Lilly — Lizkiz Couture\nÕhuline Haapsalu salli pits, pehme voogav tüll, sajad seemnehelmed. Kleidil on pehme aluskleit, mis justkui kallistab su keha, selle seelikumustris on rivis sajad kuue kroonlehega õied. Kleidi seelik on eriti lai ja kohev, selles võib ennast keerutama unistada. Kleidipiha kootud lille motiive rõhutavad malbed toontoonis seemnehelmed. Kasutame Head Haapsalu salli lõnga, mis on pärit Itaaliast ja hoiab suurepäraselt. Kleiti pakume kahes pikkuses: klassikaliselt põlve kattev lühem versioon või hurmavalt pikk, mille allserv on mõeldud just maad silitama.\nVärvivalikus vali "Värv meie valikust" ja kirjuta oma soovitu kommentaaridesse. Ei leidnud oma lemmikvärvi? Pole probleemi, me teame, kust saab kõigis maailma värvides peenvillast lõnga! Vali "Küsi oma lemmikvärvi!", kirjuta see kommentaaridesse ja me leiame sellise nagu sa soovid. Koome kõik pitsist kleidid käsitsi ja see on aeganõudev töö. Tellimuse täidame üldiselt kahe-kolme kuu jooksul. Kui seelikut on kiiremini vaja, siis vali kiirtöö ning võta meiega ühendust. Saame koos täpsustada, kui kiirelt me töö saame ette võtta. Võimalusel teeme valmis kahe-kolme nädalaga (hinnalisa 30%).\nHind alates 280.-\nSuurus --- 62 68 80 86 92 98 104 110 116 122 128 134 140 146 152 158 164 170\nPikkus --- 44 49 56 61 65 70 79 84 89 94 98 103 115 120 125 130 135 141 29 33 37 41 45 53 58 62 66 74 78 82 86 90 99


