Arunāchal Pradesh on India osariik, mis piirneb läänes Bhutani, põhjas Tiibeti ja idas Birmaga.\nArunāchal Pradesh, mida varem nimetati NEFA (''North East Frontier Agency''), oli 1987. aastani Assami osariigi osa. Talle anti osariigi staatus, arvestades julgeolekukaalutlusi idapiiril ning Hiina ja India vahelisi pingeid. Hiina peab Arunāchal Pradeshi endale kuuluva Tiibeti osaks.\nPilt:Apatani tribal women.jpg\nOsariigi rahvastik on etniliselt mitmekesine. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 64,2 % elanikest adivasid, mis on ühisnimetus erinevatele põliselanike hõimudele, mida kokku on osariigis üle 100. Neist 25 on üle 5000 liikmega. Suuremad hõimud on ''Nissi, Adi Gallong, Wancho, Dafla, Monpa, Tagin, Adi Minyong, Nocte, Adi, Apatani, Galong, Mishmi, Nishang, Tangsa, Abor, Mishing (Miri), Khampti'' ja ''Adi Padam''. Ülejäänud elanikkond on sisserännanud.\nPõliselanikud räägivad erinevaid tiibeti-birma keeled. Immigrantide seas räägitakse enim bengali keel, nepali keel ja hindi keelt.\n34,6 % elanikest on hinduism, 18,7 % kristlased, 13,0 % budistid ja 1,9 % muslimid. 31,6 % tunnistavad teisi, valdavalt animism usundeid.\nOsariik jaguneb 16 ringkonnaks:\nhttp://arunachalpradesh.nic.in/ Arunāchal Pradeshi valitsuse kodulehekülg\nAndongi Riiklik Ülikool (korea keeles ''안동대학교'' (''andong-daehak-gyeo'')) on ülikool Lõuna-Koreas Andongi linnas.\nÜhena noorematest Lõuna-Korea ülikoolidest asutati see 21. juulil 1947 Andongi Normaalkoolina.\n1962 muudeti kool Andongi Põllumajanduskolledžiks.\n18. jaanuaril 1979 muudeti õppeasutus Andongi Riiklikuks Kolledžiks ja rajati kaheksa õppeosakonda: Hiina-Korea, ajalugu, folkloori, ärijuhtimine, rahvusvaheline kaubandus, muusika, kujutav kunst ja kodumajanduse osakond.\n1. märtsl 1979 vannutati ametisse esimene dekaan Kim Hak-su. 1980. aastal lisati inglise keel hariduse osakond ja matemaatika osakond.\nEsimesteks koolijuhtideks olid dekaanid, hiljem muudeti koolikorra seadust ja kooli hakkasid juhtima presidendid.\n:1. märts 1979 – 12. märts 1983 Kim Hak-su\n:12. märts 1983 – 18. juuni 1984 Lee Ki-baek\n:18. juuni 1984 – 22. juuli 1988 Kim Yi\n:22. juuli 1988 – 1. märts 1991 Bae Won-dal\n:1. märts 1991 – 2. märts 1995 Nam Kyu-chang\n:2. märts 1995 – 22. märts 1999 Lee Jin-seol\n:22. märts 1999 – Kown Young-kon\nhttp://www.andong.ac.kr/english/main.htm Kodulehekülg (''inglise keeles'')\nhttp://www.andong.ac.kr/english/generalinfo/images/41673.jpg Kooli sümboleid\nen:Andong National University\nfr:Université nationale d'Andong\nAnsan (haldusüksusena 안산시, 安山市 (Ansan-si), st 'Ansani linn') on linn Lõuna-Koreas.\nes:Ansan (Corea del Sur)\nit:Ansan (Corea del Sud)\npl:Ansan (miasto w Korei Południowej)\npt:Ansan (Coreia do Sul)\nAndong on linn Lõuna-Koreas. Linnaõigused sai 1. jaanuaril 1963. aastal.\nhttp://www.andong.go.kr/eng/index.asp Andongi linna kodulehekülg\nSuhtekorraldus on inimese, organisatsiooni, asutuse või ettevõte suhete korraldus meedia ja avalikkusega eesmärgiga mõjutada selle mainet ja kajastust. Suhtekorralduse sünonüümid on üldsussuhted ja avalikkussuhted või avalikud suhted, mis on tõlge ingliskeelsest terminist ''public relations'' (lühendina ''PR'').\nSuhtekorraldus on laiaulatuslik mõiste, mistõttu on selle ühese defineerimisega raskusi. Järgnevalt on esitatud mitmeid definitsioone, milles on välja toodud suhtekorraldusele iseloomulikud jooned.\n1949. aastal defineeris Avalike Suhete Instituut (''The Institute of Public Relations'') suhtekorraldust kui planeeritud ja toetatud pingutusi hea tahte ja vastastikkuse mõistmise loomiseks ning säilitamiseks organisatsiooni ja avalikkuse vahel.