?" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nKõik klapib, lihtsalt arvutuses pole tarbimise/kulutamise alla loetud seda raha, mis juba netopalgast veel hiljem maksudena maha läheb käibemaksuna.\nJa tõsi on see, et tegelikult on peaaegu võimatu kokku arvutada kuipaju ühe inimese töölt ja tarbimiselt riik kokku makse saab. Näiteks inimene kes kasutab ühistransporti ja tsentraalset kütet, tema nagu erinevaid kütteaktsiise ei maksa (??), tegelikult maksab ka tema, lihtsalt toote/teenuse müügihinna sees on lisaks käibemaksule veel hulga makse.\nTöötaja käib seal vabatahtlikult. Teda ei vangistata seal, erinevalt lehmadest. Inimene saab oma elu ise korraldada. Lehma elu ja saatus on seal paika pandud. Võetakse vabadus, lüpstakse vigaseks ja siis noores eas mõrvatakse. Kui lehm elaks vabas looduses 20...25 aastaseks, siis nendest koonduslaagritest saadetakse nad 3...4 aastaselt mõrvamisele. Nii et töötajad ei peaks pirisema. Lehma elu on veel hullem.\nÕige jutt! Kui ei meeldi palk,mine mujale! Selline tööandjate suhtumine on viinud selleni,et täna enam meil normaalset tööjõudu võtta ei ole. Inimesed ongi läinud mujale: kes soome,kes rootsi ,kes veelgi kaugemale. Väidetavalt 120 tuhat tööealist inimest. Ja nüüd tahab see sama tööandja tuua madalapalgalisele lüpsja tööle ,palgulasi. Kas need ka reaalselt tööle hakkavad on küsitav.Peaaegu kindel aga võib olla selles, et tema tütar või ta naine võib saadud nende poolt väärkoheldud.Ja talle endalegi virutakse kurikaga vastu nina ja maja pistetakse põlema.On ju tore perspektiiv olla madalapalgaliste, sisse toodud töötajatega ettevõtte omanik? Rahajõed lausa voolavad.\nEestis oleksid vabas looduses elavad lehmad vähemalt teise eluaasta lõpuks autoga surnuks sõidetud, nii et laudas ja karjakoplis on nende elu turvalisem.\nTeeme nii, et iga kingsepp jääb oma liistude juurde\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Oleksin" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nLüpsjat lüpstakse haledamalt kui lehma. Lakkamatult. Lehm saab vahepeal hinge tõmmata.\nParaku on see paljude ametitega... töötajat lüpstakse täiega...\nPraegune "trend" ongi ju, et loomad oleks hästi hoitud ja kaitstud ning elavad õnneliku elu, inimene vaadaku ise kuidas hakkama saab... isegi tööõnne spetsialiste ei palgata :p\nKõik tööd ei ole veel kiiktoolist ja arvutiga\ntehtavad. Kompuutri töödel on samamoodi omad riskid: kael jääb võib kangeks jääda, randmele "hiirehaigus" ligi hiilida ja peamine risk- silmad. 10 000 inimest lahkub maalt igal aastal - terve Paide täis. Lihtsa "lehmapidaja" süüdistamine\nkujuteldamatute töötingimuste puudumises vajab lausa "haritud" lähenemist.\nSeda lüpsjat, keda pole, ei asenda ka mitmekordne palk mitte. Isegi liikudes ühest kohast teise jääb temast "auk" eelmisesse kohta. Lüpsmata ega palgata ei saa aga päevagi olla.\nPalgakulud peavad mahtuma piimahinna sisse, muidu farm lõpetab.\nTöökorraldus, töökeskkond ja lüpsjale töö vältel mõjuvad ohutegurid on väikese talulauda ja üle 500-pealise farmi puhul täiesti erinevad.\nTalulaudas hea töökorralduse loomisel võib anda tulemusi empaatiavõime ja taluniku enese sama töö tegemise kogemus.\nSuurfarmi töö organiseerimisel jääb sellest ilmselgelt väheks (kui ka tahetakse) ning vaja on töötervishoiu alaseid TEADMISI töötajatele töö vältel mõjuvate ohutegurite määramiseks ja hindamiseks.\nKui ei saada aru tegureist, mis võivad aja jooksul viia töötaja tervisekahjustuseni, siis ei ole ka ennetustegevust. Tulemusena on tööga seotud haigestunute osakaal põllumajanduses esirinnas.\nUute lüpsitehnoloogiate nõudmiste ja 3x lüpsi töökorralduse lahendamine lüpsjate suhtes aritmeetika tasandil ei ole kindlasti tänapäevane arusaam.