RETRO | Sloveenia kangelased ja vihatud Kassai. Rüütli: „Kui meie edasipääs selgeks sai, olin nagu pärast autoavariid – totaalses šokis.“ | Sport\nRaul Ojassaar, Jalka, 27. november 2020 10:22\nRaio Piiroja lahkus Eesti vutiajaloo suurmängult enne lõpuvilet, sest Viktor Kassai näitas talle punast kaarti. „Tore, et Iirimaa meile vastu tuli – nad olid sel hetkel täiesti mängitav võistkond. Siiamaani ise põen seda aeg-ajalt – näen seda unes, ärkan üles ja mõtlen, et milline võimalus see oli… Oleks pidanud pead natuke külmemana hoidma,“ ütleb Piiroja nüüd.Foto: Tairo Lutter\nAjakirja Jalka suur tagasivaade Eesti koondise tegemistele 2012. aasta EM-valiksarjas jätkub neljanda ja ühtlasi viimase osaga. Kui esimeses osas võtsime luubi alla 2010. aasta sügise, teises osas 2011. aasta esimese poole ja kolmandas osas 2011. aasta sügise esimesed kohtumised, siis viimases osas oleme jõudnud kolme viimase olulise mängu juurde – kusjuures esimeses neist ei käinud Eesti koondis isegi platsil!\nKolmandat osa saab lugeda siit!\nEesti koondis oli kõik oma kohtumised valiksarjas juba ära pidanud, kuid ei teadnud endiselt, millise koha saadud 16 punkti meile annavad. Kuna kodumäng Fääri saartega oli tõstetud kõledast oktoobrikuust 2010. aasta augustisse, kus see oli kogu valiksarja avamatš, pidime küüsi närides ootama viimast mänguvooru, sest siis läksid Mariboris vastamisi Sloveenia ja Serbia. Serblastel oli suurepärane võimalus Eestilt endale teine koht napsata: neil oli vaja vaid sloveenidele tuul alla teha ja teine koht oleks olnud nende. Eestile oleks teise koha jätnud viik või Sloveenia võit. Võõrustajatel ei olnud aga samal ajal enam peale au suurt midagi mängus – alagrupi neljas koht oli veel teoreetiliselt lahtine, kuid see oli puhtalt formaalsus.\nJalgpallibuumis Eesti fänne ootas 11. oktoobri õhtul omapärane maiuspala: kell 20 algas Lillekülas maavõistlus Eesti ja Ukraina vahel, sisuliselt koos selle lõpuvilega pandi pall mängu aga Mariboris Sloveenia ja Serbia vahel. Et võimaldada Eesti fännidele mõlemat mängu võimalikult hästi jälgida, organiseeriti A. Le Coq Arenale ühe nurgatribüüni kohale suur ekraan, millelt said fännid Eesti–Ukraina mängu järel kohe ka Sloveenia–Serbia kohtumist vaadata.\nMäng nr 11\n11. oktoober 2011 Sloveenia–Serbia 1 : 0\n45 + 1. Vršič\nKummalisel kombel sattus nii, et Eesti koondise kõige olulisem mäng selles valiksarjas sündis ilma meie osaluseta. Juba avaminutitest alates oli näha, et kohtumine tuleb tuline – Serbia vajas võitu, et edasi pääseda, kuid sloveenid ei soovinud kodus mitte midagi kergelt ära anda. Belglasest kohtunikul Frank De Bleeckerel tuli juba avapoolajal tegeleda mitmel puhul närviliste mängijate rahustamisega. Suure ehmatuse elas Eesti üle 38. minutil, kui väravavahiga silmitsi pääsenud Serbia ründaja Milan Jovanović selja tagant maha niideti. Mäng seisis tükk aega ja õhk oli pingest paks, aga Belgia kohtunik andis kollase kaardi hoopis Jovanovićile! Kordused näitasid, et Sloveenia kaitsja Mišo Brečko mängis küll palli, kuid seda ülinapilt – penaltile ja punasele kaardile oli see olukord igatahes väga lähedal. Selle valiksarja napikas number kuus!\nAvapoolaja üleminutitel juhtunu oli aga tõeline šokk – eelkõige Serbiale, aga positiivses mõttes ka Sloveeniale ja Eestile. Tasapisi oodati juba poolaja lõppu, kui Sloveenia sai keskväljalt karistuslöögi, mis andis hea võimaluse õhuvõitlejad vastase karistusala juurde viia. Dare Vršić saatis palli 45(!!) meetri kauguselt kõrge kaarega teele ja kõigile üllatuseks kukkus see latipõrke kaudu täpselt üle väravajoone, põrgates sealt tagasi välja. Kohtunikud nägid olukorda hästi ja lugesid erakordse tabamuse ära – Sloveenia üks, Serbia null! Valiksarja napikas number seitse!\nTeisest poolajast kujunes Eesti jalgpallisõpradele aga ilmselt elu kõige pikem kolmveerandtund. Serblased surusid, ründasid ja Sloveenia näis aeg-ajalt juba murduvat. 63. minutil paistiski, et Serbia saab oma värava kätte: vasakäär Aleksandar Kolarov võeti karistusalas maha ja kohtunik De Bleeckere näitas seekord penaltipunkti peale. Sedavõrd olulist trahvilööki otsustas sooritama minna Serbia kapten, Manchester Unitedis mänginud keskkaitsja Nemanja Vidić – sealjuures oli Vidić oma profikarjääris varem penaltit löönud vaid kahel korral, 2005. aastal Moskva Spartaki ridades. Meie õnneks andis praktika puudumine tunda: penaltitõrjuja kuulsusega Sloveenia väravavaht Samir Handanović ootas kannatlikult ära Vidići väikese pausi ja püüdis nõrga löögi kinni!\nArvestades seda, et mängida jäi veel sisuliselt pool tundi, mille jooksul Serbia surve ei lakanud, tasub tunnistada – see penalti oli meie valiksarja napikas number kaheksa!\nViimaste minutite jooksul said serblased korra ka palli võrku, kuid õnneks vilistati suluseis. Pisut enne 90 minuti täitumist hakkas ka Serbia usku kaotama – neil oli vaja kaht väravat, ent rünnakul ei tulnud enam midagi välja. Lõpuvile 1 : 0 seisul kuulutas võitu Sloveeniale, aga veel suuremat võitu Eestile.\nSloveenia–Serbia kohtumise olulisim moment: Sloveenia väravavaht Samir Handanović püüab Nemanja Vidići kehva penalti. Foto: Reuters/Scanpix\nPareiko: sellist närvi pole isegi platsi peal tundnud!\nSloveenia ja Serbia kohtumine on Eesti jalgpallisõbrale kahtlemata üks nendest hetkedest, kui mäletatakse hästi, kus ja kellega seda kohtumist vaadati. Eesti koondise liikmed kutsuti pärast mängu Ukrainaga A. Le Coq Arena VIPi-looži, kus jälgiti närvesöövat lõpplahendust koos tähtsate ninade ja ajakirjanikega puupüsti täis ruumis. Kõik koondislased sinna aga ei tulnud, lõpuni suutsid suurt närvipinget taluma jääda vaid vähesed.\nTarmo Kink: „Mõtlesin, et vaatan rahulikult kodust. Olin millegipärast suhteliselt kindel, et Sloveenia ei lase Serbial võita – kogu ajaloo ja põhimõtete pärast. Tean nende mentaliteeti ja ajalugu – nad ei saa seda ju ometi ära lasta. Serbia oli valiktsükli jooksul nii ebastabiilne olnud, et ma ei näinud, miks nad peaksid selle mängu võitma. Viskasin ülikonnaga ennast diivani peale. Mäletan, et enne kui mina jõudsin hõisata, pistsid naabrid juba kisama!“\nSergei Pareiko: „Esimese poolaja vaatasin VIPi-loožis, aga läksin siis koju, sest ma ei suutnud edasi vaadata. Närv oli sees nii suur! Koduteel keegi helistas ja ütles, et Serbial oli penalti, aga Handanović võttis selle ära. Kui koju jõudsin, siis viimased kümme minutit vaatasin seal. Sellist närvi pole ma isegi platsi peal olles kunagi tundnud! Natuke kahju oli, et me ise otsustavat mängu mängida ei saanud.“\nIsegi peatreener Tarmo Rüütli ei suutnud viimast veerandtundi VIPi-loožist vaadata, vaid läks autosse rahunema. „Mõtle, kuidas võib jalgpallis juhtuda – see on täiesti uskumatu, kuidas võib vahel see pall väravasse minna! Kui meie edasipääs selgeks sai, olin nagu pärast autoavariid – totaalses šokis. Emotsioonid olid nullis. Võtsin fakti vastu, eks pärastpoole hakkasid peast läbi laskma, et mis toimus.\nMäletan, et kuskil kirjutati, et Rüütlil oli pokkerinägu peas ja midagi välja ei näidanud. Ma ei olegi selline, kes iga asja peale midagi välja näitaks. Võtsin fakti omaks ja elu läks edasi.“\nKonstantin Vassiljev: „Ma ei vaadanudki seda mängu! Meil läks pärast Ukraina mängu staadionil natuke pikemalt ja sõitsin pärast seda koju. Kui koju jõudsin, oli veel viis minutit mängida, aga ma ei suutnud telekat mängima panna, vaid kõndisin kodus edasi-tagasi. Alles pärast vaatasin tipphetki.“\nKes seda mängu Ukrainaga üldse mäletab?\nMõistagi ei saanud Eesti koondise mängijad rahus Sloveenia–Serbia kohtumise vaatamiseks valmistuda – selle asemel tuli samal päeval pidada kodune maavõistlus Ukrainaga. 0 : 2 kaotusmängus eksis Konstantin Vassiljev penaltil – kusjuures see on suuresti ainus asi, mida asjaosalised sellest mängust üldse mäletavad. Kõik ootasid ju tegelikult õhtust matši.\nUkraina vastu teise poolaja kirja saanud Dmitri Kruglov arvas näiteks Jalkaga vesteldes, et tema selles mängus ei osalenud. „Ma arvan, et neid inimesi, kes seda mängu mäletavad, on üsna vähe! Meenub ainult see, et Kostja ei realiseerinud penaltit. Kõik ootasid juba Sloveenia ja Serbia mängu.“\nPenaltil eksinud Vassiljev teab aga hästi, et Oleksandr Rõbka tõrje sundis teda edaspidi oma penaltite löömise taktikat üle vaatama – tihtipeale lõi Vassiljev toona oma penaltid ühte kindlasse nurka. „Lüües olin pigem kindel, aga see löök lihtsalt ei õnnestunud – läks natuke kõrgemale ja väravavahi jaoks mugavale kõrgusele. Pärast seda pidin natuke mõtlema.“\nEdasipääsu järel ei tulnud pikalt oodata – juba ülejärgmisel päeval loositi kaheksa koondist, kes oma alagrupis teiseks jäid, omavahel play-off-lahinguid pidama. Eesti oli mõistagi asetamata tiimide seas, mistõttu olid loosi eel meie neli võimalikku vastast Portugal, Horvaatia, Tšehhi ja Iirimaa. Loosiurnist tõmmatigi välja Iirimaa. Rõõmustasid mõlemad: paljud eestlased pidasid nelikust nõrgimaks just iirlasi, Iirimaale oli Eesti aga samuti selgelt parim valik, sest ülejäänud variandid olid Türgi, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina.\nJanno Kivisild: „Ootasime loosimist väga. Sain juba varem teada, et Arno Pijpers tegi sel ajal mingil määral Hollandi jaoks skautingutööd, ja just Iirimaa oli koondis, keda Arno oli väga põhjalikult kogu valiktsükli ajal skautinud. Saimegi loosimise järel väga põhjaliku taustainfo ja mänguanalüüsid koos statistikaga, kõik see oli meil olemas.“\nIirimaa meedia end tagasi ei hoidnud: Eestit nimetati unistuste loosivastaseks, alamõõduliseks ja väljapaistmatuks autsaideriks. Iirimaa vutiüldsus võis ju eestlasi alahinnata, ent koondis seda kahjuks ei teinud.\nSpekulandid jäid pika ninaga\nKui Eesti–Iirimaa kohtumise piletid 17. oktoobri hommikul vabamüüki paisati, said need otsa juba poole tunniga, sest huvi nende vastu oli meeletu. Soodsast olukorrast üritasid kasu lõigata aga hangeldajad: esimese hooga müüdi 194 piletit inimestele, kelle eesmärk oli ostetud piletitega hangeldada. Viru keskusest õnnestus ühel iirlasel endale hankida kokku suisa 150 piletit, Tondi Selveris müüdi ühele mehele aga korraga 44 piletit. Seda ekslikult: reegel sätestas, et ühele inimesele võib kõige rohkem müüa neli piletit. Need spekulandid saadi aga kätte ja kasumist jäid nad ilma – oleks aga narr arvata, et mõni teine hangeldaja ei teeninud väiksema piletikoguse pealt hõlptulu.\nMäng nr 12\n11. november 2011 Eesti–Iirimaa 0 : 4\n13. Andrews, 67. Walters, 71., 88. pen. Keane Eemaldamised: 35. Stepanov, 76. Piiroja\nEesti: Pareiko, Jääger, Stepanov, Piiroja, Klavan, Kink (67. Purje), Dmitrijev, Vunk (61. Lindpere), Kruglov, Vassiljev, Ahjupera (55. Voskoboinikov).\nKauaoodatud sajandi mäng Iirimaaga algas meile tegelikult paljulubavalt. Esimese kümne minuti jooksul jõudsime mitmel korral vastase karistusala juurde ning kümne minuti täitudes kukkus Konstantin Vassiljevi rikošetiga kauglöök Iirimaa värava katusele. Kõik paistis lootusrikas, kuni 13. minutil saabus esimene külm dušš: Aiden McGeady tsenderdas vasakult äärelt, väravaesisel jäeti Keith Andrewsile liiga palju ruumi hoovõtuks ning iirlane suunas palli peaga posti kõrvale – 0 : 1.\nEesti mätta otsast sai paraku mängu peategelaseks ungarlasest kohtunik Viktor Kassai. 17. minutil petsid iirlased esimese kollase kaardi välja Andrei Stepanovile. 34. minutil eksis aga keskväljal sööduga rängalt Aleksandr Dmitrijev ja Stepanov sõitis viimase kaitsjana sisse iirlaste ründajale Robbie Keane’ile. Kassai taskust välkus selle peale Stepanovile mõistagi teine kollane kaart ja Eesti jäi vähemusse.\nTarmo Rüütli: „See punane kaart pani mängule pitseri, see lõi mängu meie jaoks rütmist välja. Mul oli enne mängu valik: kas panen mängu Stepanovi või Taavi Rähni. Tegin sellise valiku ja olen ikka aeg-ajalt mõelnud: ei tea, kuidas oleks läinud, kui oleksin teise otsuse teinud? Stepanov võttis natuke liiga vara või pisut mõtlematult selle punase. Nii juhtus.“\nStepanovi eemaldamise järel ei muutnud Eesti koondis oma mänguplaani oluliselt. Ragnar Klavan toodi küll keskkaitsesse ja Dmitri Kruglov vasakult äärelt äärekaitsesse, kuid Rüütli ei otsustanud seisu hoidma minna, vaid soovis endiselt näha ründavat mängu. See tõi iirlaste värava all kaasa ka mitu ohtlikku olukorda ja poolvõimalust, ent skoori me teha ei suutnud. Teisel poolajal tuli juba lagunemine. 67. minutil kasutas meie karistusalas tekkinud tohuvabohu ära Jon Walters.\nKonstantin Vassiljev: „Kuni teise väravani olime isegi vaatamata punasele kaardile mängus sees, aga võibolla oleksime siis pidanud tagasi hoidma ja proovima mängu 0 : 1 peal lõpetada. Seal tuli kogemus mängu – ühel hetkel tulnuks meil endale selgeks teha, et parem oleks olnud see napp kaotus vastu võtta ja järgmiseks mänguks valmistuda, mitte edasi rünnata.“\nMängu lõpp kiskus meie poolt vaadatuna suisa inetuks. Vaid neli minutit pärast Waltersi tabamust suutis Pareiko küll Andrewsi rikošetiga karistuslöögi pareerida, ent tagasipõrkunud palliks ei olnud ükski Eesti kaitsja valmis ja Robbie Keane suunas nahkkera tühjaks jäänud võrku. Karistuslöök oli sealjuures tulnud olukorrast, kus Raio Piirojale näidati kollast kaarti.\nVeel viis minutit hiljem sattus Piiroja karistusala nurga lähedal Keane’iga kahevõitlusesse, mängis palli käega ja saadeti teise hoiatuse tõttu samuti väljakult minema. Üheksakesi jäänud eestlaste haavadele raputati veel soola 88. minutil, mil Keane realiseeris penalti, mille Stephen Hunt oli Ats Purje vastu teeninud.\n0 : 4 oli šokk. Ülikõrgele aetud ootused toodi 90 minutiga üheselt ja konkreetselt maa peale tagasi. Neljaväravaline kaotus tähistab siiani Eesti koondise suurimat allajäämist A. Le Coq Arenal. Hiljem on see kordunud vaid 2019. aasta sügisel maailma tippkoondise Hollandi vastu.\nSergei Pareiko: „Põlesime läbi. Kellelgi ei olnud varem sellist kogemust ja pinge oli väga suur. Oleks meil olnud mängijaid, kes oleks varem Meistrite liigas või kasvõi Euroopa liigas veerandfinaalis või poolfinaalis mänginud, kus samuti suure pinge all asi kahe mänguga otsustatakse… Kahjuks meil seda ei olnud. Iirlastel ei olnud see esimene kord, nad olid varem sellega kokku puutunud. Tahtsime oma publiku ees proovida teha seda, mida Läti 2004. aasta EMi eel Türgi vastu suutis, aga läks nii nagu läks. Minu meelest häbi me tundma ei pea – mängisime nii hästi, kui suutsime, kahjuks läks nii.“\nTarmo Kink: „Oleks pidanud natuke targemalt mängima – läksime Iirimaad kodus maha tampima. Olime Põhja-Iiri kodus maha tampinud – mis see Iirimaa siis ette võtta on? Teine asi – kui pärast väravaid analüüsisime, siis kõik tekkisid sellistest asjadest, mida olime enne mängu video pealt üle vaadanud. Punane kaart lõi ka kõik plaanid sassi. Tagantjärele on muidugi lihtne öelda, et oleksime pidanud targemad olema – sel hetkel arvasime, et nii on õige, ja läksime mängima.“\nJanno Kivisild: „See oli elu mäng. Sisemine ärevus oli väga suur, aga seda tuli tasakaalus hoida, et see kuidagi resultaati pärssima ei hakkaks. Ülehäälestatust ma ei mäleta. Kõik oli tavaline, valmistusime selleks nii, nagu olime harjunud. Staadionil oli aga küll väga suure mängu atmosfäär, ühelgi teisel valikmängul pole ma sellist asja tunnetanud. Vastasvõistkonna fännitribüün oli roheliseks värvunud, kogu ülejäänud staadion aga siniseks. See oli eriline. Läksime mängima ka nii, nagu olime harjunud. Me ei üritanud kuidagi vastast üle kavaldada või ei hakanud üle mõtlema. Mis läks valesti, oli ilmselt see, et me ei kohandanud punase kaardi järel oma mänguplaani, ei valinud turvalist ja kindlat hardcore-betoonkaitset, ei hakanud bussi parkima. Mängisime oma mängu edasi ja lõikasime sellega näppu – muutusime seetõttu haavatavaks ja tasakaalust väljas olevaks, vastane karistas selle ära. Takkajärele võib ju mõelda, et pool lahingut oli tegelikult veel ees ja oleks pidanud tulemuse minimaalse hoidma. Me seda valikut ei teinud ja see maksis meile lõpuks kätte.“\nKonstantin Vassiljev: „Sergei Zenjov sai enne mänge vigastada – tema oleks Iiri suurte ja natuke kohmakate keskkaitsjate vastu väga vajalik olnud. Me ei olnud selleks mänguks valmis, meil ei olnud sellisel tasemel kogemust. Tahtsime väga Lillekülast ära minna hea tulemusega, aga see maksis meile kätte. Iga väike asi mõjutas natuke – olime näiteks kogu tsükli mänginud Nike pallidega, aga play-off’i jõudes pidime mängima teistsuguste pallidega. Pall palliks, see on pisiasi, aga see ilmestas, kuidas olukord hakkas kiiresti muutuma.“\nRaio Piiroja: „Tore, et Iirimaa meile vastu tuli – nad olid sel hetkel täiesti mängitav võistkond. Siiamaani ise põen seda aeg-ajalt – näen seda unes, ärkan üles ja mõtlen, et milline võimalus see oli… Oleks pidanud pead natuke külmemana hoidma. Kui oleks esimene mäng võõrsil olnud, oleks ehk isegi parem olnud – oleksime saanud play-off’i atmosfääriga natuke harjuda. Kui võõrsil sulle üks ära lüüakse, pole ju hullu. Me läksime aga kodus kindlalt võidu peale mängima, aga kui jäime taha ja vähemusse, ei teinud me oma korrektiive. Aga see on takkajärele tarkus.“\nSeiklejast Iiri fänn sai mängu vaadata Rüütli kõrvalt\nEesti–Iirimaa kohtumise ajal juhtus avalikkusele märkamatult ka üks väga kentsakas olukord: nimelt suutis üks piletita Iiri koondise fänn ennast leidlikul moel väljaku äärde smugeldada. Piletiostu lootuses staadioni ümber luusides silmas ta avatud ust, läks sealt sisse ja leidis pallikoti koos Eesti koondise dressidega. Dressid kiirelt selga, pallikott üle õla – ja kuhu mujale kui väljaku äärde, otse Eesti koondise pingi kõrvale!\nPeaaegu üheksa aastat hiljem mäletab personaaltreenerina töötav Conor Cunningham Jalkaga vesteldes sündmuste käiku nagu eilset päeva. „Istusin alguses Eesti pingi kõrval, aga kuna olin ka ise šokis, et mul õnnestus nii kaugele jõuda, võtsin paaril korral telefoni välja, et sellega pilte teha. See äratas neljandas kohtunikus ilmselt kahtlust ning ta tuli uurima, kes ma olen. Arvan, et minu aktsent koos Eesti dressiga oli selge märk, et midagi on valesti, aga ütlesin, et olen pallipoiss, ja näitasin oma pallikotti. Kohtunik pidi aga mängule keskenduma – ilmselt seetõttu palus ta mul lihtsalt tribüünile minna ning ei hakanud turvamehi kohale kutsuma.“\nSuure osa mängust vaataski Cunningham kohtumist otse tiimi pinkide tagant juhuslikul vabal istekohal, hoides aga silma peal pallikotil, mis Eesti pingi kõrvale jäi. Mängu lõppedes suutis ta turvatöötaja pehmeks rääkida, et peab pallid kokku korjama, ning pääses seepärast uuesti väljakule, kus tähistas koos Iirimaa koondisega võitu, kandes samal ajal Eesti dressi!\nStaadionilt minema saadeti Cunningham alles siseruumidesse jõudnult, kuid Eesti koondise dress jäi iirlasele selga. „Mul on see endiselt kodus olemas. Olen alati endale öelnud, et peaksin selle korralikult ära raamima, aga pole veel selleni jõudnud. Ehk siis nüüd, kui sellest varsti kümme aastat täis saab?“\nEesti abitreener Janno Kivisild meenutab hiljem, et mängu ajal pani ta Cunninghami tähele küll, kuid arvas, et ju on tegu mõne vabatahtlikuga. „Selleks mänguks kaasati palju inimesi ja kõikide nägusid ju tunda ei saa. Panin teda küll tähele, aga ei mõelnud sellele pikemalt. Alles pärast mängu meediast lugesin, kellega tegu oli!“\nMäng nr 13\n15. november 2011 Iirimaa–Eesti 1 : 1\n32. Ward – 57. Vassiljev\nEesti: Londak, Jääger, Rähn, Klavan, Kruglov (18. Puri), Teniste, Vunk, Vassiljev, Lindpere (54. Kink), Saag, Voskoboinikov (73. Purje).\nKordusmänguks olid Eesti koondise read märgatavalt hõredamad: punaste kaartide tõttu kandsid mängukeeldu keskkaitsjad Piiroja ja Stepanov, ühe Viktor Kassai otsuse peale protestimise eest sai kollase kaardi Sergei Pareiko, kes seetõttu samuti Dublinis platsile tulla ei saanud. Oli selge, et Iirimaale sõidetakse oma au päästma, ei muud.\nMõlemad väravad sündisid väravavahi eksimusest: iirlased läksid avapoolajal juhtima pärast seda, kui Pavel Londak oli nurgalöögi olukorras palli liiga lihtsalt Stephen Wardi jalale tõrjunud; Konstantin Vassiljev virutas 57. minutil väravasse aga kauglöögi, mis lipsas Shay Giveni rusikate alt läbi. Viik võõrsil Iirimaaga oli ju iseenesest hea tulemus, ent avamängu kontekst ei lubanud sellest üleliia rõõmu tunda. See ei takistanud 800-l Dublinisse sõitnud Eesti fännil mõistagi Vassiljevi väravat tähistamast.\nTarmo Rüütli: „Valmistusime nii hästi, kui suutsime, ja püssi põõsasse viskamise tunnet ei olnud. Väljas Iirimaaga 1 : 1 – polnud paha!“\nJanno Kivisild: „Tarmo suutis meeskonna niimoodi mängima panna, nagu seis oleks olnud 0 : 0. Analüüsisime mängu eel eelmise kohtumise läbi, aga ühel koosolekul vaatasime näiteks „Tulnuka“ filmi. Ma ei tea, kelle idee see oli, ja algusest lõpuni me seda ei vaadanud, aga mingeid klippe küll. Läksime täiesti kastist välja. Mängisime ainult oma väärikuse nimel ja saime natuke leevendust.“\nKonstantin Vassiljev: „Tähtis oli lõpetada valiktsükkel väärikalt ja normaalse mänguga. See mäng näitas ka selle meeskonna sisu – võitlesime lõpuni välja hoolimata sellest, et suuremad šansid olid juba läinud.“\nJoel Lindpere taas koondises\nKogu valiktsükli jooksul oli taustal jututeemaks olnud tõsiasi, et 2010. aasta alguses New York Red Bullsi siirdunud Joel Lindpere koondisele appi ei tulnud. Vutiliidu president Aivar Pohlak ütles avalikult välja, et Lindpere oli Red Bullsiga sõlminud kokkuleppe, mille kohaselt talle maksti koondisse mitte tulemise eest. Lindpere ise lükkab sellised väited ümber.\n„Ükski normaalne klubi ei paku koondise mitte esindamise eest raha! Mu peatreener oli rootslane, spordidirektor norralane, nad ise jälgisid oma koondisemänge kogu aeg. Mängud ju kattusid ja ma ei saanud tulla! MLSi graafik ei arvestanud EM-valikmänge, kuna ameeriklastel samal ajal koondisemänge ei olnud. Ma olin äkki esimene jalgpallur Eestis, kelle klubimänge selliselt telekas üle kanti. Paljud, kes läksid koondisemängule, läksid pärast seda Tommi Grilli ja pärast seda Joel Lindpere mängu vaatama,“ on Lindpere sel teemal rääkides endiselt emotsionaalne.\n„Teiseks pikk lend ja ajavahe. Rääkisime ka Tarmo Rüütliga: meditsiiniliselt on tõestatud, et ajavahega harjumisel võrdub üks tund ühe päevaga. New Yorgiga oli kogu aeg ajavahe seitse tundi – kui mul oleks olnud pühapäeval klubimäng ja kolmapäeval koondisemäng, siis oleksin Eestisse jõudnud alles teisipäeval ja pikas perspektiivis poleks see edu toonud. Rüütli ütles ka: miks sa tuled, kui su põhitöökoht on klubis? Koondise esindamine on auasi, tuli teha valikuid. Kas Ronaldo, Messi, Federer, Nadal või ükski teine professionaalne tippsportlane ütleks, et ma lõpetan oma profilepingu ära, ei mängi ja lähen vabatahtlikult koondist esindama? Kui Eesti koondise mängud oleks praegu millegipärast Flora omadega samal ajal, kas Flora saadaks ka siis üheksa-kümme mängijat koondisesse? Ma ei usu seda. Kui Flora mängiks Levadiaga ja annaks oma põhimehed ära, siis nad ju kaotaksid suurelt.“\nAivar Pohlak: „Teadsime fakti, et Joel on sellise kokkuleppe teinud, ja see oli kõik. Seda on raske pahaks panna, kuna ta oli läinud Ameerikasse sisuliselt karjääri viimast lepingut välja teenima. New Yorgist on koondisemängudel ka väga keeruline käia, eriti arvestades neid seljaprobleeme, mis tal sel ajal olid. Pikad lennureisid olid tema jaoks paras mõrv. Tol hetkel oli see loogiline otsus.“\nPlay-off’i ajaks oli aga Red Bulls MLSi play-off’ist välja langenud ning Lindpere sai korraliku ažiotaaži saatel koondisele appi tulla. Arvamusi tema tuleku kohta oli aga erinevaid. Kapten Raio Piiroja leiab, et toonane olukord oli maitse asi. „Nii ja naa. Mina olen kogu aeg seda meelt olnud, et kas oled kogu aeg koondises või ei ole üldse. Eks tal olid ka muidugi omad põhjused, miks ta vahepeal ära oli. Maitse asi. Lõpuks on see treeneri otsus, selline asi ei läinud ju hääletusele.“\nAvamängus sekkus Lindpere teisel poolajal vahetusest, teenides publikult suure aplausi. Dublinis sai Lindpere kirja esimesed 54 minutit.