\nLihtsustatud kujul defineeris Avalike Suhete Instituut 1994. aastal suhtekorraldust järgmiselt: suhtekorraldus on reputatsioon, mis on kujunenud selle põhjal, mida sa teed, mida sa ütled ja mida teised ütlevad sinu kohta – teisisõnu, suhtekorraldus on distsipliin, mis aitab kujundada reputatsiooni eesmärgiga olla aktsepteeritud, nii saada kui anda tuge ning mõjutada arvamust ja käitumist.\nMexicos 1978. aastal toimunud Ülemaailmne Suhtekorraldusühingute Assamblee (''World Assambly of Public Relations'') töötasid suhtekorralduspraktikud välja järgmise definitsiooni: suhtekorraldus on kunst ja sotsiaalteadus, mille eesmärk on analüüsida trende, ennustada nende tähtsust ja tähendust, konsulteerida organisatsiooni liidreid ja viia täide tegevusprogramme, mis kajastaksid nii organisatsiooni kui avalikkuse huve.\nRahvusvaheline Avalike Suhete Assosiatsioon defineeris 1987. aastal suhtekorraldust kui kogu organisatsiooni suhtlemisprotsessi pidevat ja plaanipärast juhtimine eesmärgiga saavutada mõistmine, toetus ja kontakt organisatsiooni või institutsiooni ning teatavate sihtgruppidega, kellega on juba kontakt olemas või kellega soovitakse kontakti saada. Sealjuures väärtustatakse avalik arvamus ning korrelegeeritakse sellega võimaluse piires oma tegevust nii, et etteplaneeritud ja laiahaardelise infovahetuse abil tagada tõhus koostöö ning ühiste huvide elluviimine.\navalik arvamus ennetamine, analüüsimine, tõlgendamine;\norganisatsioonisisene suhtekorraldus arendamine, teostamine ja planeerimine;\nplaneerimine või kaasa aitamine organisatsiooni püüdlustele mõjutada või muuta avalikkuse hoiakuid ja seisukohti organisatsioonile soodsas ja soovitud suunas.\nSuhtekorraldus tänapäeva mõistes hakkas arenema 19. saj. lõpus. Ameerika kodusõda järgnenud aastad tähistavad tööstuse ja ettevõtluse tormilist arengut. 1889. aastal asutas Georges Westinghouse oma elektrikorporatsioonis esimese suhtekorraldusosakonna.\nTänapäevasele tegevusele andis suure tõuke Esimene maailmasõda ja USA president Woodrow Wilsoni asutatud Avaliku Informatsiooni Komitee (''Committee on Public Information''). Selle komitee ülesandeks oli mobiliseerida avalik arvamus sõja ja Wilsoni rahueesmärkide toetuseks maal, mis oli sõja väljakuulutamise hetkeks lõhenenud. 1915. aastal asutasid seitse pankurit esimese avalike suhete organisatsiooni, Finantsreklaami Assotsiatsiooni (''Financial Advertisting Association'').\nPärast Esimest maailmasõda tõusis märgatavalt ühiskonnateadlaste huvi suhtekorralduse vastu. Hoogustusid turu-uuringud, sotsiaalsed ülevaated ja avaliku arvamuse küsitlused. 1921. aastal pidas oma esimese ülemaailmse avaliku informatsiooni alase konverentsi Ameerika Inseneride Assotsiatsioon (''American Association of Engineers''). 1923. aastal ilmus Edward L. Bernays'lt esimene raamat suhtekorraldusest "Avalikku arvamust kristalliseerides" ("Crystallizing Public Opinion"). Samal aastal pidas ta esimesed loengud suhtekorraldusest New Yorgi Ülikoolis. Edward L. Bernays'lt pärineb ka avalike suhete mõiste (''public relations'').\n1930. aastatel hakati üha enam rõhutama, et avalikud suhted toimivad, tuginedes vastutustundelisel tegevusel ja veenval propagandal. 1930ndate alguses asusid tööle ka esimesed poliitiline kampaania spetsialistid. 1933. aastal asutasid Clem Whitaker ja Leone Baxter San Franciscos esimese poliitilistele kampaaniatele spetsialiseerunud agentuuri. Teine maailmasõda aastad tõid suhtekorralduse peamise töövahendina esiplaanile reklaami, mida kirjeldati väljenditega "avalike suhete reklaam" (''public relations advertising''), "ühiskondliku teenindamise reklaam" (''public service advertising'') või "institutsioonidele tehtav reklaam" (''institutional advertising''). 