Privaatsuspoliitika @ Cider Mill e-pood\nCider Mill on võtnud endale kohustuse kaitsta klientide ja kasutajate privaatsust. Sellest lähtuvalt oleme koostanud käesolevad privaatsuspoliitika põhimõtted, mis käsitlevad kliendi andmete kogumist, kasutamist, avaldamist, edastamist ja talletamist. Meie tegevus internetis on kooskõlas kõigi asjakohaste tegevuste ja vastavate Euroopa Liidu õigusaktide ja Eesti Vabariigi seadustega. Leia veidi aega ja tutvu meie privaatsuspõhimõtetega.\nIsikuandmed on Sinu, kui eraisikuga konkreetselt või kaudselt seostatavad andmed, mida Cider Mill kogub ja töötleb üksikisikuga sõlmitud lepingu täitmiseks või temaga ühenduse võtmiseks ning seadustest tulenevate kohustuste täitmiseks.\n• ostu või tellimuse sooritamisel meie poes või e-poes isiku kontaktandmete või ostueelistusi puudutavate andmete talletamisel (Cider Mill võib paluda teatud oma veebilehe aladel vabatahtlikult esitada isikuandmeid ja personaalset informatsiooni. Nõutavad isikuandmed võivad sisaldada nime, aadressi, postiindeksit, e-posti aadressi, telefoninumbrit ja teisi andmeid);\nKogutud isikuandmete abil saame teavitada kliente Cider Mill'i tooteuudistest, kampaaniatest ja tulevastest sündmustest. Klient, kes ei soovi olla meie uudiskirjaloendis või saada teavitusi teda huvitada võivatest toodetest, saab ennast adressaatide sihtrühmast igal ajal eemaldada.\nPrivaatsuspoliitika tingimustega nõustumisel annab klient Cider Mill'ile nõusoleku enda andmete automatiseeritud töötlemiseks. Võid alati oma nõusoleku tagasi võtta meie kodulehe vahendusel või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse tegemisega. Tagasiulatuvat jõudu avaldusel ega nõusoleku tagasivõtmisel ei ole.\nKliendi paremaks teenindamiseks võib Cider Mill avaldada teavet üksikute kasutajate kohta kolmandale osapoolele, kes osutab Cider Mill'ile teenuseid ning on lepinguga kohustunud hoidma jagatud teavet konfidentsiaalsena. Kolmandaks osapooleks on näiteks meie partner, kelle ülesanneteks on e-poes müüdavate kaupade transport või järelmaksu teenuse pakkumine.\nKliendi isikuandmeid säilitab Cider Mill kuni püsikliendilepingu lõpetamiseni. Andmeid, mida on kohustatud säilitama õigusaktidest tulenevalt (nt. raamatupidamisandmed), säilitab Cider Mill õigusaktides sätestatud nõuetest lähtuvalt.\nKliendi tuvastamiseks ja temaga kontakteerumiseks kogutud isikuandmeid on kliendil võimalik näha, muuta ja täiendada meie veebisaidil „Minu konto info“ alas.\nCider Mill rakendab kõiki ettevaatusabinõusid (sh administratiivsed, tehnilised ja füüsilised meetmed) kliendi isikuandmete kaitsmiseks. Juurdepääs andmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel.\nKõik Cider Mill'i e-poe külastamise ja ostude sooritamise käigus teatavaks saanud kliendi isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset infot. Krüpteeritud andmesidekanal pankadega tagab ostu sooritaja isikuandmete ja pangarekvisiitide turvalisuse.\nKliendi isikuandmete vastutavaks töötlejaks on Cider Mill OÜ. Kõigi privaatsuspoliitika või andmetöötluse kohta tekkivate küsimuste või muredega palume võtta ühendust aadressil info@cidermill.eu