Hando Sutter: kui valitsus paigas, tuleme välja mõtetega, kuidas Eestile raha teenida - Majandus\nHando Sutter: kui valitsus paigas, tuleme välja mõtetega, kuidas Eestile raha teenida\n1. märts 2019, 0:01\nEesti Energial on seljataga edukas aasta, mida tõestab riigifirma nõukogu otsus pikendada töölepingut juhatuse esimehe Hando Sutteriga järgmiseks neljaks aastaks.\nEesti Energia nõukogu pikendas kolmapäeval nelja aasta võrra lepingut kontserni senise juhi Hando Sutteriga, kelle sõnul peaks riik koos põlevkiviõli tootjatega rajama eelrafineerimistehase. Liivi lahe meretuulepargist võiks aga saada Eesti ja Läti koostöö etalon.\nNõukogu otsustas üksmeelselt teiega lepingut pikendada, nii et polnud vaja konkurssigi korraldada. Kuidas nõukogu põhjendas otsust ja kas teid kutsuti ka kohvile?\nKohvil käimine pole Eesti Energias töövorm ja ma arvan, et see on nii ka teistes riigi äriühingutes. Nõukogu on meil väga professionaalne, eelmisel aastal strateegiat välja töötades osalesid nad meie ajurünnakutel, meil sellist vastandumise asja ei ole. Me oleme üsna ühel lainel.\nEesti Energia majandusaasta aruande järgi oli teie kuupalk eelmisel aastal 17 500 eurot. Kas uue lepinguga tõusis ka töötasu?\nMinu palk pole ju kivisse raiutud, see koosneb kahest komponendist: sellest, mis ma iga kuu arvele saan, ja tulemustasust. Kui Eesti Energial läheb sama hästi või paremini kui eelmisel aastal, siis võib loota, et saan rohkem. Samas võin ka vähem saada.\nEelmise aasta juhatuse liikmete palgad tehti avalikuks nüüd, aasta pärast näeb jälle – midagi ei jää saladuseks.


Šmigun-Vähi ees olümpiakulla võitnud rootslannale võib Pekingi olümpia jääda vaid unistuseks - Olümpiauudised - Peking 2022 taliolümpiamängud - om.postimees.ee\nŠmigun-Vähi ees olümpiakulla võitnud rootslannale võib Pekingi olümpia jääda vaid unistuseks\n4. jaanuar 2022, 11:00\n2010. aastal Vancouveris toimunud olümpia naiste 10 km vabatehnikasõidu esikolmik: esimene Charlotte Kalla (keskel), teine Kristina Šmigun-Vähi (vasakul) ja kolmas Marit Björgen (paremal). FOTO: ISSEI KATO/REUTERS/Scanpix\nRootsi murdmaasuusataja Charlotte Kalla koht Pekingi taliolümpiale sõitvas koondises on jätkuvalt küsimärgi all. 34-aastane kolmekordne olümpiavõitja näitab küll head minekut, kuid vastupidavus distantsisõidus jätab soovida.\nOn väga võimalik, et 2010. aasta Vancouveri olümpial 10 km vabatehnikasõidus Kristina Šmigun-Vähi eest kuldmedali näpsanud Kalla karjäär on jõudmas lõpusirgele. Konkurentsitihedas Rootsi murdmaakoondises ei kipu talle leiduma kohta, et osaleda kuu aja pärast algavatel Pekingi olümpiamängudel.\n«Kallaga on nii, et ta näitab head minekut, kuid vastupidavus on kehv,» ütles Iltalehtile Soome endine suusatreener Reijo Jylhä. Rootsi koondises on vaba veel üks naismurdmaasuusatajale mõeldud koht ja sellele ihub hammast kolm naist: lisaks Kallale 23-aastane Moa Lundgren ja Johanna Hägström.\nLundgren jättis Tour de Ski vahele ning tema võimalused olümpiale saada on nullilähedased. Sprinter Hägströmi asemel kutsuti koondisesse Anna Dyvik ning selle põhjal võiks arvata, et viimane koht kuulub distantsisõitjale Kallale.\nJylhä on aga teist meelt, sest Hägströmil on koondisele rohkem pakkuda kui kogenumal konkurendil. «Rootslaste arvates ei anna Kalla koondise esitusele eriti midagi juurde, kuid Hägström võib sprindis sähvatada,» arvas soomlane.\nHägström on käimasoleval hooajal jõudnud MK-etapi sprindistartides kahel korral poodiumile, Kalla pole aga kordagi pääsenud esikümnessegi.


Tootearenduse kiirendamisest osakute abil - TSENTER\nTootearenduse kiirendamisest osakute abil\nÕndsad on need, kes saavad elada reaktiivselt! Kui päike paistab, peesitan murul. Kui hakkab sadama, lähen peesitan toas ahju kõrval. Siiski, magava kassi suhu hiir ei jookse.\nKarikatuurne väljend “agressiivne ootamine” kirjeldab ettevõtluses olukorda kus ettevõtja on 110% valmis oma teenust või toodet pakkuma, aga ei ole kedagi kellele müüa. Käimasoleva kriisi ajal on paraku palju neid ettevõtjaid, kes annaks särgigi seljast kui vaid saaks jätkata vanaviisi, nö business as usual.\nPaljud jaksavad olukorra leevenemise ära oodata ja pikapeale kahjud katta, samas sisimas teades, et vana supp on lahja. Kuid muutuste esilekutsumiseks ei ole enam jaksu ega pealehakkamist.\nKriisi arenedes on nii meil kui mujal avaldatud ridamisi artikleid sellest, kuidas rasked ajad on ikka olnud uute arengute katalüsaatoriks. Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadus- ja innovatsioonipoliitika professor Kadri Ukrainski on ajakirjas Director 30. aprillil kirjutanud muuhulgas järgmist:\nKuidas saab panustada arengusse ja innovatsiooni ajal, kus tulud on pahatihti olematuks kuivanud ja kogu tähelepanu kulub igapäevaste probleemide lahendamisele? Kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem!\nEAS (Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus) on peale innovatsiooni- ja arendusosaku meetme põhjalikku renoveerimist tulnud avalikuks kaasajastatud tingimustega ja värske teenuseosutajate nimistuga. Paljude teadus- ja tugiorganisatsioonide hulgas saab nüüdsest osaku raames teenust tellida ka kompetentsikeskuselt TSENTER.\nKui varasemalt oli Innovatsiooniosaku maksimaalseks toetusmääraks 4000 € ning omafinantseering vähemalt 20% siis nüüd on sama omafinantseeringu (20%) juures maksimaalseks toetuseks 6000 €. See tähendab, et konkreetse arendusprojekti kogumaksumus saab olla 7500 € ning kui omafinantseeringut tõsta siis enamgi veel.\nArendusosaku maksimaalne toetus on 35 000 €, millele vähemalt 30% ulatuses tuleb lisada omafinantseering. See teeb kogumaksumuseks 50 000 €, mida saab omafinantseeringu tõstmisega ka suurendada.\nEAS tutvustab kõnealuseid meetmeid järgmiste sõnadega:\nKui innovatsiooniosakuga on enamasti võimalik teha arendusprojektist vaid teatud osa (nt patendiuuring, laborikatsetus), siis muud toote-, teenuse- või tehnoloogia arendustegevuse olulised aspektid nagu valdkonna hetkeseis, projekti tehnoloogiline teostatavus vmt võivad kahjuks jääda uurimata. Kui sinu ettevõte vajab muudatuste käivitamiseks igakülgset nõu oma ala parimatelt spetsialistidelt, siis arendusosak on mõeldud just sinule.\nKompetentsikeskus TSENTER on igapäevaselt seotud väga erinevate uuringute ning (toote)arendusprotsessidega. Iga selline koostöö kasvatab jõudsalt TSENTRI spetsialistide kogemustepagasit. Samuti täieneb pidevalt kontaktibaas teiste spetsiifikate valdajate osas. On ütlematagi selge, et omaette nurgas nohistades märkimisväärset arengut ei genereeri ning et tänapäevases ülipõimsas maailmas on edu võimalik üksnes koostööd tehes.\nSiinjuures tahamegi innustada valdkonna ettevõtteid ja kindlasti ka alustavaid ettevõtteid uurima lähemalt EAS-i värskendatud toetusmeetmeid ning sobivusel neid ikka rakendama!\nSest magava kassi suhu hiir ei jookse.\nLauri Semevsky, lauri@tsenter.ee


Artur Kapp – Vikipeedia\nArtur Kapp (28. veebruar 1878 Suure-Jaani – 14. jaanuar 1952 Suure-Jaani) oli eesti helilooja, dirigent ja pedagoog, keda loetakse koos Rudolf Tobiasega eesti sümfonismi rajajaks.\nMaja Tallinnas, kus aastatel 1934–1944 elas Artur Kapp\nArtur Kapi haud\nArtur sündis koolmeistri ja ühiskonnategelase Joosep Kapi perekonnas. Esimesed klaveri- ja oreliõpetused sai ta isalt.\nAastal 1891 asus ta õppima 13-aastaselt Peterburi konservatooriumi, kus õppis 9 aastat: lõpetades 1898. aastal oreli (Homiliuse klassis) ja 1900 kompositsiooni eriala (Nikolai Rimski-Korsakovi klassis). Pärast konservatooriumi oli ta Peterburis õpetaja ja organist, samaaegselt juhtis ka Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi koori.\n1904–1920 viibis Artur Venemaa lõunaosas Astrahanis, olles seal Vene Muusikaseltsi osakonna esimees ja kohaliku muusikakooli direktor. Ta oli Astrahani linna muusikaelu juht. Neil aastail külastas ta mitu korda ka Eestit.\nAastal 1920 põgenes ta Eestisse Tallinnasse, kuna Venemaal oli oodata näljasurma. 1920–1924 oli Estonia dirigent, samaaegselt töötas pedagoogina Tallinna konservatooriumis, andes kompositsiooni- ja muusikateoreetilisi aineid. Aastast 1925 oli samas professor. Ta õpetas konservatooriumis 1939. aastani ning pärast seda elas surmani Suure-Jaanis ja on maetud Suure-Jaani kalmistule.\nArtur Kapi klassis said õpet mitmeid hilisemad tuntud eesti heliloojad, nagu Evald Aav, Riho Päts, Enn Võrk, Edgar Arro, Eugen Kapp, Gustav Ernesaks jt.\nArtur Kapp kirjutas viis sümfooniat ja hulgaliselt teisi sümfoonilisi teoseid. Samuti lõi ta oratooriumi "Hiiob", kooriteoseid (ligi 100), oreli- ja kammermuusikat. Eriti tähelepanuväärsed on tema oreliteosed. Arturi kuulsaim teos on romanss "Metsateel", mille ta lõi 1895 (mõningail andmeil 1897).\nArtur Kapp oli väga võimekas organist ja virtuoosne improvisaator.\nIsa Joosep Kapp oli Suure-Jaanis koolmeister ja organist. Abikaasa oli Gertrud von Ruckteschel. Poeg oli helilooja Eugen Kapp. Vennad olid kooliõpetaja ja organist Hans Kapp ning kirikuõpetaja Aleksander Kapp. Venna Hansu poeg oli helilooja Villem Kapp. Emapoolne tädi oli skulptor Erna Viitol.\nArtur Kapp oli vaadetelt rahvuslane. 24. veebruaril 1950 heiskas ta oma majale Tallinnas Eesti lipu. Nii tuntud inimesele ei julgenud võimud midagi teha. See oli ainus juhtum Eesti NSV-s ajavahemikul 1945–1986, kus avalikult heisati sinimustvalge lipp, selle heiskaja oli teada ja teda ei karistatud.\nArtur Kapi kunagine kodutänav Tallinnas kannab nime Artur Kapi tänav. Suure-Jaanis on kohvik "Arturi Juures". Suure-Jaanis – majas, mille ehitas Hans Kapp ja mis oli Villem Kapile kodu – on Heliloojate Kappide majamuuseum.\n26. oktoobril 2001 asutasid 48 inimest Suure-Jaanis mittetulundusühingu Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing, mille eesmärgiks on Artur Kapi heliloomingu propageerimine ja levitamine, samuti teiste Suure-Jaani piirkonnaga seotud loovisikute elu ja tegevuse tutvustamine.\n1945 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane\n1950 – NSV Liidu riiklik preemia\n↑ Genealogisches Handbuch Baltischen Ritterschaften (Neue Folge), Band II, S. 335.\n↑ Eesti lipp Eesti Lipu Selts\nBiograafia ja põhjalik teoste loetelu\nArtur Kapi elulugu\nArtur Kapi romanss "Metsateel" YouTube'is\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Artur_Kapp&oldid=5721874"\nLehekülje viimane muutmine: 27. september 2020, 23:27\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:27, 27. september 2020.


Pärnu parim kohvik-restoran Hea Maa kutsub Sind pikendama teatri- ja kontserdielamust!\nRäägivad, et õige kunst sünnib tühja kõhuga. Meie seda ei usu\nVõta Endlale aega\nTeater käib ka puhvetis\nSee raamat meenub poisile alati kui ta kontserdil, teatris või kinos enne muusikat, etendust või filmi istet on võtnud ja juhtub nägema, kuidas Endla teatri suures saalis naine mehele tooliridade vahel ees minnes teed teeb ja kohti otsib. Ja siis, kui Pärnu Kontserdimajas istmete vahekäigus möödub keegi istujatest keegi selg istuja poole. Ja meenub ka siis, kui Apollo kinos on naabrite poolt okupeeritud mõlemad käetoed. Meenub seepärast, et raamatus oli teisiti. Täpselt vastupidi. Aga aeg ju muutub.\nOluline muutub ajapikku vähem oluliseks ja toonane väheoluline muutub tänapäeval vaat et reegliks. Popkorni toona kinos ei pakutud ja ilma ülikonnata teatrisse ja kontserdile ei mindud. Küll aga võeti endale aega ja astuti enne või pärast etendust restoranist läbi. Mine tea, ehk sellepärast, et aeg oli ainus asi, mis tol ajal rohkelt ja vabalt saada oli. Lisaks raamatutele ja teatripiletitele. Teater Endla ja kohvik-restoran Hea Maa vahe on aga endiselt aegasäästvad 100 meetrit ja selle aja leiab ka siis, kui aega ei ole.