1942. aastal asutati Sõjareklaami Nõukogu (''War Advertising Council''), mis töötas koos tööstuse ja valitsusega. Selle nõukogu eesmärk oli reklaamist võimsa vahendi kujundamine, mille abil panna inimesed sõja jaoks tootma, ratsioneerima nappivaid ressursse, ostma sõjavõlakirju ja teenima relvajõududes.\nPärast Teist maailmasõda suundus sõjatööstusele orienteeritud majandus teeninduskesksusele, avalike suhete tähtsus tõusis ning kerkisid esile uued kommunikatsioonivahendid. Kirjutati suhtekorralduse teemalisi raamatuid ja artikleid. Loodi Rahvusvaheline Avalike Suhete Assotsiatsioon (''International Public Relations Association''). Sel ajajärgul edenes jõudsalt ka suhtekorraldusalane haridus. 1945. aastal hakati välja andma ajakirja "Public Relation Journal", millest sai kaks aastat hiljem, 4. augustil 1947, loodud Ameerika Avalike Suhete Ühingu (''The Public Relations Society of America''/PRSA) kuukiri.\nAlates 1960. aastatest on suhtekorralduse funktsioonid pidevalt kasvanud tähtsuse ja keerukuse poolest. Suhtekorraldusest on saanud üks olulisemaid tegureid organisatsiooni ja riik arengul.\nEestisse jõudis aktiivsem suhtekorraldus 1990. aastate alguses koos turumajandusega, kui firmades alustasid tööd suhtekorraldajad. Suhtekorralduse kui majandusharu tekkimise algust tähistab aga 1994. aasta, kui avalikult turule tuli esimene suhtekorraldusteenuseid pakkuv PR-firma. 1996. asutati Eesti Suhtekorraldajate Liit, mis koondab ainsa organisatsioonina Eestis suhtekorralduse alal töötavaid inimesi. Samal aastal hakati Tartu Ülikoolis õpetama suhtekorralduse eriala. 1996. alustati Tartu Ülikoolis ka akadeemilise hariduse andmist suhtekorralduse erialal.\naf:Openbare betrekkinge as sakefunksie in ondernemings\nbg:Връзки с обществеността\nhr:Odnosi s javnošću\nlt:Ryšiai su visuomene\nmk:Односи со јавноста\nno:Informasjon og samfunnskontakt\nro:Relații cu publicul\nru:Связи с общественностью\nsk:Práca s verejnosťou\nsr:Односи са јавношћу\nsh:Odnosi s javnošću\nfi:Tiedotus- ja suhdetoiminta\nvi:Quan hệ công chúng\nuk:Зв'язки з громадськістю\nAllah (الله اللّه اللّٰه ﺍﷲ) on araabia keel sõna, mis tähendab 'Jumal'. Sõna koosneb määrav artikkel ''al'' ja sõnast ''ilah'' 'jumal'. Seega tähendab "Allah" umbes sama mis suure algustähega kirjutatud sõna "Jumal" eesti keeles. Seda sõna kasutavad nii kogu maailma muslimid kui ka araabia keelt kõnelevad kristlus ja teised.\nbe-x-old:Паняцьце Бога ў ісламе\nckb:خوا لە ئیسلامدا\nAnatoomia on botaanikas, zooloogias ja meditsiinis õpetus organismi välis- ja siseehitusest, selle elundite asendist ja kujust. Anatoomia all mõistetakse tavaliselt palja silmaga nähtavat ehitust käsitlevat teadusharu (makroanatoomia), mikroskoopilise anatoomiaga tegeleb histoloogia (mikroanatoomia).\nSõna "anatoomia" tuleb vanakreeka keel sõnast ''anatomē'' 'lahtilõikamine või väljalõikamine'.\nhe:אנטומיה (גוף האדם)\nte:శరీర నిర్మాణ శాస్త్రము\nvi:Giải phẫu học\nAgafja Karpovna Lõkova (Агафья Карповна Лыкова; sündinud 1945) on Hakassias erakutena elanud vanausulised perekonna viimane esindaja.\nhttp://www.rian.ru/society/20081106/154532306.html Elulugu saidil rian.ru\nLõpetas keskkooli Montenegros. Edasi õppis inseneriks Itaalias. Oli rahandusminister 6. detsember 1905 kuni 11. november 1906. Peaminister, välisminister ning sõja- ja rahandusministri esindaja Prantsusmaal alates 19. jaanuarist kuni 4. aprillini 1907. Rahandusminister alates 20. detsember 1915 kuni 29. aprill 1916. Peaminister ja välisminister alates 29. aprillist 1916 kuni 4. jaanuarini 1917.