ROHELISED TOOVAD POLIITIKASSE UUT ENERGIAT - Estonian World Review\nROHELISED TOOVAD POLIITIKASSE UUT ENERGIAT\nRiigikogu valimised 19 Feb 2007 EWR\nErakond Eestimaa Rohelised sai parteiks alles äsja, 25. novembril 2006, ent Postimehes avaldatud uuringufirma Emor andmed näitasid, et rahva toetus on uuele poliitjõule kahekordistunud. Rohelised on tõusnud 11%-lise populaarsusega kolmandaks parteiks Keskerakonna ja Reformierakonna järel. Erakonna eestkõneleja keemik Marek Strandbergi sõnul tähendab see seda, et rohelise partei jaoks on aeg küps ning populaarsuse põhjuseks on ennekõike inimeste mure selliste globaalrobleemide pärast nagu kliimamuutused ja energiajulgeolek.\nUus energia kindlustab Eesti julgeolekut\nRohelise erakonna valmislausung – “uus energia” kätkeb endas väga olulisi sõnumeid. See tähendab kiiret üleminekut loodussõbralikule taastuvenergeetikale, eriti avamere tuuleparkide kasutamisele, mis omakorda oleks seotud merealuse kaabli kaudu Rootsi energiasüsteemiga.\nKahjuks teatakse vähe tõsiasja, et Venemaa poolelt võib soovi korral meie energiasüsteemi välja lülitada mõne tunni jooksul. Roheliste kava tähendaks meie energiasüsteemi lahtisidumist Venamaa omast ning sõltuvuse kahandamist vene gaasi- ja naftatarnetest, jättes nii vähem võimalusi Eesti poliitika mõjutamiseks. Kõnealune oht on täiesti reaalne, vaadates Venemaa sekkumist Ukraina asjadesse ning venemeelse peaministri võimuleaitamist. Energia- ja majandusblokaad Gruusia vastu on karm näide naaberriigi tujudest ja manipuleerimisest “energiarelva” abil. Moodsa maailma ohud on paljuski seotud võitlusega ressursside ja maavarade pärast. Lisaks sellele peaks vähemalt kolmandiku Eesti energiavajadusest katma biomassi kasutatavate koostootmisjaamade poolt. Igal juhul peame järk-järgult vabanema saastavast põlevkivikaevandamisest, kuna sellest pärineb üle 90% meie keskkonnamõjudest.\nPõhiseadus nõuab, et riik peab tagama Eesti rahvuse säilimise. Meie pikaajaline sõltuvus välisjõududest on kahandanud usku eestlaste võimesse oma maa saatuse üle otsustada. Selleks on vajalik peremehehoiak, uhkus oma rahva ja kodumaa üle, kus lühiajalise majandusliku kasu nimel ei toodaks ohvriks pikaajalisi sihte ning rahva ja keskkonna jätkusuutlikkust omal maal. Me kuuleme üha rohkem tankeriõnnetustest meie vetes. Oludes, kus vene naftat transportivate tankerite liikumistihedus võib kahekordistuda, oleme pidevalt Damoklese mõõga all. Sealjuures võtab Venemaa kogu kasumi, ent Eesti rahval tuleb kinni maksta tekitatud keskkonnakahjud. Rahva püsimiseks tuleb kaitsta oma kodupinda, mitte riskida vene naftaveostest tulenevate kahjudega. Ka järgmised põlvkonnad peavad Eestis saama elada ohtlikest mürkidest, naftast ja tuumajäätmetest rikkumata maal ning sööma puhast toitu.\nKodukava toetab perede kasvu\nRahvaarvu püsimiseks ja kasvatamiseks on mõeldud roheliste kodukava. Selle järgi tuleb luua riiklik toetusprogramm säästlike kodude ehitamiseks või vanade renoveerimiseks. Toetuse suurus pannakse sõltuvusse laste arvust ja energiasäästu ulatusest. Kokkuvõttes saab ühiskond võimsa vahendi meie tarbimiskäitumise kujundamiseks ja ressursside kokkuhoiuks. Praeguste energeetiliselt priiskavate uuselamute ehitamine võib paljudele osutuda koormavaks. Eesti majanduse probleemiks on liigne ressursi- ja energiamahukus. Ühe rikkuseühiku tootmiseks kasutame 10 korda rohkem energiat kui taanlased.