Eesti Post suurendab pakiautomaatide arvu poole võrra | Linnaleht\nEesti Post suurendab pakiautomaatide arvu poole võrra (2)\nToimetas Denes Kattago, 22. august 2017, 12:01\nNüüd Omniva nime kandev riigifirma Eesti Post paigaldab sügisese laienemise käigus Eestisse 10, Lätti 30 ning Leetu 25 uut pakiautomaati. Omniva pakiautomaadivõrgu juhi Tanel Rauni sõnul on laienemise peamiseks eelduseks olnud kiire e-kaubanduse areng.\nPraeguseks on Omnival kogu Baltikumis enam kui 120 linnas 276 automaati ligi 33 000 pakilahtriga ning tegu on Baltikumi suurima võrgustikuga. Lähima viie aasta jooksul investeerib logistikaettevõtte pakiautomaadivõrgustikku üle 20 miljoni euro, mille tulemusena plaanitakse Baltikumi pakiautomaatide arv mitmekordistada.\nRÄMPSPOSTI JÄTK: Omniva keeldub reklaame trepikodades korvi panemast\nKASULIK! Mida teha valesti adresseeritud kirjadega?\nOmniva lõpetab e-kaupluste kaupade laiali vedamise\nEesti Post otsib konkursiga juhatuse esimeest\nKuuuurija / 12:07, 22. aug 2017\nKas olemasolevale pakiautomaatide võrgustikule lisandub pool pakiautomaati?\nKasutu numbrite pudru / 22:22, 22. aug 2017\nEi sõnagi, kuhu need 10 kappi pannakse.


TAHAD OLLA TERVEM JA SALEDAM? Viis lihtsat hommikust harjumust, mis tuleb ära teha enne kella üheksat! (1)\nOhtuleht.ee, 24. august 2020 05:00\nArvatakse, et need, kes tõusevad hommikul varakult, on üldiselt saledamad, tervemad ja õnnelikumad. Seega ärka vara ja lisa oma hommikurutiini need viis lihtsat ja kasulikku harjumust!\nUuringud pole leidnud üht kindlat kellaaega, millal on kõige parem liikuda. Kuid hommikusel ajal on palju plusse. Kuna hommikul pole nii palju teisi segavaid tegevusi ja kohustusi, on hommikusel treenijal lihtsam oma rutiinidest kinni pidada. Näiteks õhtul võib pikemaks veninud tööpäev kergesti trenniplaanid ära rikkuda.\nHarvardi ülikooli teadlaste arvates aitab regulaarne tervislik hommikusöök hoida kolesteroolitaseme korras ja vähendada II tüübi diabeedi riski.\nKorralik hommikusöök toetab ka mälu tööd, aitab hoiduda päevasest näksimisest ja ülesöömisest teiste toidukordade ajal.\nPealegi – inimesed, kes on harjunud hommikuti sööma, söövad tavaliselt mitmekülgsemalt ja tervislikumalt. Nende menüüs on rohkem puu- ja juurvilju, piima ja täisteratooteid.\nInimene teeb päevas umbes 23 040 hingetõmmet. Aga kui palju neist on tõeliselt lõõgastavad? Iga päev peaks varuma mõne minuti ka teadlikuks hingamiseks või meditatsiooniks, et rahuneda. Hingamisharjutused on head nii kehale kui meelele. Need aitavad vererõhul korras püsida ja stressiga paremini toime tulla.\nSulge silmad ja keskendu rahulikule sügavale hingamisele. Hingamisharjutusi võib teha kas või ühistranspordiga tööle sõites või kohe pärast ärkamist voodis.\nTasub õppida tõusma igal hommikul ühel ja samal ajal. Nii püsib sisemine kell paremini rütmis ja see hoiab söögiisu, stressi ja veresuhkrut mõjutavad hormoonid paremini tasakaalus. Liiga kaua või pikalt magamine häirivad nende hormoonide tööd. Energiatase on madal ja söögiisu on liiga suur.\nPika ööune ajal on keha vedelikutasakaal muutunud. Joo kohe hommikul vett, et taastada öö jooksul kaotatud vedelik. Ehkki vahel soovitatakse juua hommikuti sidrunivett, et ergutada seedimist või puhastada keha, pole see väga hea valik, sest see on hammastele kahjulik. Joo tavalist vett. See hoiab ka naha siledamana. Joo hommikul kohe vett ja kohvi hiljem.


Venno võttis maailmameistrilt kaks geimi, sai eurosarjas hõbemedali ja oli mäekõrguse ülekaaluga turniiri suurim punktitooja - Delfi Sport\nVenno võttis maailmameistrilt kaks geimi, sai eurosarjas hõbemedali ja oli mäekõrguse ülekaaluga turniiri suurim punktitooja\nOliver Venno (vasakul) blokeerimas Uroš Kovacevici rünnakut.\nVõrkpalli CEV Cupi finaalis kaotas Galatasaray koduväljakul Itaalia tippklubile Trentinole 2:3 ja kuna avamäng kaotati 0:3, siis jäädi kokkuvõttes teiseks.\nEesti koondise diagonaalründaja Oliver Venno võimas serviseeria tõmbas Türgi meeskonna avageimi alguses hästi käima ja võitluslik esitus väga emotsionaalse ja lärmaka kodupubliku toel tõi geimivõidu 25:22. Sügisel klubide maailmameistriks kroonitud Trentino ei suutnud oma mängu leida ka teises geimis, seegi Galatasarayle 25:21. Kas tuleb ka kolmas geim, kuldne geim ja tugevuselt teise eurosarja võit? Siiski mitte. Trentino ässad võtsid jalad kõhu alt ja võitsid kaks järgmist geimi tulemusega 25:16. Seisul 2:2 sai mäng sisuliselt läbi, itaallased tähistasid, sest võitja oli selgunud. Viiendas geimis ei suutnud Galatasaray pettumusest jagu saada, mänguks ei läinudki, see oli agoonia, Trentino võitis koguni 15:5.\nÜleväljameheks oli Trentino nurgaründaja Uroš Kovacevic 24 punktiga (+16; rünnak 53%), Venno oli oma tiimi edukaim, tuues 17 punkti (+10; 35%; 2 ässa, 2 blokki). CEV Cupi kokkuvõttes oli Venno ülekaalukalt suurim punktitooja.\nVenno ja Galatasaray teekond hõbemedaliteni:\n1/16-finaal: Galatasaray - Zagrebi Mladost (Horvaatia) 3:0, 3:0\n1/8-finaal: Galatasaray - Libereci Dukla (Tšehhi) 3:2, 3:0\n1/4-finaal: Galatasaray - Aalsti Lindemans (Belgia) 3:1, 2:3\n1/2-finaal: Galatsaray - Kemerovo Guzbass (Venemaa) 1:3, 3:1 (kuldne geim 15:10)\nFinaal: Galatasaray - Trentino (Itaalia) 0:3, 2:3\nVarem on eestlastest Ardo Kreek tulnud Pariisi Volleyga CEV Cupi võitjaks. Aste kõrgemal Meistrite liigas on Venno ise tulnud Bledi meeskonnaga neljandaks, omal ajal krooniti Moskva AKSK-ga korduvalt võitjaks Viljar Loor.


Ma ei tea, kas te olete märganud või ei, aga minuga ei ole kõik korras. Ma ei ole juba ammu mina ise ja ma ei oska mitte midagi teha, et jälle iseendaks muutuksin. Väga paljud toredad inimesed on tahtnud teada, et mis minuga lahti on ja mis asi mulle sellise emotsionaalselt ebastabiilse seisundi põhjustanud on. Ma valetaks, kui ma ütleks, et ma ei tea. Ma tean. Ma tean seda väga hästi, aga ma ei räägi. Iga kord, kui keegi mu käest midagi küsib mõtleb ma peas endamisi valmis lause, millega ma saaksin kõik oma probleemid välja öeldud, kuid mu suust tuleb ikka välja lause: "Ma ei räägi."\nMa läksin eile oma emaga tülli. Ma nutsin ja ütlesin talle, et tema on viimane inimene, kellele ma räägiks, mis mul viga on. Ma tean, et ma tegin paljude arust valesti, aga saage aru. Mina ja mu ema oleme täiesti erinevad inimesed. Ma ei kujuta ettegi, et ma räägiks oma emale poistest, kes mulle meeldivad; poistest, kes mulle haiget teinud on või ma ei tea millest muust veel. Ma lihtsalt tunnen oma ema liiga palju ja ma tean milline ta on ja ma tean, mida ta mulle vastu ütleks. Ta on pedagoog. Ta on isegi kodus pedagoog. Ta on sündinud pedagoog. Jah, me läksime eile tülli ja ma sain teada liiga palju asju, mida ma teada ei oleks tahtnud. Kõikide nende asjade meenutamine tekitab mulle praegugi silmanurka pisaraid. Ma nutsin eile nii kõvasti, et mu silmad olid täna paistes. Ma polnud ammu NII kõvasti nutnud. Tõesti. Ma kartsin eile. Ma kartsin terve oma pere eest eile. "Kas Sa oled mõelnud, mis siis saab, kui mind järsku enam ei ole?"\nMa kartsin ja kardan siiamaani.\nMa tahaksin rääkida kellegagi, kes mind ei tea ja kes mind kuulab ja oskab mulle kaasa rääkida ja aidata. Ma tahan minna psühholoogi juurde. Siinkohal ma tahan saata perse kõik need, kes arvavad, et psühholoogi juures käivad ainult hullud ja peast täiesti segased inimesed. Minge perse!\nKas te olete kunagi mõelnud, mida te tegelikult inimestes näete? Kas te olete mõelnud, mis võib toimuda nende sees? Mis võib toimuda selle suure naeratuse ja säravate silmade taga? Kas te olete mõelnud mis elu elavad koolis populaarsed inimesed pärast tunde? Kas te üldse olete mõelnud milline see elu on?\nPraegu on ideaalne võimalus vaadata ja mõelda. Mõelge, mida te tegelikult näete, kui te inimest vaatate.\nKas te näete neid punaseid juukseid ja musti kandilisi prille, mille taga on pruunid silmad? Või te näete hoopis murtud südant ja kurba hinge?\nAnonüümne 10 oktoober, 2012 14:31\nJah, perse kõik need, kes arvavad, et psühholoogi juures käivad ainult hullud! Hullud käivad psühhiaatri juures! Psühholoogi juures käivad need, kes otsivad vastuseid oma küsimustele, psühholoog juhib nad oma õppinud inimese küsimustega õigele teele tagasi.