\n''Montenegro ja Serbia ühinemine'' (Genf 1917)\n''Le Montenegro, son passé et son avenir'' (''Montenegro, tema minevik ja tulevik''; Pariis 1918)\n''Question de Scutari'' (''Shkodëri küsimus''; Pariis 1919)\nKategooria:Sündinud 1872Kategooria:Surnud 1947\nAegukga (애국가, 愛國歌) on Lõuna-Korea (Korea Vabariigi) riigihümn. Pealkiri tähendab 'Laul armastusest kodumaa vastu'.\nVõeti kasutusele riigihümnina 1948. Sõnade autorid on Yun Ch'I-Ho (윤치호, 尹致昊) (1865–1946) ja An Ch'Ang-Ho (안창호, 安昌浩) (1878–1938), muusika kirjutas An Ik Tae (안익태, 安益泰) (5. detsember 1906 – 16. september 1965).\n동해 물과 백두산이 마르고 닳도록
\n''Refrään:'' 무궁화 삼천리 화려강산
\n남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯
\n가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이
\n이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여
\n1. Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok
\nHaneunimi bouhasa urinara manse<\n''Refrään:'' Mugunghwa samcheonli hwaryeogangsan
\n2. Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut
\n3. Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi
\n4. I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo
\naz:Cənubi Koreya dövlət himni\nes:Himno nacional de la República de Corea\nfa:سرود ملی کره جنوبی\nhe:המנון קוריאה הדרומית\nlt:Pietų Korėjos himnas\npl:Hymn Korei Południowej\nru:Гимн Республики Корея\nsk:Ägukka (Kórejská republika)\nAlam-Sileesia vojevoodkond on vojevoodkond Edela-Poolas. Poolakeelsed ametlikud vojevoodkondade nimetused on adjektiivlised. Poolakeelne substantiivline vorm on ''Dolny Śląsk'' 'Alam-Sileesia'.\nVojevoodkond loodi omavalitsusreformi käigus 1. jaanuaril 1999 endistest Wrocławi vojevoodkond, Legnica vojevoodkond, Wałbrzychi vojevoodkond ja Jelenia Góra vojevoodkond vojevoodkonnast.\nVojevoodkonnale on nimi pandud ajalooline piirkond Alam-Sileesia (''Dolny Śląsk'') järgi.\nSuurem osa piirkonnast kuulus 1870–1945 Saksamaale.\nAlam-Sileesia vojevoodkond piirneb Saksamaaga, Tšehhiga, Lubuszi vojevoodkond, Suur-Poola vojevoodkond ja Opole vojevoodkond.\nSuurim linn on Wrocław.\nTeised tähtsamad linnad on Legnica, Jelenia Góra, Wałbrzych, Jawor, Lubin, Chojnów, Złotoryja,\nGłogów, Zgorzelec, Bielawa, Bogatynia, Bolesławiec, Dzierżoniów, Kłodzko, Oleśnica, Oława ja Świdnica.\n2004 – 2 894 900\n2008 – 2 878 400\nKudowa Zdrój on turismipiirkond.\nEnamik turiste külastab kuulsaid suusataminekuurorte Karkonosze mägedes (keskused Szklarska Poręba ja Karpacz).\nWrocław, Jelenia Góra ja Legnica on vaatamisväärsused.\nAlam-Sileesia vojevoodkonnas on 26 maakonda ja 169 valda. Maakonna õigustega linnu on 4. Linna-valdu on 36, sealhulgas 4 maakonna õigustega. Maa-linna-valdu on 54 ja maa-valdu 79.\nMaakonna õigustega linnad on:\nTeised maakonnad on:\nBolesławieci maakond (''powiat bolesławiecki'')\nDzierżoniówi maakond (''powiat dzierżoniowski'')\nGóra maakond (''powiat górowski'')\nGłogówi maakond (''powiat głogowski'')\nJawori maakond (''powiat jaworski'')\nJelenia Góra maakond (''powiat jeleniogórski'')\nKamienna Góra maakond (''powiat kamiennogórski'')\nKłodzko maakond (''powiat kłodzki'')\nLegnica maakond (''powiat legnicki'')\nLubańi maakond (''powiat lubański'')\nLubini maakond (''powiat lubiński'')\nLwówek Śląski maakond (''powiat lwówecki'')\nMilicze maakond (''powiat milicki'')\nOława maakond (''powiat oławski'')\nOleśnica maakond (''powiat oleśnicki'')\nPolkowice maakond (''powiat polkowicki'')\nŚroda Śląska maakond (''powiat średzki (śląski)'')\nStrzelini maakond (''powiat strzeliński'')\nŚwidnica maakond (''powiat świdnicki'')\nZąbkowice Śląskie maakond (''powiat ząbkowicki'')\nZgorzeleci