\nRoheline tee on Eesti Tee\nEesti rohelised jagavad Lääne roheliste olulisi arusaamu keskkonnakaitsest, energiast ja majandusest, ent me ei kopeeri midagi mehaaniliselt Eesti poliitlisse ruumi, vaid vaatame asju meie endi vaatenurgast. Me peame õigeks tugevat NATO koostööd ja riigikaitset, nõudes totaalkaitsedoktriini elluviimist. Riigikaitse vundamendiks peab jääma ajateenistus, mis on täiendatud kutseliste üksustega nagu Scoutspataljon. Kutselise elemendi kaudu tagame meie tõhusa osalemise rahuvalvemissioonidel ning alalise valmisoleku. Totaalkaitse all mõistame ka tsiviilstruktuuride põhjalikku valmisolekut sõjaajaks ning üldrahvaliku vastupanu ettevalmistamist võimaliku ründe puhuks.\nLisaks tahavad rohelised täiendada meie tavapärast esindusdemokraatiat rahvaalgatuslike referendumite võimalusega. See aitaks vältida võimu võõrandumist rahvast. Sveitsh on selles osas suunanäitaja. Rohelised ei sammu tavapärasel vasak-parem skaala maanteel, vaid on teejuhiks rohelise tee käijatele. Roheline tee on Eesti tee. Püsimajäämise tee.\nKandideerib Riigikogu valmistel 2. ringkonnas, Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosas\nSisekaitsekadeemia riigiõiguse õppejõud


Solarise keskuse pommiähvardaja on vahi all - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSolarise keskuse pommiähvardaja on vahi all\n22. märts 2019, 16:32\nMöödunud reedel tegi 32-aastane mees Solarise keskusele pommiähvarduse. Mehe suhtes oli juba käimas kriminaalmenetlus lähisuhtevägivalla toimepanemise eest.\nEelmisel reedel kella 22 paiku helistas 32-aastane mees häirekeskusesse ja tegi Solarise keskusele pommiähvarduse. Keskusest evakueeriti inimesed ja pärast poolteist tundi, kui demineerijad midagi ohtliku ei leidnud, lasti inimesed tagasi keskusesse.\nPommiähvarduse osas alustati kriminaalmenetlust avaliku korra raske rikkumise paragrahvi alusel. «Ähvarduse tegemises kahtlustatakse 32-aastast meest, kelle suhtes oli juba käimas kriminaalmenetlus lähisuhtevägivalla toimepanemise eest,» selgitas Põhja prefektuuri Kesklinna politseijaoskonna juhtivuurija Merle Randla.\nProkurör taotles mehe vahistamist, mille kohus ka rahuldas. Kriminaalmenetlused ühendati ning politsei saadab lähiajal materjalid prokuratuuri.\n«Seejärel otsustab prokurör menetluse edasise käigu,» ütles Randla.


Mida ma peaksin tegema, kui jalgade liigesed paisuvad?, Sustavi turse\nKui valu treeningu ajal on liiga tugev, kasutatakse erinevaid salve ja palsamit. Isegi arsti juurde pääsemine on patsiendil keeruline. Ta paisub palju, muutub naha hüperemia tõttu kahjustatud piirkonnas punaseks.\nPõhiline Artroos Valud ja tursed põlveliigese piirkonnas on üsna tavalised komplikatsioonid, mis on peamiselt seotud spordivigastuste ja vanusega seotud muutustega luu-lihaskonnas. Selle struktuuri iseärasuste tõttu on põlveliiges teatud tüüpi kehalise aktiivsuse suhtes väga haavatav, eriti fikseeritud jalaga terava pöörlemise ajal.\nSelle nähtuse eeltingimuste mõistmiseks, samuti põlveliigese kasvaja põhjuste ja selle ravi tunnuste väljaselgitamiseks Sustavi turse äärmiselt oluline omada vähemalt umbkaudset ettekujutust selle anatoomiast. Põlve anatoomia Põlveliigese moodustavad reieluu distaalne alumine ots, sääreluu proksimaalne ülemine ots ja patella. Mõlema luu otstes on paaritud kondyllid - mediaalsed sisemine ja külgmised välised.\nNeed on elliptilised moodustised, mis suurendavad liigesepindade pinda. Reieluu ja sääreluu liigesepinnad on kaetud tugeva kõhrega, mis tagab paindudes sileda ja libiseva. Põlveliigese struktuuri eripäraks on kahe meniski esinemine selles - reieluu ja sääreluu otste vahel asuvad spetsiaalsed poolringikujulised kõhred.