Narva skeemitajad mõisteti jaanuari alguses süüdi erinevates kelmustes.Foto: Andras Kralla\nKirev kurjategijate jõuk manipuleeris inimestega 2010. aasta suvest nii olematute päikesereiside, järelmaksude kui ka näilise heatahtlikkusega, võttes enda tiiva alla endisi töötuid. Seda muidugi fiktiivselt, sest tegelikult kedagi ei palgatud. Nende kuritegeliku maailma edulood päädisid korraliku rahapesuga.\nJõugu aju ja ninamees, 34aastane Vladimir Väkram kasutas rahapesuks ka oma isa pangakontot. Petuskeemi mässitud firmade juhatustesse määras ta samuti nii oma ema kui ka isa. Samas skeemis kaasa löönud Alla Tihhomirova (52) ja Irina Jakovleva (25) on ema-tütar. Kogu pettuse sularaha voolas Väkrami taskusse erinevatelt pangaarvetelt ühe ja sama Narvas asuva Tiimani tänava sularahaautomaadi kaudu.\nTöötukassa kinnitab, et praegu pole sellised pettused enam võimalikud, kuid Narva kelmide riisutud 40 000 eurot nõuavad kohtutäiturid töötukassale praegu ikkagi tagasi. Jõuk sai erinevatelt kindlustusfirmadelt pettuse teel kätte ligi 26 000 eurot, üritades välja petta kaks korda rohkem.\nViru ringkonnaprokurör Irina Karo polnud juhtumi kommenteerimiseks kahe nädala jooksul haiguslehel viibimise tõttu kättesaadav. Äripäevaga suhelnud Narva ettevõtja sõnul pole tegemist Narvas tuntud inimestega, tema neid ei teadnud. Nüüd aga kõigest järgemööda.\nFiktiivne päikesereis võltsitud dokumentidega\nVäkrami üks edukamaid kuriteopaarilisi oli Irina Jakovleva, kellega koos panid nad toime kindlustuskelmuse. Nimelt sõlmis kelmide duo 2011. aasta 24. aprillil ühe kindlustusfirmaga reisikindlustuslepingu, mis pidi katma samal päeval alanud viiepäevast turismireisi Türgi kuurortlinna Antalyasse. Vaid kaks päeva hiljem teatas Jakovleva kindlustusfirmale, et pidi haigestumise tõttu reisi ära jätma ning tegi avalduse 2400eurose kindlustushüvitise väljamaksmiseks.\nOstetud turismireisi tuusikut tõendava dokumendi võltsis Väkram. Nii töötas see ka paljudel kordadel enne ja pärast seda. Väkram võltsis, keegi teine pandi tanki. Sel korral küll kindlustaja keeldus hüvitise väljamaksmisest, kuid õnn naeratas neile juba järgmisel katsel.\nSarnaseid reisikindlustuslepinguid sõlmisid nad samal kevadel veel mitmel korral erinevate kindlustusfirmadega. 9. mail said nad niiviisi oma esimeseks saagiks kindlustushüvitisena 1918 eurot.\nLisaks kindlustuskelmusele mõisteti nii Jakovleva kui ka Väkram süüdi turismivautšerite ja kassa sissetulekuorderite võltsimises.\nTäpselt sama Antalya-skeemi kasutas Väkram ka koos Tatjana Kangase (58) ja Andrei Markusega (52). Markusega kukkus plaan läbi, aga Kangas sai kindlustusfirmalt kätte 1918 eurot.\nKorra proovis Antalya-pettust iseseisvalt ka Tatjana Jarkova (27) ja sai kindlustusfirmalt „haigestumise tõttu ära jäänud reisi eest“ pärast korduvalt esitatud avaldust kätte 1025 eurot. Edaspidi ta seda skeemi aga rohkem ei proovinud ja pööras tähelepanu töötukassa tüssamisele lasteteatri kaudu.\nVäkram üksi aga oli turismituusiku skeemis ülimalt edukas – ise võltsis, ise esitas dokumente, ise kasseeris raha. Tema nimetas reisi sihtkohaks enamasti Egiptust ja sai valedega erinevatest jalatraumadest kindlustusfirmadelt oma isa pangaarvele kokku üle 16 000 euro. Suurima ühekordse väljamaksena teenis ta kindlustusfirmalt kolme inimese ärajäänud reisi eest 5500 eurot.\nRahapesu käib täie hooga\nVäkram ei öelnud pettuste tarvis ära ka oma tuttava ID-kaardi kasutamisest ning tulu varjamiseks korduvast rahapesust. Erinevate tuttavate ja firmade arvetele sokutas ta varjule 16 370 eurot. Suurte summade hajutamiseks võttis ta sageli ise sularaha välja ning lasi seda teha ka oma isal ning enda kontrollitavate firmadega seotutel. Nii mängis loos olulist rolli ka Narvas aadressil Tiimani 20 asuv sularahaautomaat, kust peturaha pättide kukrutesse voolas.\nNäiteks kandis Väkram raha oma isa, Plastpak Aken OÜ, uue nimega Kodunew juhataja arvele, püüdes varjata raha tõelist omanikku ja ebaseaduslikku päritolu oma firmade käivetes. Kokku kandis ta oma firmadest isa arvele 16 357 eurot, sellest summast osa kandis isa edasi enda juhitud firmasse ja kaasosalisele.\nVäkrami vangerdustehingute summad varieerusid 30 eurost ligi tuhandeni, maksete selgitusteks näiteks „Sissemaks panka kindlustuse müügi eest“ või „Tuuri 121 arve tasumine.“\nTöötukassa: sellised pettused pole enam võimalikud\nImbi MustTöötukassa teenuste osakonna juhataja asetäitja\nTöötukassa avastas ise kõnealuse pettuse, kui võrdlesime tööandja esitatud palgatõendite andmeid maksuameti andmetega. Lõpetasime ettevõtetele väljamaksed ja tegime tagasinõuded, mille sissenõudmisega tegelevad praegu kohtutäiturid.\nEnam ei ole sellised pettused võimalikud, kuna 1. maist 2014 jõustus tööturuteenuste ja -toetuste seaduses töötukassa ettepanekul tehtud muudatus, mille järgi maksame palgatoetust välja maksuametis deklareeritud andmete, mitte tööandja esitatud palgatõendite alusel.\nEnt ka enne seda rohkem selliseid ulatuslikke pettusi ei esinenud, küll aga avastasime kontrolli käigus üksikuid juhtumeid, kus töötukassale esitatud info ei vastanud maksuameti andmetele. Sellistel juhtudel esitasime ettevõttele selgitustaotluse, kus palusime esitada info väljamakstud summade, maksude ning maksete ja andmete deklareerimise kohta maksuametis ning väljamakstud töötasu suurust tõendavad dokumendid.\nKorduvatest Antalya-skeemidest tuttavale Irina Jakovlevale kuulub usaldusühing (UÜ) Veltel, mille kaudu võttis ta 2010. aasta novembris näiliselt tööle endise töötu. Töötukassa kohustus selle eest tasuma ise poole endise töötu palgast. Sellega pettis ta ühtlasi ka Euroopa Sotsiaalfondi, kes töötukassa välja makstavat toetust kaasrahastab.\nJakovleva asus hoolega esitama töötukassale võltsitud tõendeid välja makstud palkade kohta. Niiviisi õnnestus Jakovleval petta töötukassalt poole aastaga kompensatsioonina välja ligi 1700 eurot, palkamata tegelikult kedagi.\nNovembris 2010 alustatud petuskeemi laiendas ta jaanuaris veel järgmistegi fiktiivsete töötute palkamisega, kelle eest sai samuti töötukassalt kuni juulini kokku üle 10 000 euro kompensatsiooni. Skeemi edenedes kehtivuse kaotanud eesti kroonides oli töötukassa välja makstud summa ligi 162 000 krooni.\nKa kurjategijate grupi ninamees Väkram kasutas töötute palkamise skeemi oma isa juhitud firmas OÜ Plastpak Aken (Kodunew). Töötukassalt pettis ta – või isa-poega üheskoos, sest „veebidisaineri praktikakoha lepingud endiste töötutega“ sõlmis ta isa nimel – niiviisi välja ligi 3000 eurot. Väkrami isa protsessis aga süüdi ei mõistetud.\nSama skeemi kasutas Väkram ka oma teistes ettevõtetes, näiteks Laenliising OÜ kaudu pettis ta töötukassalt välja 1330 eurot. Ka Väkrami teine firma OÜ Brios Magus osales selles skeemis, seekord oli firma juhatuses Väkrami ema. Selle firma kaudu sai ta töötukassalt üle 5000 euro, Hansaliizi Plast UÜ kaudu 4600 eurot.\nLisaks päris tööle said kujuteldavad töötud ka praktikale. Näiteks Laenliising EST UÜ alt „võttis“ Väkram endisi töötuid praktikale logistika erialal ning taotles ka selle eest töötukassalt kompensatsiooni, saades seda kokku 1330 eurot.\nMängu tuleb riukalik lasteteater\nÜhekordseks jäänud Antalya-pettusest tuttav Tatjana Jarkova lõi „praktikajuhendajana“ kaasa ka Velteli omaniku teises projektis, Irina Jakovleva MTÜs Tantsukultuuri juurutamise ja näitlemisoskuse arendamise lasteteater Kuldne Ekspress. Selle abil hakkas Jarkova-Jakovleva tandem samuti pettuse toel soodustusi saama.\nJarkova võltsis dokumente ja Jakovleva esitas neid töötukassale, seekord välja mõeldud töötu Kuldsesse Ekspressi veebidisainerina praktikale võtmise ning tema juhendamise eest palgakompensatsiooni saamiseks. Ta koostas hoolikalt ka praktikapäevikud ja -graafikud, kuigi Jarkoval polnud tegelikult veebidisaineri juhendamiseks ei vajalikke teadmisi, haridust ega kogemusi.\nNii sai Jakovleva töötukassalt Kuldse Ekspressi arvele kolmel korral kokku ligi 500 eurot kompensatsiooni. Õige pea „võttis“ ta praktikale veel teisigi töötuid veebidisainereid ning hakkas sellega süstemaatiliselt töötukassat riisuma, teenides üle 3000 euro.\nVarem töötute palkamisega silma paistnud Veltel hakkas nüüd Kuldse Ekspressi eeskujul samuti töötuid praktikale võtma. Kuldne Ekspress omakorda hakkas lisaks praktikantidele Velteli eeskujul töötuid palkama, teenides samale seltskonnale veel 4300 eurot.\nUued näod ja firmad, sama skeem\nKa Tatjana Kangas kasutas Jakovleva skeemi ja „palkas“ OÜ Joka Grupp ja UÜ Kontakt Grupp kaudu endisi töötuid ja võttis neid ka praktikale, esitades selle eest töötukassale kompenseerimiseks fiktiivseid palgatšekke, teenides kokku 4600 eurot.\nVõib arvata, et lasteteatri-Jakovleva õppiski seda pettust Kangaselt ja Andrei Markuselt, sest viimane alustas töötukassa koorimisega oma usaldusühingu Mars Studio alt juba 2010. aasta suvel. Praktikapettuse käivitas Kangas 2011. aasta mais.\nKoos Väkramiga tegutses ka Irina Jakovleva ema Alla Tihhomirova. Nemad kahekesi kasutasid unikaalseks jäänud skeemi. Tihhomirova edastas Väkramile ühe kolmanda isiku (ütleme Dima) isiklikud andmed koos dokumendi koopiaga, millega sai Värkam 3. oktoobril 2011 kenasti esitada taotluse Dima nimele järelmaksu saamiseks. See Värkamil õnnestuski ning pärast Dima allkirja edukat võltsimist sai Värkam enda kontrolli all oleva Pastpak Aken OÜ arve kaudu järelmaksu pakkujalt Dimaga sõlmitud võltslepingu alusel juba 11. oktoobril 1265,99 eurot.\nKokku petsid kuus kurjategijat töötukassalt välja 40 063 eurot ja kindlustusfirmadelt 25 832 eurot, lisaks järelmaksu pakkujalt 1265,99 eurot.\nKohtus nõustusid kurjategijad kokkuleppemenetlusega.\nVanglasse läheb esialgu vaid üks\nVladimir Väkram (34) – mõisteti süüdi soodustuskelmuses, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises, kindlustuskelmuses, suures ulatuses toime pandud kelmuses, rahapesus vähemalt teist korda ja isikuandmete ebaseaduslikus avaldamises. Määrati liitkaristuseks 3 aastat vangistust, lisaks rahaline karistus 640 eurot. Kohe kuulub ärakandmisele 3kuuline vanglakaristus, ülejäänu katseajaga 3 aastat. Lisaks peab maksma kannatanutele 18 600 eurot. Töötav Eesti kodanik, kõrgharidusega, varem kelmuse ja võltsimise eest kolmeks aastaks tingimisi vangi mõistetud.\nTatjana Jarkova (27) – mõisteti süüdi kindlustuskelmuses ja dokumendi võltsimises. Määrati liitkaristuseks 1 aasta ja 6 kuud vangistust sama pika katseajaga. Töötav Eesti kodanik, keskeriharidusega, varem kriminaalkorras karistamata, loobus kaitsja osalemisest.\nIrina Jakovleva (25) – mõisteti süüdi soodustuskelmuses, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises ning kindlustuskelmuses. Määrati liitkaristuseks 2 aastat ja 8 kuud vangistust katseajaga 3 aastat. Lisaks peab maksma kannatanule 2058 eurot. Töötu Eesti kodanik, keskeriharidusega, varem kriminaalkorras karistamata.\nAlla Tihhomirova (52) – mõisteti süüdi suures ulatuses toime pandud kelmuses. Koos varasema karistusega määrati liitkaristuseks 5 kuud vangistust katseajaga poolteist aastat. Kodakondsuseta ja töötu, kuid kõrgharidusega, varem kelmuse ja võltsimises eest kuueks kuuks tingimisi vangi mõistetud.\nTatjana Kangas (58) – mõisteti süüdi soodustuskelmuses, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises. Määrati liitkaristuseks 2 aastat ja 8 kuud vangistust katseajaga 3 aastat. Lisaks peab maksma kannatanule 2058 eurot. Töötav Eesti kodanik, keskeriharidusega, varem kriminaalkorras karistamata.\nAndrei Markus (52) – mõisteti süüdi soodustuskelmuses, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises. Määrati karistuseks 1 aasta vangistust katseajaga 1 aasta. Töötav Eesti kodanik, keskeriharidusega, varem kriminaalkorras karistamata.\nKõikidele ettevõtetele määrati lisaks ka ligi 3500–4000eurosed rahalised karistused, nende vara ja raha konfiskeeriti.\n31. mai 2017 kell 14:45


Klubide MM-il lõpeb Brasiilia hegemoonia - Eesti Päevaleht\nKlubide MM-il lõpeb Brasiilia hegemoonia\nReedel, 7. detsembril peetakse Tokyos esimene mäng neljandal FIFA egdiidi all peetaval klubide MM-turniiril. Kõik kolm eelmist turniiri on lõppenud Brasiilia klubide võiduga, kuid seekord see ahel katkeb, sest Lõuna-Ameerikat pääses esindama hoopis Argentina klubi Boca Juniors. Argentinlased võitsid Copa Libertadorese finaalis Gremio nii kodus (3:0) kui Porto Algres (2:0). Esimene klubide MM peeti 2000. aasta jaanuaris Brasiilias, kuid osalejate vastuseisu tõttu jäid järgmised turniirid pikka aega pidamata.\nLahenduse leidis FIFA alles 2004. aastal, kui otsustati aastatel 1960-1979 Intercontinental Cupi ja 1980-2004 Toyota Cupi nime kandnud Euroopa ja Lõuna-Ameerika klubimeistri kohtumis(t)e asemel pidada Jaapanis lühike turniir kuue maailmajao meistritele. Euroopa ja Lõuna-Ameerika esindaja saavad asetuse, nende vastased poofinaalis selgitavad kahes paaris Aasia, Aafrika, Põhja- ja Kesk-Ameerika ning Austraalia meistrid.\nTänavu on osalejaid seitse, sest kui FIFA andis osalusõiguse ka Jaapani meistrile, teatas kohalik jalgpalliliit, et kahte klubi välja ei panda. Et maa meisterklubi Urawa Red Diamonds võitis ka Aasia Meistrite liiga, sai teise Aasia esindajana osalusõiguse finaalis jaapanlastele kaotanud Iraani klubi Foolad Sepahan. Seega peetakse kuue mängu asemel seitse - neljanda veerandfinalisti selgitamiseks kohtuvad esimeses mängus Foolad Sepahan ja Okeaania meister Waitakere United (Uus-Meremaa).\nSelle paari võitja mängib veerandfinaalis Urawa Red Diamondsiga, teise poolfinalisti selgitavad Aafrika meistrite karikaturniiri tänavune võitja Etoile du Sahel (Tuneesia) ja Kesk-Ameerika parim Pachuca CF (Mehhiko). Nende paaride võitjad kindlustavad endale veel kaks mängu. Esimese paari võitja läheb 13. detsembril peetavas poolfinaalis vastamisi UEFA Meistrite liiga valitseva meistri AC Milaniga, päev varem mängib Aafrika või Kesk-Ameerika klubimeister Boca Juniorsiga. Kohamängud on kavas laupäeval, 16. detsembril Yokohamas. Eesti aja järgi kell 9 algab pronksimäng ning kell 12.30 finaal.\nBoca Juniorsil on kaasas "maskott"\nTurniiri finaalisoosikud on nii nagu eelmistelgi kordadel Lõuna-Ameerikast ja Euroopast. Argentina meistrivõistluste esimese poole (Apertura) järel kolmandal koha paiknev Boca Juniors on oma kuuest Copa Libertadorese võidust neli saavutanud viimase seitsme aasta jooksul ning meeskonnal on edu tõotav "maskott". 33-aastane kaitsja Hugo Ibarra (pildil) on erinevates finaalides Boca Juniorsi sinise ja kuldse värviga särki kandnud kaheksas erinevas finaalis ning alati on Buenos Airese klubi need mängud võitnud! 2001. aasta Intercontinental Cupi mängus Müncheni Bayerniga Ibarrat meeskonnas polnud ning Boca kaotas. Tokyo on Bocale olnud edukas paik, sest 2000. aastal võideti Intercontinental Cupi mängus Madridi Reali ja kolm aastat hiljem ka AC Milan. Boca peatreener on 51-aastane Miguel Angel Russo, põhitegijad väravavaht Mauricio Caranta, kaitsjad Daniel Diaz ja Claudio Morel Rodriguez, poolkaitsjad Ever Banega, Neri Cardozo ja Pablo Ledesma ning ründepaar Martin Palermo ja Rodrigo Palacio. Kahjuks ei saa kaasa teha Juan Roman Riquelme, kelle ületulek Villarrealist sai teoks alles eelmisel nädalal.\nAC Milani seisud koduliigas pole küll kiiduväärsed (14. vooru järel ollakse alles kaheksandal kohal), kuid UEFA Meistrite liigas kindlustasid Carlo Ancelotti hoolealused endale teisipäeval alagrupis esikoha ning osalusõiguse kaheksandikfinaalis. MM-il on Itaalia klubil võimalus endale teha kena sünnipäevakingitus, sest AC Milan asutati kahe inglase, Herbert Kilpini ja Alfred Edwardsi poolt just 16. detsembril 1899.\n1925. aastal asutatud Etoile du Sahel jõudis Aafrika ihaldatuima klubitiitlini esimest korda alles sel aastal, ehkki Aafrika paremikku on kuulutud juba pika aega. 1995. aastal võideti CAF-i karikasari (UEFA karikasarja Aafrika analoog), kaks aastat hiljem ka Aafrika karikavõitjate karikas ning 1998. aastal alistasti Aafrika Superkarika pärast peetud mängus penaltiseerias Raja Casablanca (Maroko). 1999. aastal võideti taas CAF Cup, 2003 viimane karikavõitjate karikasari ja mullu CAF Confederations Cup. Tänavu saadi esimeses Aafrika Meistrite liiga finaalis jagu Egiptuse suurklubist Al Ahly.\nMehhikos on aastaid omavahel tiitlite pärast võidelnud neli suurt - America, Chivas, Cruz Azul ja Pumas -, kuid viimasel kümnendil on nelikust saamas viisik. 1901. aastal asutatud CF Pachuca (Mehhiko vanim klubi!) võitis 2006. aastal Mehhiko liiga neljandat korda viimase seitsme aasta jooksul ning tänavu alistati CONCACAF Champions Cupi finaalis penaltiseeria järel Guadalajara Chivas. Pachuca parimad on väravavaht Miguel Calero, keskkaitsja Aquivaldo Mosquera (mõlemad Kolumbiast), poolkaitsjad Gabriel Caballero ja Andres Chitiva ning ründajad Cristian Gimenez ja Luis Angel Landin.\nEsimene Jaapani klubi MM-võistlustel\nUrawa Red Diamonds on esimene Jaapani klubi, kes FIFA MM-ile pääsenud. See õigus teeniti võiduga Aasia Meistrite liigas, kus finaalis alistati iraanlaste Foolad Sepahan kahe mängu kokkuvõttes 3:1. Kaks aastat järjest Jaapani meistriks kroonitud Urawa klubi edu taga on sakslased. Esimese tiitlini vedas meeskonna mullu Guido Buchwald, kellelt võttis enne tänavust hooaega teatepulga üle Holger Osieck. Red Diamonds on asutatud 1950 Kobes, kaheksa aastat hiljem kolis Mitsubishi kompanii meeskond Tokyosse. Aastal 1965 oldi Jaapani liiga asutajaliikmeid. J-League'is on Kolm Teemanti populaarseim klubi - 2006. aastal vaatas nende mänge kokku 774 749 pealtvaatajat.\n1944. aastal Esfahanis asutatud Foolad Sepahan jõudis Iraani meistriliigasse alles hooajal 2001/2002 ning lõpetas üheksandana. Järgmisel hooajal oldi juba tegijad ning lõpetati Teherani klubide hegemoonia - seni olid Iraani meistriks tulnud vaid pealinna klubid. Meeskonna täht on 2002. aastal Aasia mängudel võidutsenud koondises mänginud ja Ateena olümpiaturniiril kaasa löönud Maharram Navidkia, kel Bundesligas (VfL Bochum) küll kanda kinnitada ei õnnestunud. Rünnakul on tugevaim tegi olümpiakoondise Ateenas poolfinaali aidanud Emad Mohammed. Iraanlaste vägesid kamandab 1996. aastal Horvaatia parimaks treeneriks valitud Luka Bonacić.\nOkeaania jalgpalli esindav Waitakere United on MM-il osalevatest klubidest kõige noorem - selle koosluse ajalugu algab alles 2004. aastaga. Okeaania jalgpalliliidu karikaturniirile (O-League) pääses Waitakere vaid tänu sellele, et Vanuatu klubi Port Vila Sharks loobus osalemisest. Uustulnukad osutusid edukateks. Alagrupp võideti ning finaalis oldi paremad Fidži meistrist Ba'st. Võõrsil küll kaotati 1:2, kuid kodus võideti 1:0 ning tänu võõrsil löödud väravale saadi O-League'i meistritiitel. Meeskonna peatreener on Steve Cain, juhtmängijad väravavaht Michael Utting, Allan Pearce, Rupesh Puna, Salomoni saarte ründaja Commins Menapi ja brasiillane Pedro Santos.\nKLUBIDE MM-i AJAKAVA\n07.12, kell 12.45 Tokyo: Sepahan (Iri) - Waitakere United (Nzl) *\n09.12, kell 07.45 Tokyo: Etoile Sportive du Sahel (Tun) - Club de Futbol Pachuca (Mex) \n10.12, kell 12.30 Toyota: V1 - Urawa Red Diamonds (Jpn) \n12.12, kell 12.30 Tokyo: V2 - Boca Juniors (Arg) \n13.12, kell 12.30 Yokohama: V3 - AC Milan (Ita) \n16.12, kell 09.00 Yokohama: K4 - K5\n16.12, kell 12.30 Yokohama: V4 - V5\n*Kõigi mängude algusajad Eesti aja järgi.