maakond (''powiat zgorzelecki'')\nZłotoryja maakond (''powiat złotoryjski'')\nTrzebnica maakond (''powiat trzebnicki'')\nWałbrzychi maakond (''powiat wałbrzyski'')\nWołówi maakond (''powiat wołowski'')\nWrocławi maakond (''powiat wrocławski'')\nhttp://www.umwd.pl/ Województwo dolnośląskie\nar:محافظة سيلزيا السفلى\nca:Voivodat de Baixa Silèsia\nen:Lower Silesian Voivodeship\nes:Voivodato de Baja Silesia\neu:Silesia Behereko voivoderria\nfr:Voïvodie de Basse-Silésie\ngv:Queiggey ny Sileesh Eeaghtyragh\nit:Voivodato della Bassa Slesia\nka:ქვემო სილეზიის სავოევოდო\nlt:Žemutinės Silezijos vaivadija\npnb:صوبہ تھلواں سائیلیشیا\npap:Voivodat di Baho Silesia\npt:Voivodia da Baixa Silésia\ncrh:Aşağı Sileziya voyevodalığı\nro:Voievodatul Silezia Inferioară\nsimple:Lower Silesian Voivodeship\nsr:Војводство Доње Шлеско\nsv:Nedre Schlesiens vojvodskap\ntr:Aşağı Silezya Voyvodalığı\nwar:Uruubos nga Silesya (lalawigan)\n
1826–1827 Bernardino Rivadavia\n
1827–1827 Vicente López y Planes\n
1854–1860 Justo de Urquiza\n
1860–1861 Santiago Derqui\n
1862–1868 Bartolomé Mitre\n
1868–1874 Domingo Sarmiento\n
1874–1880 Nicolás Avellaneda\n
1880–1886 Julio Argentino Roca\n
1886–1890 Miguel Juárez Celman\n
1890–1892 Carlos Pellegrini\n
1892–1895 Luis Sáenz Peña\n
1895–1898 José Uriburu\n
1898–1904 Julio Argentino Roca (teist korda)\n
1904–1906 Manuel Quintana\n
1906–1910 José Figueroa Alcorta\n
1910–1914 Roque Sáenz Peña\n
1914–1916 Victorino de la Plaza\n
1916–1922 Hipólito Yrigoyen\n
1922–1928 Marcelo de Alvear\n
1928–1930 Hipólito Yrigoyen (teist korda)\n
1930–1932 José Félix Uriburu (teist korda; ''de facto'')\n
1932–1938 Agustín Justo\n
1938–1942 Roberto Ortiz\n
1942–1943 Ramón Castillo\n
1943–1944 Pedro Ramírez (''de facto'')\n
1944–1946 Edelmiro Julián Farrel (''de facto'')\n
1946–1955 Juan Perón\n
1955 Eduardo Lonardi (''de facto'')\n
1955–1958 Pedro Aramburu (''de facto'')\n
1958–1962 Arturo Frondizi\n
1962–1963 José Guido (''de facto'')\n
1963–1966 Arturo Illia\n
1966–1970 Juan Onganía\n
1970–1971 Roberto Levingston (''de facto'')\n
1971–1973 Alejandro Lanusse (''de facto'')\n
1973 Héctor Cámpora\n
1973 Raúl Lastiri\n
1973–1974 Juan Perón (teist korda)\n
1974–1976 Isabel Perón\n
1976 sõjaväehunta (''de facto'')\n
1976–1981 Jorge Videla (''de facto'')\n
1981 Roberto Viola (''de facto'')\n
1981–1982 Leopoldo Galtieri (''de facto'')\n
1982–1983 Reynaldo Bignone (''de facto'')\n
1983–1989 Raúl Alfonsín\n
1989–1999 Carlos Menem\n
1999–2001 Fernando de la Rúa\n
2001 Ramón Puerta (kohusetäitja)\n
2001–2002 Adolfo Rodríguez Saá (ajutine)\n
2002 Eduardo Camaño (kohusetäitja)\n
2002–2003 Eduardo Duhalde (ajutine)\n
2007– Cristina Fernández de Kirchner\nid:Daftar Presiden Argentina\nbg:Президент на Аржентина\ncs:Seznam představitelů Argentiny\ncy:Arlywyddion yr Ariannin\nde:Liste der Präsidenten von Argentinien\nen:List of heads of state of Argentina\nes:Gobernantes de Argentina\nfr:Liste des chefs d'État argentins\ngl:Lista de presidentes de Arxentina\nko:아르헨티나의 대통령 목록\nio:Listo di prezidisti di Arjentinia\nka:არგენტინის პრეზიდენტების სია\nlv:Argentīnas valsts vadītāji\nnl:Lijst van presidenten van Argentinië\nno:Liste over Argentinas presidenter\noc:Lista dels presidents d'Argentina\npt:Anexo:Lista de presidentes da Argentina\nsk:Zoznam prezidentov Argentíny\nsl:Seznam predsednikov Argentine\nATTAC (''Association pour la Taxation des Transactions pour l' Aide aux Citoyens'' 'Kodanike Abiks Tehingute Maksustamise Assotsiatsioon') on aktivistide organisatsioon, mis taotleb börsitehingutele maks (rahandus)u kehtestamist.