\nPõlveliiges on võimas Sustavi turse aparaat, mis tagab selle tugevuse ja stabiilsuse. Eriti anatoomilise ja kliinilise tähtsusega on ristisidemed, mis, nagu nimigi viitab, läbivad liigeseõõnde risti. Järsust Sustavi turse põhjustatud põlvevigastustega saavad nad esimesena kahjustusi.\nLõpuks antakse põlveliigesele liigesekapslid. Need on spetsiaalsed koosseisud, mis täidavad lööke neelavat funktsiooni ja hõlbustavad liikumist. Miks põlveliiges on paistes??\nPõlveliigese haigeks ja paistes on palju põhjuseid.\nSiin on ainult peamised. Põlvevigastus Põlveliigese kahjustuste kõige tavalisem põhjus on vigastused spordi ja kehalise kasvatuse ajal.\nSee kehtib eriti hokimängijate, iluuisutajate ja jalgpallurite kohta. Vigastuse mehhanism seisneb selles, et keha pöörleb inertsist fikseeritud jalaga. Sellisel juhul liigub reieluu põlveliiges ümber oma telje ja sääreluu jääb oma kohale.\nSelle tagajärjel tekib vastava kliinilise pildiga sidemete venitus ja ühtlane rebenemine: Tugev põlvevalu nii ees kui ka taga. Suurenev ödeem, patsient märkab, et põlveliiges on paistes.\nPõlveliigese painutamise raskus või võimetus, kuna sellega kaasneb tugev valu. Nahavärvus võib muutuda kahvaturoosast lillakas-tsüanootiliseks koos veresoonte kahjustuse ja nahaaluse hematoomiga.\nGonartroos areneb reeglina eakatel, eriti naistel menopausi ajal. Haigus avaldub järgmiste sümptomitega: valu ja turse põlve piirkonnas.\nRaskus põlve painutamisel ja kõndimisel. Rasvumine on gonartroosi arengu oluline riskifaktor. Liigne kehakaal suurendab põlveliigese koormust, mis viib selle kiiremini "kulumiseni". Autoimmuunhaigused Sidekoe süsteemsete haigustega, nagu reumatoidartriit, reuma, süsteemne erütematoosluupus ja teised, võib tekkida põlveliigese põletik või artriit.\nSee seisund on artroosist raskem, nõuab patoloogilise protsessi peatamiseks pikaajalist jälgimist reumatoloogi poolt ja pikaajalist ravi hormonaalsete ravimitega.\nLisaks ei ole protsess välistatud, kui artroosiga Sustavi turse artriit. Nakkushaigused Sageli täheldatakse nakkushaiguste korral põlveliigese lüüasaamist.\nTeoreetiliselt võib iga nakkav haigus põhjustada sellise tüsistuse, eriti viirusliku. Mõne patoloogia korral ilmnevad muutused liigestes, sealhulgas põlves: Pseudotuberkuloos seedetrakti ärrituse, lööbe ja artriidiga.\nBrutselloos, veterinaararstide ja veisekäitlejate kutsehaigus. Avaldub pikaajalise palaviku, mitme liigesekahjustuse, vaimsete muutuste ja viljatuse tagajärjel.\nBorrelioos on haigus, mida põhjustavad bakterid ja mida edastab puugihammustus. Tal on äärmiselt rikkalik kliiniline pilt, kahjustades aju, nahka, südant ja liigeseid.\nReiteri sündroom on üks klamüüdiaalse infektsiooni ilminguid, mis esineb Uhine salvi meestel. Seda iseloomustab suurte liigeste kombineeritud kahjustus, silmade patoloogia ja uretriit kusiti põletik.\nOsteoartikulaarne tuberkuloos, milles on võimalik gonitoosi areng - põlveliigese isoleeritud kahjustus koos selle järkjärgulise hävimisega. Bursiit Mõnikord on bursiit või periartikulaarse bursa põletik, millest põlveliigese on nii ees kui Sustavi turse. Haigus väljendub valu põlve piirkonnas, selle turset, samuti liikumisraskusi. Diagnostika Põlveliigese valu ja turse põhjuste väljaselgitamiseks näidatakse kõigepealt röntgenograafiat.