KULDSUU! Klopp vastas tiitliküsimusele kolmeminutilise monoloogiga | Õhtuleht\nKULDSUU! Klopp vastas tiitliküsimusele kolmeminutilise monoloogiga (1)\nToimetas Mart Treial, 10. august 2018, 18:12\nLiverpooli peatreener Jürgen Klopp esines tänasel pressikonverentsil tuntud headuses, kui vastas ühele küsimusele kolmeminutilise värvika monoloogiga.\nKüsimus: Kuidas Liverpool kavatseb [eelmise hooaja] 25punktilise vahe Manchester City'ga tasa teha ja meistriks tulla?\nLiverpooli horvaadist keskkaitsja naasis MMilt kõhutraumaga: isegi autost väljumine teeb põrguvalu\nLiverpooli hooaeg sai suurepärase alguse (2)\nLAENULE MINEK? Fulham ei registreerinud Käiti Premier League'i (1)\nLiverpooli koduleht: Ragnar Klavan jääb hooaja avamatšist eemale (1)\nKlopi vastus Liverpool Echo vahendusel: "Kuulsin, et vaja on rohkem õnne (naerab). Keegi andis mulle kõige õnnetuma tiimi... peame olema järjepidavamad, teame seda. Peame õigetel momentidel olema täpsemad ja agressiivsemad. Suudame kõiges juurde panna. Nii kaitses kui ka rünnakul.\nKüsisite vahest City'ga, meil pole nendega midagi teha. Eelmisel aastal saime neilt kolm punkti ja nemad meilt kolm, kaotasime tiitli teistes mängudes. Tuleb kõik ülejäänud matši võita, siis on asi korras, aga see on keeruline ülesanne.\nLahing ei käi ainult nii-öelda suure kuuiku (Man United, Man City, Arsenal, Chelsea, Liverpool, Tottenham - M.T.) vahel. Wolves, Fulham, Everton... paljud klubid on ambitsioonikad. Me ei saa minna nende koju ja lihtsalt võita, sest oleme Liverpool. See on kõigi jaoks keeruline. Ma ei mõtle üleliia sellele, mida tegema peame. Tegin seda hooaja eel, aga nüüd peame olema meistrivõistluste lainel.\nMeie plaan on hüpata vette ja sukelduda kuniks hapnikku jätkub. Tean, et paljud ütlevad, et olime üleminekuturul nii aktiivsed. See käib asja juurde, aga ei otsusta midagi.\nTahame olla Inglismaa meistrid, see on juba aastaid selge, aga kuidas saaksime seda öelda? Aga Man United ja teised?\nManchester City on meister. Nad ei kaotanud ühtki mängijat, aga ostsid [Riyad] Mahrezi. See ei tee neid nõrgemaks. Nägime nende [treening]mängu Chelseaga, mõlemad tegid muljetavaldava partii. Chelsea oli vaatamata keerulisele hooaja ettevalmistusele heas vormis, City samuti.\nNad on tipptasemel. Meie oleme endiselt Rocky Balboa, mitte Ivan Drago. Tahame rohkemat, võidelda rohkem. Selline peab olema meie suhtumine. Jah, pääsesime eelmisele hooajal finaalidesse, kuid ei võitnud midagi. Aga kui uuesti sinna jõuame, siis peaksime püüdma võita.\nLiigaga on sama asi. Kui jõuame Meistrite liiga alagrupiturniirile (vaja on läbida play-off ring - M.T.), oli see õnnestumine. Samas oli ikka kaks kohta, teine ja kolmas, mis olnuks paremad kui neljas. Nii on.\nMe võime rääkida, aga see oleks nagu teadlaste, kes pole proovinud, kas asi päriselt töötab, loba.\nPeame olema nagu Rocky."\nLiverpooli hooaeg algab pühapäeval kodustaadionil West Ham Unitedi vastu. Ragnar Klavan jääb vigastuse tõttu mängust eemale.


PÖIDLAKÜÜDI MAA: Uus seadus aitab kaasa mitmekümne bussiliini - Kõik\nBussijuhid väidavad, et uus ühistranspordiseadus tõmbab maakohtade niigi kehva bussiliikluse veelgi enam kokku. "Ei tahaks Vene aega kiita, aga bussiliiklus oli siis raudne," ütleb Aegviidu lähedal asuva Pillapalu elanik Uku Praks, kelle sõnul pääsevad maainimesed tihti liikuma vaid hääletades. Miks valitsus Eesti ääremaastumisele veelgi kaasa aitab?\nPÖIDLAKÜÜDI MAA: Uus seadus aitab kaasa mitmekümne bussiliini sulgemisele (1)\nKelle jaoks on tarvis viis aastat järjest "ehitada" seda inimeste elu kehvendavat seadust? Ja mida tavaline maainimene uuest seadusest praegu teab? Vastus on, et mitte midagi – kuigi tegemist on justnagu aktiga, mis käsitleb maainimese eksistentsi ühte olulisemat külge ehk liikumasaamist. Kui väga lihtsalt öelda, siis seda seadust oli peamiselt vaja järjekordseks "euroonudele" meeldimiseks.\n"Ei tahaks Vene aega kiita, aga bussiliiklus oli siis raudne," ütleb Aegviidu lähedal asuva Pillapalu elanik Uku Praks. Sõna autobuss seostubki tal ennekõike nn vanade kaugete kolhoosiaegadega, mitte praeguse nn innovatiivse ja paraku rahvakauge ning ühtlasi abstraktse riikliku seadusloomega.\nUku Praks on hallipäine ja elupõline maamees, kes töötab enda lapse turismitalus, mis omakorda jääb mõni kilomeeter suurest Piibe maanteest kõrvale. Mõistagi on temagi sunnitud elama samasugust autokeskset elu, nagu meie suured sõbrad ja liitlased ameeriklased enda kodumaal.\nPillapalu oma puuduva bussiliikluse muredega on õigupoolest üsna tavaline Eesti külakoht. Sealset elu mõjutab kõige enam lähim nn suur keskus ehk Aegviidu, kuhu ulatub Elroni rongiliin. Aegviidu jaam on täis pargitud ümberkaudsete asulate elanike, kes rongiga Tallinnas tööl käivad, autosid. Nii polegi imestada, et bussiettevõtetel pole huvi seal suuremat pingutada, sest riigi doteeritav Elron teeb n-ö puhta vuugi.\nMõnes maakohas Tallinnast vähem kui tunnise autosõidu kaugusel Aegviidu lähedal avaneb seega maailm, mis asuks Toompeast justnagu valgusaastate kaugusel. Igaühe päästmine on seal igaühe enda asi. Nõnda nagu elatakse seal edasi loodusseaduste järgi, ei huvita maal kedagi eriti ka tõsiasi, et transpordiseaduse uut versiooni treiti viis aastat jutti, kasutades ühe järjekordse paberi produtseerimiseks hulga maksumaksja raha ning poliitikute ja ametnike töötunde.\n"Ekspressliinid jäävad muidugi alles, sest nende jaoks on klientide mass alati olemas, aga kui neid ekspressliine tehakse tihedamate peatustega liinide kõrvale, siis on oht muidugi olemas, et tihedamate peatustega liinid vastu ei pea," tõdeb Pealinnale autoettevõtete liidu tegevjuht Villem Tori.\nLihtsalt öeldes tuleks maan-teeameti komisjonil liiniluba välja andes kaalutleda, et ei tekiks olukorda, kus üks või teine liin kinni pannakse. Väljumiste mõistlikuks intervalliks loeb komisjon maakonnakeskuste või linnade puhul vähemalt 29 minutit.\nTeine lugu, et ei liinilubade kaalutluspõhimõtted ega uus ühistranspordiseadus ei saa mitte kuidagi kohustada veofirmat tema jaoks ebarentaablit bussiliini käigus hoidma.\nSeega jääb edaspidi järjest suurem koormus kohaliku liiniveo korraldamisel omavalitsustele ehk maakondliku ühistranspordi korraldajatele. Riik toetab maakondlikku ühistransporti suurusjärgus 20-30 mln euroga. Ilmselgelt ei osutu see summa suletavate nn kommertsliinide hulga taustal aga enam piisavaks.


Vooremaa Panusta tervisesse turvalisema tuleviku nimel\nKeskkonnas, milles elame, domineerivad kroonilised mittenakkuslikud haigused (südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigused, diabeet ning vähktõbi). Neid kõiki on võimalik küll ravida, kuid see ei tähenda enamikul juhtudest terveks saamist. Tervise varajase kaotuse teiseks põhjuseks on vigastused, mis samuti kahandavad olulise osa meie terviserikkusest. Kõik see lühendab meie potentsiaalselt võimalikku pikka eluiga, mis aga veelgi olulisem ? tervena elatud aastaid.\nMeie ühiskonna edusammud on saavutatud peamiselt inimeste tervise arvelt. Püsivalt suur on rahustite, une- ja peavalurohtude tarvitamine ning jätkuvalt suureneb sõltuvusainete (alkohol, tubakas, narkootikumid) kasutamise levik. Nende näitajate taustal pole ime, et kasvab haigestumus, sagenevad vigastused liikluses ja suureneb varajane suremus. Ebavõrdsus tervises, mis on lahutamatult seotud sotsiaalse ebavõrdsusega, on Eestis pidevalt kasvamas.\nTänapäeval on leidnud kinnitust, et inimese käitumist mõjutab ümbritsev elukeskkond, st sotsiaalpoliitiline, sotsiaalmajanduslik, psühhosotsiaalne ja füüsiline keskkond palju rohkem, kui seni arvatud.\nRiigi ja omavalitsuse tasandil tuleb panustamise all mõista tervist soodustava keskkonna ja tingimuste loomist, et meil ei oleks puudustkannatavaid peresid, laste koolist väljalangevust, vägivallaohvreid, kodutuid ega kurjategijaid. Need nähtused, tervise olulised mõjurid, mis pidurdavad rahvastiku tervise arengut, ei olene ainult inimesest: meie endi tervisekäitumise osakaalu võrreldes teiste tervisemõjuritega (elukeskkond, arstiabi, pärilikkus) hinnatakse praegu alla kolmandiku.\nVastutust tervise eest kannavad nii riik, omavalitsused kui ka üksikisikud. Riigi, st valitsuse tasand on kõige ulatuslikum, sest tema vastutab oma tegevuse või tegematajätmise eest rahvastiku tervise arengu suundumustes. Demokraatliku riigi tervisepoliitika elluviimise olulisemateks meetmeteks on tervist toetava seadusandluse väljatöötamine ning tervist edendavate programmide käivitamine ja nendesse investeerimine. Kui neid ei peeta olulisteks või toimub nende alafinantseerimine, siis on tulemuseks olukord, mis viib rahvastiku keskmise oodatava eluea languseni.\nOma kehvade tervisenäitajatega oleme Euroopa Liidu liikmesriikide seas punase laternana silma paistnud juba aastaid ning see on fikseeritud ka Eesti inimarengu aruandes 2006. Oma kodanike tervise heaks on riigil vaja investeerida tunduvalt enam nii arstiabisse, esmatasandi tervishoidu kui ka tervise edendamisse väljaspool tervishoidu, sest just seal asuvad “terviseaida võtmed?.\nIndiviidi roll ehk mida ise enda heaks ära teha saab?\nOmavalitsuse tasandil saab panustada oma paikkonna rahva tervisesse ja mitte ainult kergliiklusteede rajamise, ujulate ehitamise ja teiste suuri investeeringuid nõudvate meetmetega. Näiteks kui volikogudes põhjalikult läbi analüüsida kõik oma haldusterritooriumil toimunud õnnetusjuhtumid, võib ainuüksi selline meetod neid vähendada. Rootsis on sel viisil saavutatud oma piirkonnas õnnetuste kuni 18%-line vähenemine.\nEhkki igaüks meist mõistab tervist erinevas kontekstis, saab iga inimene oma tervise heaks juba siis panustada või sellesse investeerida, kui ta on terve. Kõik algab endale esitatud küsimusest “Miks ma olen senini olnud terve?” ja sellele vastuse leidmisest. Sellest lähtub teeots ja võimalus, teadvustatud ning sihipärane suund, mille järgimisel saab vähendada riske ja püsida võimalikult kaua tervena. Tervis ei ole lihtsalt looduse and, millega võib hoolimatult ümber käia, kuid tavaliselt hakatakse tervise pärast muretsema alles siis, kui on liiga hilja.\nPeale selle, et riik ja omavalitsused hoolitsevad ja vastutavad oma rahva tervise eest, tuleks meil endil ka midagi teha ? kas või astuda maha “elu kiirteelt? ja mõelda järgmistele küsimustele:\nKas olen muretsenud koju suitsuanduri?\nKas kasutan alati sõidu ajal turvavööd?\nKas keeldun kaasa sõitmast, kui roolis on “lõhnadega? juht?\nKas istun autorooli, kui olen tarvitanud alkoholi?\nKas sõidutan väikest last autos turvatoolis?\nKas kannan pimedal ajal helkurit?\nKas tean vererõhu, kolesterooli ja veresuhkru taset oma organismis?\nKas hoolitsen regulaarselt oma hammaste ja suuhügieeni eest?\nMitut eeltoodud riskidest olete endal, oma lähedastel ja kaaskondlastel suutnud vältida? Ausad vastused aitavad leida teed muutustele turvalisemaks eluks ja terviseriskide vähendamiseks.\nSotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna peaspetsialist