\nATTAC, mis algselt oli valuutaspekulatsioonile niinimetatud Tobini maksu kehtestamist nõudev liikumine, pühendub nüüd globaliseerumine seotud probleemide laiale ringile, seirates Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Majandusliku Koostöö- ja Arenguorganisatsiooni (OECD) otsuseid. ATTAC on kohal G8 kohtumispaikades, et mõjutada poliitikute otsuseid.\nKuigi ATTAC kritiseerib majandusliku globaliseerumine valdavalt uusliberalism ideoloogiat, ei ole ta globaliseerumisvastane. Ta toetab globaliseerumispoliitikaid, mis on jätkusuutlik areng ja sotsiaalne õiglus. Üks ATTAC-i juhtlauseid on "Maailm ei ole kaup": ATTAC on ühiskonna kaubastumine vastu.\nen:Association for the Taxation of Financial Transactions and for Citizens' Action\nfr:Association pour la taxation des transactions financières et pour l'action citoyenne\nAlvin I. Goldman (sündinud 1938) on USA filosoof.\nSai doktorikraadi Princetoni ülikoolist.\nOli 2002. aastani Arizona ülikooli filosoofiaprofessor ja teadur kognitiivteaduse alal. Töötab alates 2002. aastast Rutgersi ülikoolis.\nOn olnud Filosoofia ja Psühholoogiaseltsi ning Ameerika filosoofiaühingu Vaikse ookeani divisjoni president.\nTema põhilised uurimisvaldkonnad on epistemoloogia, vaimufilosoofia ja kognitiivteadus. Ta on kirjutanud ka metafüüsikast, poliitika- ja õigusteooriast ning teadusfilosoofiast.\nEpistemoloogias on ta pooldanud kausaalne teadmisteooria (artikkel "''A causal account of knowing''"), relevantsete alternatiivide lähenemist teadmine ja religabilismi õigustus (epistemoloogia)teoorias.\nRaamat ''Epistemology and Cognition'' (''Epistemoloogia ja tunnetus (filosoofia)'') 1986) uurib epistemoloogia ja kognitiivteaduse vahelisi seoseid.\nRaamat ''Knowledge in a Social World'' (''Teadmine sotsiaalses maailmas''; 1999) väljendab tõde orienteeritud sotsiaalse epistemoloogia kontseptsiooni ja näitab, kuidas tõe poole püüdlemist võivad edendada hea inimestevaheline argumenteerimine ja hästi projekteeritud avaliku kommunikatsiooni tehnoloogiad ja institutsioonid. Jutt on teadusest, õigusest, demokraatiast ja haridusest.\nRaamatusse ''Pathways to Knowledge'' (''Teed teadmiseni''; 2002) on koondatud uuemad artiklid internalism (epistemoloogia), aprioorsest volitus (epistemoloogia) (''warrant''), filosoofilistest intuitsioonidest ja usaldusest ekspertide vastu.\nGoldman kirjutab raamatut inimesetundmine simulatsiooniteooriast, ühendades vaimufilosoofiast, arengupsühholoogiast ja kognitiivne neuroteadus pärit lähenemisi.\n''A Theory of Human Action'' (''Inimtegevuse teooria''; 1970)\n''Values and Morals'' (''Väärtused ja moraal''; toimetaja koos Jaegwon Kimiga; 1978)\n''Epistemology and Cognition'' (''Epistemoloogia ja tunnetus''; 1986).\n''Liaisons: Philosophy Meets the Cognitive and Social Sciences'' (''Sidemed: Filosoofia kohtub kognitiiv- ja sotsiaalteadused''; 1992)\n''Philosophical Applications of Cognitive Science'' (''Kognitiivteaduse filosoofilised rakendused''; 1993)\n''Readings in Philosophy and Cognitive Science'' (''Lugemine filosoofiast ja kognitiivteadusest''; toimetaja; 1993\n''Knowledge in a Social World'' (''Teadmine sotsiaalses maailmas''; 1999)\n''Pathways to Knowledge: Private and Public'' (''Teed teadmiseni: privaatne ja avalik''; 2002)\nhttp://philosophy.rutgers.edu/FACSTAFF/BIOS/goldman.html Foto, praegune aadress, tähtsamad publikatsioonid\nhttp://info-center.ccit.arizona.edu/~phil/faculty/agoldman.htm Foto, viimased artiklid\nhttp://info-center.ccit.arizona.edu/~phil/faculty/extra/agoldman_publications.htm Publikatsioonide nimekiri\nCategory:Ameerika Ühendriikide filosoofid\n"A causal account of knowing" ("Üks kausaalne teadmise teooria") on Alvin Goldmani artikkel, milles ta esitab kausaalne teadmisteooria esimese variandi.