\nSelliste protseduuride optimaalse kompleksi valimiseks on vajalik füsioterapeudi konsultatsioon.\nMida teha, kui sõrme peal on turses liiges - Massaaž\nRasketel juhtudel, kui põlveliigese kahjustuse põhjus jääb ebaselgeks, on näidustatud artroskoopia. See meetod seisneb spetsiaalse toru sisestamises liigeseõõnde punktsiooni kaudu ja see võimaldab teil liigesepindu otse uurida. Ainult artroskoopia ajal võib arst teha liigeste kudede biopsia võimalusega tuvastada haiguse tõeline põhjus.\nPõlveliigese patoloogia terviklikuks diagnoosimiseks viib pädev spetsialist läbi järgmised uuringud: Põletikulise protsessi tuvastamiseks üldine ja biokeemiline vereanalüüs. Reumatoidfaktori ja tsitrulliinivastaste antikehade analüüs reumatoidartriidi diagnoosimine.\nKopsude fluorograafia ja Mantouxi reaktsioon tuberkuloosi Sustavi turse. Yersinia, Borrelia, Chlamydia antikehade määramine, brutselloosi Sustavi turse.\nRavi põhimõtted Põlvevalu ja turse ravi sõltub selle põhjustest.\nMõned põhimõtted on kõigis kliinilistes olukordades samad. Seda näidatakse Sustavi turse kandmisel - spetsiaalsed seadmed, mis võimaldavad teil põlveliigest mõnevõrra leevendada. Need pakuvad jäseme immobiliseerimist, mis aitab kaasa taastumisprotsessidele. Neid võib välja Sustavi turse nii tablettide kujul kui ka Sustavi turse kujul. Tuleb meeles pidada, et neid ravimeid tuleks kasutada ainult spetsialisti järelevalve all, kuna nende ebaõige kasutamise korral võivad tekkida mitmesugused kõrvaltoimed.\nFord Focus 2011-2015 Vertical Multimedia\nPuffimise leevendamiseks võite ka põlvele panna rätikusse mähitud jääpaki. Pärast põletiku vähendamist on kasulikud füsioteraapia kursused, samuti terapeutilised harjutused. Mida teha, kui põlved on paistes? Selliste seisundite põhjused ja ravimeetodid, kui põlved valutavad, paisuvad ja paisuvad Pundunud põlv on keha signaal mitmesuguste etioloogiate põlveliigese patoloogia esinemise kohta. Haigust on lihtne diagnoosida, kuna lisaks kasvajale ei saa inimene normaalselt liikuda, tunneb liigese painutamisel ja pikendamisel tugevat valu.\nArstid klassifitseerivad mitmeid põhjuseid, mis aitavad Sustavi turse patoloogia Sustavi turse.\nJa selleks, et valida õige ravirežiim, on vaja välistada patoloogilise protsessi põhjustavad tegurid. Vaatame teemat lähemalt: miks põlv paisub, see võib haiget teha ja kuidas leevendada kliinilisi ilminguid. Ödeemi põhjused Põhjus, miks põlved ja jalg paisuvad jalast allapoole või üle selle, võivad olla trauma või patogeensete mikroorganismide areng.\nÖdeem võib olla väga valus ja arst peaks ütlema, mida teha ja kuidas seda ravida. Naine või mees peaksid teadma abistamise esimesi reegleid, kuidas põlvi ravida. Arstid tuvastavad mitu põhjust, miks Kuunarliini kohtunike Sustavi turse piirkonnas on turse: Vigastus.\nSee võib olla mitte ainult luumurrud ja sidemete patoloogiad, vaid Sustavi turse võib olla ka lihtsast verevalumist. Pundunud liiges ja põlve ümbrus võib haiget teha. See haiget tekitab patsiendile kõndimist, kuid tupplehed ei saa normaalselt painduda ega painduda. Erinevate etioloogiate nakkav patoloogia. Kui patogeensed mikroorganismid Sustavi turse tunginud põlveliigese kudedesse, võivad need põhjustada patoloogilisi muutusi, sellest alates liigest Sustavi turse turset.