Bitcoin Cams Korduma kippuvad küsimused\nBitcoin Cams Veebileht ja reeglid\nMis on Bitcoin Cams?\nBitcoin Cams on online video võrgustik, mis ühendab mehi ja naisi üle maailma läbi suhtluse kõrgekiiruselise video- ja audio-otseülekande toega jututoas.\nKas kõik Bitcoin Cams veebikaamerad töötavad reaalajas?\nJah, kõik Bitcoin Cams modellid esinevad oma jututubades reaalajas.\nMul on nutitelefon, kas saan jälgida Bitcoin Cams videovestlusi oma mobiilist ?\nJah, saad küll. Bitcoin Cams videovestlusi saad jälgida sama hästi oma mobiilis, sülearvutis kui ka lauaarvutis, lihtsalt sisesta meie veebiaadress bitcoincams.xxx oma nutitelefoni brauserisse ja lase leheküljel laadida. Saad nautida meie modellide esinemisi otse-eetris kõikjal, kus on internetiühendus.\nSaad ka 50% sinu poolt kutsutud Bitcoin Cams lehel registreerunud sõbra esimesest ostust.\nSuurem osa rahast, mis Bitcoin Cams veebilehel kulutatakse, tuleb pikaajalise liikmelisusega Liikmetelt, kes ostavad suuremaid pakette, nii et keskmine on alati üle 50%.\nBitcoin Cams Modellid\nKuidas saada Bitcoin Cams modelliks?\nEt saada Bitcoin Cams veebikaamera esinejaks, pead olema vähemalt 18-aastane (mõnedes piirkondades 21-aastane) naine, mees, transseksuaal või paar arvuti, veebikaamera ja hea interneti ühendusega. Et modelliks registreeruda, mine bongamodels.com leheküljele, loe tähelepanelikult läbi Tingimused ja sätted ja Privaatsuspoliitika. Siis täida väike vorm ja aktsepteeri meiepoolne Leping – ongi kõik!\nEi, Bitcoin Cams veebilehel pole korduvaid teenustasusid - soovime, et meie Liikmed otsustaksid ise, millal nad tahavad tokeneid osta.\nMe ei tahaks, et meie klientidel oleksid mingisugused mured seoses privaatsusega. Sellepärast ilmuvad kõik tehingud Bitcoin Camsiga EPOCH või SegPay nime all.\nBitcoin Cams-il on olemas kõik vajalikud turvameetmed, et sinu isiklikud andmed oleksid kaitstud. Meie veebileht kasutab HTTPS-i, et tagada maksimaalse turvalisuse meie liikmetele. Meie maksesüsteem vastab kõigile rahvusvahelistele standartidele ja nõuetele.


Obama andis heakskiidu USA-ELi kaubandusleppele - Äriuudised - Majandus\nObama andis heakskiidu USA-ELi kaubandusleppele\n13. veebruar 2013, 14:35\nÜhendriikide president Barack Obama andis heakskiidu USA ja ELi vahelisele vabakaubandusleppele sillutades teed maailma suurimale vabakaubandustsoonile.\nObama sõnas teisipäeval kongressile peetud kõnes, et USA alustab läbirääkimisi laiaulatusliku atlandiülese kaubanduse ja investeerimise partnerluse üle Euroopa Liiduga, kuna vaba ja aus kaubandus toetab miljoneid hästitasustatuid Ameerika töökohti, vahendab EUObserver.\nOsapooltevaheline leping tähendaks tollimaksude likvideerimist ja tehniliste standardite ühtlustamist ning omaks SKT-le kaheprotsendist mõju, kirjutab uudistekanal.\nUSA ja ELi vaheline kaubavahetus on juba praegu väärt 2,7 miljardit dollarit päevas. Euroopa Komisjoni arvutuste kohaselt oleks uus leping väärt lisaks 275 miljardit eurot aastas ning aitaks kaasa 2 miljoni uue töökoha loomisele.


Laagrid toimuvad Viimsi kooli Spordikompleksis.\nRegistreerimine nädal enne laagri toimumist Sportlyzeri kaudu! (laagri hind 45 eurot)\nLaagrite info on samuti saadaval Sportlyzeris.\nEdasijõudnud saavutussport Audentes\nEdasijõudnud saavutussport Pirita\nNeljane Edasijõudnud saavutusport (3 neljast kava)\nLaagrid toimuvad järgnevatel kuupäevadel: 2. oktoober 2021, 29. jaanuar 2022, 21. mai 2022\nAlgettevalmistus spordisõber Audentes\nAlgettevalmistus spordisõber Pirita\nAlgettevalmistus saavutussport Audentes\nAlgettevalmistus saavutussport Pirita\nNeljane kava spordisõber Audentes\nLaagrid toimuvad antud kuupäevadel: 16. oktoober 2021, 15. jaanuar 2022, 7. mai 2022\nTalvine Kurgjärve 2022\nOleme mitmel aastal mõelnud, et soovime käia ka talvisel Kurgjärvel ning nüüd on võimalus tekkinud.\nSeega, talvine ÜKE laager Kurgjärvel 26-28.02.2022!\nHind ~110 eurot (sisaldab transporti Tallinn-Kurgjärve, toitlustus, ööbimine, järvesaun, majutus „Tibulas“ ja treeneri tasu).\nHinnas ei sisaldu transport Kurgjärve-Tallinn, mille uurin siis kui teame palju meid kokku tuleb.\nSuusatamine võrratutel Haanja suusaradadel ja küngastel (vajalik isiklik suusavarustus kaasa võtta).\nKelgutamine (vajalik isiklik kelk kaasa võtta)\nTreeneritest tulevad Karin ja Tiina-Mai.\nMaksimaalselt kohti 25le.\nRegistreerimine kuni 25. jaanuar Sportlyzeris!\n31. juuli-07. august 2022 Kurgjärve ÜKE laager (min 36 kohta)\nTäpsem info varsti tulemas.\nRegistreerimine kuni 1. aprill 2022 Sportlyzeri kaudu!\nSisu – mõlemad laagrid on ettevalmistuslaagrid uueks hooajaks – põhirõhk on rulluisutehnika ja kavade lihvimine/õppimine (sh õpime uue hooaja neljaseid rühmakavasid).\n10-13. august 2022 – Grupp 1 (Algettevalmistus spordisõber Pirita, Algettevalmistus spordisõber Audentes, Algettevalmistus saavutussport Pirita, Algettevalmistus saavutussport Audentes, Edasijõudnud spordisõber Pirita (valikuline, kas grupp 1 või grupp 2))\nSellesse laagrisse ootame valvevanemaid appi – sellal kui treenerid tegelevad saalis lastega, siis puhkavate lastel hoiab silma peal valvevanem. Iga päev võib olla uus vanem. Kui tead, et saad tulla appi, siis kirjuta oma nimi ja kuupäev kristina@foxartistic.com\nHind 115 eurot!\n19-23. august 2022 – Grupp 2 (Edasijõudnud saavutussport Pirita, Edasijõudnud saavutussport Audentes, Edasijõudnud saavutussport neljane, Edasijõudnud spordisõber Pirita (valikuline, kas grupp 1 või grupp 2))\nHind 145 eurot!\nRulluisulaagrid on lühemad, kuid jätkuvalt kehtib reegel, et ema-isa on treener(id) ning lisaks tuleb mõista, et laagrisse tuleme sporti tegema, sealhulgas õpime nii iseenda kui teistega hakkama- ja läbisaamist.


Vaata otse: arstiteaduskonna aastapäeva teemakonverents «100 aastat personaalset meditsiini» - Tervis\nVaata otse: arstiteaduskonna aastapäeva teemakonverents «100 aastat personaalset meditsiini»\n11. oktoober 2019, 10:00\nKuna iga patsient on oma tervisemures erinev, siis on meditsiin alati personaalne. FOTO: Karen Karakhanian / PantherMedia / Karen Karakhanian\n2019. aastal tähistatakse arstiteaduskonna 387. aastapäeva. Tartu Ülikooli arstiteaduskonna aastapäeva teemakonverentsil arutletakse, kas personaalmeditsiin ja personaalne meditsiin tähendavad üht.\n«Geeniandmete kasutamine haiguste diagnostikas või raviotsuste tegemisel on uus ja kiiresti arenev valdkond. Oleme selle valdkonna arengu alguses, nii et teadlastel on siin ees väga suur tööpõld,» sõnas Lember, lisades, et personaalmeditsiin ei vastandu personaalsele meditsiinile, vaid on täiendav tööriist arstidel sobivates situatsioonides kasutamiseks.\nLemberi sõnul on Eesti maailmas heal positsioonil mitte ainult geeniandmete kogumisel, vaid ka selles, et uurida seoseid ja võimalusi nende andmete praktikas kasutamiseks, sellega kaasnevaid eetilisi aspekte ning seda, kas tehtavad kulutused on ühiskonnale vastuvõetavad ja efektiivsed. «Personaalse lähenemise aluseks on abivajajale individuaalne lähenemine arsti ja ravimeeskonna poolt kõiki tänapäevaseid meetodeid kasutades,» rõhutas Lember.\nKonverentsil tutvustatakse ligi saja meditsiiniteaduste valdkonnas viimasel ajal tehtud teadusuuringu tulemusi ja teemakonverentsil «100 aastat personaalset meditsiini» käsitlevad eri valdkondade eksperdid personaalmeditsiini arengut.\nEttekannete ajakava ja teemad:\n10.15–11.00 Marju Kõivupuu «Rahvameditsiin: ajatu ja ajalik»\n11.00–11.20 Lili Milani «Personaalmeditsiinist Eesti Geenivaramu näitel» 11.20–11.40 Katrin Õunap «Personaalmeditsiin kliinilise geneetika vaatevinklist»\n11.40–12.00 Peeter Padrik «Personaalmeditsiin onkoloogias»\n12.40–13.00 Laura Viidik «3D printimine: kas hüppelaud personaliseeritud ravimiteni?»\n13.00–13.20 Martin Meitern «Geneetilise kirjaoskuse roll tervisekäitumise muutmisel»\n13.20–13.40 Krista Fischer «Genoomika ja statistika kaasabil personaalmeditsiinini: komplekshaiguste riskiskoorid ja nende potentsiaal tervishoius»\n13.40–14.10 Riina Kallikorm «Arst eile, täna ja homme»


MM-finaali kohapeal jälginud Magnus Pehrsson: See oli elu parim jalgpallielamus! | Sport\nMM-finaali kohapeal jälginud Magnus Pehrsson: See oli elu parim jalgpallielamus! (2)\nMerili Luuk, 14. juuli 2014 19:34\nRio de Janeiros Maracana staadionil 74 738 inimese keskel MM-finaali jälginud Eesti jalgpallikoondise peatreeneri Magnus Pehrssoni sõnul oli kohtumine tema elu mäng. „Olen käinud Euroopas palju tähtsaid mänge vaatamas, kuid see oli väärtuslikum. Atmosfäär oli fantastiline! Ma ei unusta seda kunagi," õhkas ta.\nPehrsson tunnistas, et kuigi üritas olla neutraalne, põksus tema süda tugevamini Argentiina meeskonnale. Fännide pärast. „Rio de Janeiros viibis ligi sada tuhat argentiinlast, kes pidutsesid, laulsid ja tantsisid tänavail juba päevi enne finaali. Sakslaste võidu korral oli õhtu siin palju vaiksem," meenutas Pehrsson.\nÕHTULEHE VIDEO | Magnus Pehrsson: üritame koduta koondislastele klubisid leida\nMagnus Pehrsson: ideaalis tahaks, et kõigil koondislastel oleks praeguseks uus koduklubi olemas\nEesti koondis tõusis FIFA edetabelis kuus kohta!\nTema arvates väärisid sakslased küll finaalturniiri võitu, kuid eilne mäng teda ei veennud. „Argentiinlastel oli rohkem sajaprotsendilisi väravavõimalusi, kuid kui vaadata tervet turniiri ja finaalkohtumise lõppu, siis sakslased olid füüsiliselt paremas vormis. Nemad hoidsid palli, Argentiina jooksis järgi. Mõlemad oleksid võinud võita," arvas ta.\nRootslase meelest võib Saksamaa võit aga kogu maailma jalgpalli arengule palju kasu tuua. „Nad domineerisid igal positsioonil, mängides nagu Holland 1970ndatel, kuid olid palju kõrgemal tasemel. Viis, kuidas nad suudavad kaitsest rünnakusse üle tulla ning ikka mängu enda ohjes hoida, on väga raske, kuid nad said sellega hakkama. Kindlasti mõjutab see ka meie jalgpalli," arvas Pehrsson.\nTreeneri sõnul võib uueks trendiks tõusta ka MM-il tihti kasutatud formatsioon 4-2-3-1, kus mängujuht on asetatud ründaja taha. "Kui mängid kiirete üleminekute peale, siis pole mängujuhil nii tähtis roll. Nii on lihtsam ka väravaid lüüa," kinnitas ta.\nRootslane polnud nõus FIFA valikuga tunnistada turniiri parimaks mängijaks Lionel Messi. "Ta ei väärinud seda. Ta oli küll kandidaat, kuid oleksin andnud selle auhinna hoopis Thomas Müllerile või Manuel Neuerile, sest need kaks tüürisid Saksamaa võiduni. Messil oli esimesel poolajal võit peaaegu käes, kuid seda saavutada ei suutnud," lisas ta.