\nArtikkel ilmus ajakirja Journal of Philosophy köites LXIV, numbris 12, 22. juunil 1967. Hiljem on see ilmunud autori raamatus "Liaisons: Philosophy Meets the Cognitive and Social Sciences" (1992).\nEdmund Gettier meenutas meile 1963, et väljendi "''S'' teadmine, et ''p''" traditsiooniline mõisteanalüüs ei ole adekvaatne (vaata Gettieri probleem). (Sellele osutas juba Bertrand Russell raamatus ''The Problems of Philosophy'' (''Filosoofia probleemid'' (1912).)\nSeda analüüsi on hiljem mitu korda püütud korrigeerida: Michael Clark, "Knowledge and Grounds: A Comment on Mr. Gettier's Paper", Analysis, 1963; Ernest Sosa, "The Analysis of 'Knowledge that ''p'' ' ", Analysis, 1964; Keith Lehrer, "Knowledge, Truth, and Evidence", Analysis, 1965.\nSelles artiklis ma püüan pakkuda väljendile "''S'' teab, et ''p''" uue analüüsi, mis Gettieri probleemi ära hoiab. Ma tegelen ainult empiiriline propositsioon propositsioonidega, sest ma arvan, et aprioorne tõde korral on traditsiooniline analüüs adekvaatne.\nVaatleme Gettieri teist vastunäidet (vaata Gettieri probleem) lühendatud kujul. Smith uskumus, et\n(''q'') Jonesil on Ford,\n(''p'') Jonesil on Ford või Brown on Barcelonas.\nPropositsioonist ''q'' järeldumine propositsioon ''p''. Smith jõuab järeldamine, et ''p'' on tõesus. Et tal on ''q'' kohta adekvaatne tõendmaterjal, siis tal on adekvaatne tõendmaterjal ka ''p'' kohta. Oletame aga, et Jonesil tegelikult Fordi ei ole (ta sõidutas Smithi üüritud autoga), aga Brown ongi juhuslikult Barcelonas. Siis propositsioon ''p'' on tõene, Smith usub propositsiooni ''p'' ja Smithil on ''p'' kohta adekvaatne tõendusmaterjal. Kuid Smith ei teadmine, et ''p''.\nSelle seletamiseks, et Smith ei tea, et ''p'', saab püstitada mitmesuguseid hüpoteese. Näiteks Michael Clark osutab asjaolule, ''q'' on väärus, ning oletab, et sellepärast ei saagi öelda, et Smith teab, et ''p''. Seda juhtumit üldistades ütleb Clark, et selleks, et ''S'' mingit propositsiooni teaks, peavad ''S''-i kõik alus (epistemoloogia) olema tõesed, samuti nende aluste kõik alused jne. Mina esitan teise hüpoteesi selle seletamiseks, et ei saa öelda, et Smith teab, et ''p'', ja üldistan selle hüpoteesi väljendi "''S'' teab, et ''p''" uueks analüüsiks.\nPöörake tähelepanu sellele, et propositsiooni ''p'' teeb tõeseks asjaolu, et Brown on Barcelonas, kuid sel asjaolul ei ole sellega, et Smith usub, et ''p'', mingit pistmist. Puudub põhjuslik seos Browni Barcelonas olemise ja Smithi uskumise vahel, et ''p''. Kui Smith oleks hakanud propositsiooni ''p'' uskuma sellepärast, et ta luges Browni kirja, millel on Barcelona postitempel, siis me saaksime öelda, et Smith teab, et ''p''. Või kui Jonesil oleks olnud Ford ja ta siis oleks Smithi sõidutanud ja see oleks pannud Smithi uskuma, et ''p'', siis me ütleksime, et Smith, teab, et ''p''. Nii et üks asi, mis paistab Gettieri näites puuduvat, on põhjuslik seos fakti vahel, mis teeb ''p'' tõeseks (ehk: fakti vahel, et ''p''), ja Smithi uskumuse vahel, et ''p''. Säärase põhjusliku seose nõude ma tahangi traditsioonilisele analüüsile lisada.