Grand Rose’is turiste jätkub (5)\nKuressaare kesklinnas asuvas Grand Rose’i spaas oli aastavahetusel nii palju külastajaid, et sinna lihtsalt ujuma pääseda oli väga raske.\n“Tahtsin aasta eelviimasel päeval perega ujuma minna, aga mulle öeldi, et meeste riietusruumis on kõik kapid hõivatud,” imestas Kuressaares elav mees, lisades, et see tundus lausa uskumatu.\nGrand Rose SPA hotelli müügijuht Mario Sau kinnitas, et maja oli tõepoolest aastavahetusel rahvast täis. Sau sõnul oli enamik kliente pärit Venemaalt, Moskvast ja Peterburist, nad puhkasid Kuressaares keskmiselt neli kuni seitse päeva. Lisaks nendele puhkas Grand Rose’i hotellis aastavahetusel ka eestlasi ja vähemal määral lätlasi.\n“Kuna praegu on venelastel pühad, siis on maja ka praegu põhimõtteliselt täis kuni nädala lõpuni,” märkis Sau.\nLisatud: 06.01.2011 / 15:21\nÄh, sääl Roosis põle neid klientasid midad niipailu kut moo Rüütlivanas oo. Sääl oo ikka keik kohad kenasti Soome vanamuttisid täis ja nad suplevad sääl poolkülmas vees üsna tiidsesti, et sooja saada. Eh, eh, mool oo sääl tingimused justkut ekstreem olukorras. Aga kedagist põle veel nurisend, joo neil sääl siis ikka passib olla, vei ei saagid nad sääl änam külmapärast suud lõksutada.\nLisatud: 06.01.2011 / 08:38\nkliente jätkub, aga pankrotti saab ikka firma lasta, kui vaja :)\nLisatud: 06.01.2011 / 11:48\nVäga tore. Usun, et venelastest kliendid on nii spa-le kui Saaremaale üldse tulusad.\nRahulolev klient (kohalik)\nLisatud: 06.01.2011 / 14:18\npole seal enne käind ja tänu tööandja aastavahetuse koosviibimisele sain teada, mis vahva wärk seal on. Kindlasti omal käel külastan seda paika uuesti ja uuesti. Muidu jõlkusin sellest hoonest varem”külma kõhuga” mööda teadmata asja sisust.\nLisatud: 06.01.2011 / 14:39\nmulle meeldib grand rose spa saaremaa spa-dest kõige enam ja loodan et see jätkab oma tegevust


Termopuit – Keila Ehituspood – Hea hind!\nEsileht / Termopuit\nTermopuit on puitmaterjal, mille vastupidavust ja muid omadusi on temperatuuri mõjul märgatavalt parandatud.\nSaadaval on lai valik eksklusiivset termopuidust materjali.\nPõrandalauad: termosaar töötlusega Medium (hele toon) ja Intense (tume toon);\nTermosaar Medium 15x75x606mm 30€/m2\nTerrassilauad: termosaar ja termomänd.\nVälisvoodrilauad: termosaar, termomänd ja oksavaba termomänd\nTermopuitu töödeldakse spetsiaalses ahjus, kus ligi 48 tunni vältel tõstetakse temperatuuri kuni 215 kraadini ja rõhk tõstetakse kuni 9 baarini, vähendades samas puidu niiskustaset. Sellele järgneb puidu jahutus. Termotöötluse protsess on keskkonnasõbralik, ei kasutata ainsatki kemikaali, ainult temperatuuri ja veeauru.\nTermotöötlusprotsessis väheneb puidu tihedus ja muutub selle struktuur, vähenevad puidu niiskusimavus ja niiskuseraldus. Termopuit muutub mõõtmetelt stabiilseks, s.t. niiskuse mõjul laua kuju ei muutu, mistõttu on seda hea kasutada välitingimustes, näiteks terrassil, samuti saunas ja ka põrandakütte puhul.\nTöötluse käigus eralduvad puidust orgaanilised toitained, seetõttu ei paku termopuit huvi puidukahjuritele. Termopuitu ei ohusta ka seenkahjustused, kuna vähehenud niiskusimavuse tõttu ei saa seente eosed termopuidus areneda. Niiskuse tõrjumiseks on soovitav termopuidust terrassi-, voodri- ja põrandalauad peale paigaldamist õlitada.\nPäikese UV-kiirgus mõjutab termopuidu värvust: sarnaselt töötlemata puidule omandab see ilma regulaarse hoolduseta hõbehalli tooni. Puiduõli või terrassiõli aitab esialgse tooni taastada.\nBrennenstuhl kaablirullid 30% allahindlusega! 2.12.2020\n© 2021 Keila Ehituspood\nKeila Ehituspood 2021-10-26


Home > Meie inimesed > Karoliina Treter\nKaroliina ühines BDO Eesti meeskonnaga 2017. aastal raamatupidamise projektijuhina ning 2020. aasta jaanuaris edutati ta raamatupidamise teenusliini juhi ametikohale. Igapäevaselt vastutab ta rahvusvaheliste, peamiselt erasektoris tegutsevate klientide raamatupidamise korraldamise eest ja BDO Eesti raamatupidamisteenuste arendamise ning mehitamise eest. Karoliina mitmekülgne kliendibaas hõlmab nii IT-valdkonda kui jaekaubandust ning liisinguteenust pakkuvaid ettevõtteid. Ühtlasi tegeleb Karoliina mitmesuguste aruannete koostamisega, tuginedes vastavalt Eesti finantsaruandluse või IFRS põhimõtetele.\nTallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledž; rakenduslik kõrgharidus raamatupidamise erialal


Kooresed cannelloned spinatiga »\n« Viiekäiguline õhtusöök chez nous #ourkitchensrule\nSama geniaalne mõte, kui 1500 eurone komposter… on https://www.facebook.com/157993390914540/posts/2088200467893813?sfns=mo\nOh! Vat kus saad säästa kulukalt prügiveoteenuselt!\nMa eriti aprillinalju ei fänna, mõne totaka vahel teen, aga ei midagi suurejoonelist. Mees üritas täna mind ära hanitada, kui ütles teisest toast, et lumi on maas. Kahjuks vaatasin just parasjagu aknast välja ja ta nali läks vett vedama.\nNetist leidsin täna sellise nalja, minu arvates päris muhe ja paljudele hädavajalik 😛 https://www.facebook.com/babycoolfood/photos/a.761559994047329/954841404719186/?type=3&theater\nPäris äge 😂\nTegin mehele nalja, et tänasest sööb kogu pere 100% ainult suppe. St juurvilja suppi, puuvilja suppi, šokolaadi suppi, kohvi-küpsise suppi, veesuppi…Õnneks mees sai kohe pihta, et tegemist naljaga kuigi ta nii kui nii supisõber. Eelmise aasta ‘Täna on nii tugev tuul, et isegi meie kass tõusis õhku’ toimis paremini 😀 Meil päriselt siinkandis väga tugevad tuulehood kohati kuigi vist lendavate kasside ohtu pole…\nMilline komposter siis valituks osutus?\nCompost-it lehel keskmise suurusega! Täna juba tuleb, siis näitan. 😍😍😍\nMeil on vist kõik siin nii ohmud, jäid mind muudkui uskuma. Sõitsin nt oma teismelisega poodi, tema roolis. Istusin kõrval istmele ja ütlesin nii muuseas, et näe, Ossu (kass) istus siin värava kõrval ja vahtis rebasega tõtt. R seepeale ajas silmad punni ja vaatas aknast välja ja küsis: KUS???\nJa mehele tegin ka. Ajasin tosse esikus jalga, nemad seal istusivad veel verandal söögilaua ääres. Hõikasin, et näe, karu vist seal eemal põlla peal kõnnib? Mehe kael keeras sekundiga põllu poole. Kui mult “Aprill” ära tuli, küsisin, et kas üldse ei tulnud meelde siis, et ma prillideta eladeski nii kaugele ei näe, hea, et ma sindki seal laua ääres nägin.\nAga midagi suuremat mult täna ei tulnud. Aa, õde helistas, ütles, et talle pakuti erakonna poolt piirkonna juhi kohta, aga teadest, milline politoloog ta on, aimasin, et see polegi nali 😀 Nii, et minule ei tehtud ühtegi. Enda puhul siis pean skooriks 2:0, lastele tehtud õu-sul-on-sibul-juustes ma eriliseks vaimusünnituseks ei pea. Ükskord oligi, mitte küll sibul, vaid kleeps. 🙂\n😀 😀 😀 nii toredad üldse-mitte-kurjad aprillinaljad! Sellised mulle meeldivad!


Buduaari foorum - Tasuta reklaam tallinna linnas\nTasuta reklaam tallinna linnas\nPostitatud: 15-02-2010 23:03 Jälgi teemat\nkas keegi teab, kuhu saab riputada tasuta reklaami tallinna linnas? tean, et õismäel on 1 peatus, kus stend üleval, nõmme keskuses "vahekoridoris" ja tondi selveris, aga kus veel? kesklinnas või ükskõik kus, kuskil poes nt. iga info on teretulnud! :)\nPostitatud: 16-02-2010 07:13\nOleneb mis teemal ju? Kui sobib ka noortele siis ala koolid, vabaajakeskused, raamatukogud?\nPostitatud: 16-02-2010 14:31\nkoolidesse sobiks jah selles mõttes, et pakume odavalt arvutiparanduse ja kodulehtede valmistamise teenust, tudengid, kes ise sellega ei tegele ja tuttavat pole, kes tegeleks, nendele oleks meie hind vastuvõetavam kui A-Trauma arvutiparanduse oma :)\nraamatukogudes pole ma küll näinud võimalust reklaamiks, pole seal ehk piisavalt käinud lihtsalt?\nPostitatud: 16-02-2010 20:10\nRaamatukogudes olen küll tihti pannud tähele erinevaid tahveleid, kus siis pakutaske erinevaid kursuseid, järelaitajad jne jne. :)\nPostitatud: 16-02-2010 20:12\noleneb ju mida sa reklaamid\nPostitatud: 17-02-2010 01:19\nPostitatud: 18-04-2018 02:52\nPostitatud: 06-12-2018 13:05\nAngelina Merlot tunnustamine\nMinu jaoks ei ole üksikisiku vahel laenu kunagi olemas olnud. Kuid jõuga\nkuulda mõnda laenuandjat, kes tundus mulle tõsiselt\nfoorumeid ja blogisid mu valik läks proua Merlot ingelina\nTa andis mulle hoolduslaenu 9000 eurot, vastavalt Prantsusmaa õigusele Prantsusmaal nõuan, et teete õige valiku, et mitte langeda võrgu võltsimisega.\nTänu kõigile, kes tunnistavad teda, on ta viide, saate\nilma kartmata temaga e-kirjaga ühendust võtta:


Kasutatud Longreach ehitustehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Longreach\nKasutatud Longreach ehitustehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Longreach ehitus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Longreach ehitus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Longreach ehitustehnika müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Longreach ehitustehnika. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Kümme aastat kogemust või üheaastast kogemust kümme korda? | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 17492\nSeitsmekümnendatel, kaheksakümnendatel ja üheksakümnendatel aastatel oli tavaliste suurettevõtete, nagu hewlett packard, ibm ja compaq jne, tavaline, et nad panid oma uue müügi värbama 12–18 kuu pikkuse koolitusprogrammi kaudu. Täna leiavad müüjad ennast väga õnnelikuks, kui nad saavad kaks esimest nädalat sissejuhatavat koolitust või toote tutvustamist.\nKahjuks ei muutu müügi ülesanne kunagi lihtsamaks ja kuna konkurents jätkab intensiivistumist, seisavad müügiettevõtted silmitsi probleemidega, mis võivad olla äärmiselt keerulised, st toote unikaalsuse vähenemine, suurenenud konkurents turvalistel turgudel, pikemad müügitsüklid ja lühem toote eluiga kestab. Iga organisatsioon, kes kavatseb uue aastatuhandega saabunud ümberkujundatud keskkonnas ellu jääda, peab minu arvates vastama nendele tegelikkusele\nMis on muutunud? Kas ettevõtted on avastanud, et koolitus ei ole vajalik? Vastupidi, tundub, et koolitus on veelgi olulisem kui kolmkümmend aastat tagasi ja see muutub järjest kriitilisemaks.\nMadalamad koolituseelarved, kuid kõrgemad ootused:\nDichotomia, mis seisab silmitsi müügiesindajatega, on see, kuidas nad sobivad kokku sellega, et enamik ettevõtteid pakuvad oma müügitöötajatele vähem varakult koolitust kui varasematel aastatel.\nSee ei tohiks olla üllatus, sest praegune aktsiaturu mõtteviis loob ettevõtetele tugeva tõuke oma inimestesse pidevalt investeerida. Organisatsiooni investeerimine inimkapitali koolituse ja muude haridusviiside vormis ei ole üldkuludest eraldatav. Seetõttu on see ettevõtte bilansis kulu.\nKahjuks on paljud müügijuhid sellest tulenevalt jõudnud järeldusele, et nende ainus realistlik võimalus on koolituse vähendamine ja selle asemel, et värvata müügiesindajaid, kellel on teoreetiliselt juba vajalikud töö tegemiseks vajalikud oskused. Seejärel saadavad nad nad välja, et võita äri, mida nad teavad. Kuid enamik neist sama müügijuhid avastavad, kui raske on leida kvalifitseeritud müüjaid, kellel on kõik olulised oskused ja isikuomadused. Ja ikkagi ei ole võimalik kogemusi või vanemust võrdsustada, sest mõnedel müüjatel on kümne aasta kogemus, kuid enamikul neist on kümneaastane kogemus!\nNiisiis, kuidas edukamad ettevõtted arendavad oma müügimeeskondi?\nVõite liituda Linda Richardsoniga (Richardsoni koolituse asutaja ja tegevjuht) ja mina teisipäeval, 9. juunil kell 13:00 Ida-45 minutit TSE meistriklass.\nTavaliselt $ 59,50, aga mul on vaid kakskümmend TASUTA kohti ja saateregistreeru siin\nHalb klienditeenindus hävitab teie reklaami dollarit\nSaa rohkem äri parema pealkirjaga\nKas sa paned toime uudiskirja patud?\nHea külma kutsumine + head kohtumised ei ole alati = müük\nKas oled kinni?\nInvesteerige inimestesse, mitte reklaamidesse\nKuus põhjust, miks laenuandjad ei suuda praegu ettevõtluslaene teha\nKasutage müügianalüüsi maksimeerimiseks 4-5-4 kalendrit\nVäikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võtavad Ameerika tootmissektori edu\nMobiiltelefoni teenus parandab?\nJaemüüjad peaksid võtma kõrge tee või madala tee\nReignite oma kirg oma jaekaubanduse jaoks\nKõige tähelepanuväärsem konsortsium müügi spetsialistide, juhtimise ja mõtlemisliidrite eksperdid\nCalifornia kiusab saatus online-müügi-maksuseadusega\nMida teha, kui soovite domeeninime


Kuidas lisada malle? | Korduma kippuvad küsimused\nVärskendatud viimase tunni jooksul\nKui valida "Uue malli koostamine", saab järgmises vaates malli algusest peale ise luua, lisades ülesanded ükshaaval. Eelmisesse vaatesse saab tagasi, vajutades "vali mall".\nMalli lisatavate ülesannete puhul ei määrata klienti ega tegijat, kõik ülejäänud andmed saab täita, nagu tavalise uue ülesande lisamise puhul:\nLisaks korduvülesannetele on malli võimalik lisada ka ühekordseid ülesandeid. Kui kliendile on plaan juba ükskord kinnitatud, tasub ühekordsete ülesannete lisamisel tähelepanelik olla, sest malli kinnitamine käib automaatselt ning ülesande alguskuupäeva ei saa korrigeerida. Soovitud kuupäeva peab määrama mallis.\nLisatud malli saab muuta ettevõtte ülesannete seadete alt. Malli saab kasutada nii klientide impordil, neid ükshaaval lisades kui ka masstegevusena.


Lugeja küsib: Määrasime esmaabiandjaks uue töötaja, kes sai hiljuti autojuhiload. Ta läbis mootorsõidukijuhi esmaabikoolituse ja tal on kehtiv tunnistus. Kas ta peab ikkagi veel eraldi töökeskkonna osas esmaabikoolitusele minema?\nEsmaabiandja ei pea ülaltoodud koolitust läbima, kui ta on samaväärse koolituse läbinud kuni kolm aastat enne esmaabiandjaks määramist. Mootorsõidukijuhi esmaabikoolitust saab lugeda samaväärseks koolituseks, mis tähendab, et kui töötaja on läbinud mootorsõidukijuhi esmaabikoolituse kuni kolm aastat enne esmaabiandjaks määramist, ei ole uue koolituse korraldamine vajalik. Tööandjal tuleb ainult meeles pidada, et kolm aastat pärast autokoolis esmaabikoolituse läbimist tuleb töötaja saata täienduskoolitusele kestusega kuus akadeemilist tundi.