\nKõige lihtsam kausaalne ahel, mis seob mingit fakti, et ''p'', kellegi uskumusega, et ''p'', on vast taju. Ma lähtun siin kausaalne tajuteooria, mis on lähedane Herbert Paul Grice'i kausaalne tajuteooria ("The Causal Theory of Perception", Proceedings of the Aristotelian Society, 1961). Oletame, et ''S'' nägemine, et tema ees on vaas. Kuidas on see mõisteliselt analüüsitav? Ma ei püüa seda täielikult analüüsida, kuid üks tarvilik tungimus selleks, et ''S'' näeks, et tema ees on laud, on see, et vaasi kohaloleku ja ''S''-i uskumise vahel, et vaas on kohal, oleks teatavat tüüpi põhjuslik seos. Ma ei püüa seda põhjuslikku seost täpselt kirjeldada. Suurelt jaolt ei ole see mitte filosoofia, vaid eriteaduste ülesanne. Aga mingi kausaalne protsess seal aset leiab, nimelt see, mis tavaliselt aset leiab, kui me ütleme, et keegi midagi näeb. Seda, et meie tavaline nägemisemõiste (nägemise abil saadud teadmise mõiste) sisaldab mingit põhjuslikkusenõuet, näitab asjaolu, et kui asjakohane põhjuslik seos puudub, siis me nägemisest ei räägi. Oletame, et kuigi vaas on otse ''S''-i ees, on vaasi ja ''S''-i vahel hologramm, mis varjab vaasi ''S''-i pilgu eest ära. Ent hologrammil on vaas (üks teine vaas), ja kui laser seda valgustab, paistab ta ''S''-ile täpselt samasugusena nagu päris vaas. ''S'' hakkab valgustatud hologrammi nähes uskuma, et tema ees on vaas. Me ei ütleks sel juhul, et ''S'' näeb, et tema ees on vaas, sest päris vaas on tema pilgu eest täielikult varjul, nii et tal pole ''S''-i uskumuse kujunemises mingit kausaalset rolli. Muidugi võib S seda, et tema ees on vaas, teada ka siis, kui hologramm selle tema pilgu eest ära varjab. Keegi teine, kes vaasi näeb, võib ''S''-ile öelda, et tema ees on vaas. Sel juhul võib vaasi kohalolek olla ''S''-i uskumuse kausaalne eellane, kuid kausaalne protsess ei ole (puht)tajuline. Ei saaks öelda, et ''S'' näeb, et tema ees on vaas. Et viimane oleks tõsi, selleks on tarvis erilist tüüpi kausaalset protsessi, mis seob vaasi kohalolekut ''S''-i uskumusega.\nMa eeldan allpool, et faktide tajumuslik teadmine on mittejärelduslik teadmine. See on lihtsustus, mis minu teooriat ei kitsenda. Igatahes ei järeldamine tajuja fakte füüsiline ese kohta oma aju seisundist ega oma meeleelundite stimuleeritusest. Ta ei pruugi nendest asjadest üldse midagi teada. Aga mõned epistemoloogia, et me tajume vahetult meelteandmed ning järeldame nendest füüsiliste esemetega seotud fakte. Minu analüüsi saaks sellise arusaamaga kohandada. Ma võiksin öelda, et füüsiliste esemetega seotud faktid põhjustavad meelteandmeid, inimesed tajuvad otseselt meelteandmeid ja nad järeldavad füüsiliste esemetega seotud fakte meelteandmetest.\nVaatleme nüüd teadmist, mis osaliselt põhineb mälul. Nagu taju, nii ka mäletamist tuleb vaadelda kausaalse protsessina. ''S'' mäletab propositsiooni ''p'' ajahetkel ''t'' ainult juhul, kui ''S''-i uskumine, et ''p'', mingil varasemal ajahetkel põhjustas tema uskumise, et ''p'', ajahetkel ''t''. Muidugi ei ole igasuguse põhjusliku seose puhul varasema ja hilisema uskumuse vahel tegemist mäletamisega. Kuid ma ei hakka seda protsessi täpsemalt kirjeldama. Selle asemel viitame lihtsalt mäletamise näidisjuhtudele ja ütleme, et mäletamine on seda tüüpi protsess.\nPõhjuslik seos propositsiooni ''p'' mingi varasema uskumise (või teadmise) ja selle mingi hilisema uskumise (teadmise) vahel on igatahes mäletamise olemuslik koostisosa. Mingi fakti mäletamine ei ole lihtsalt selle uskumine hetkel ''t''0 pluss selle uskumine hetkel ''t''1. Samuti ei järeldu sellest, et keegi teab mingit fakti hetkel ''t''0 ning teab seda hetkel ''t''1, et ta seda hetkel ''t''1 mäletab. Võib ju olla nii, et hetkel ''t''0 ta tajus seda fakti, siis unustas ära ja hetkel ''t''1 sai selle uuesti teada, sest keegi ütles talle seda. Samuti ei taga see, et kellelgi on mäletamisetunne või -mulje, et ta tõesti mäletab. Oletame, et ''S'' tajub hetkel ''t''0, et ''p'', kuid hetkel ''t''1 unustab selle. Hetkel ''t''2 hakkab ta uuesti uskuma, et ''p'', sest keegi ütleb talle, et ''p'', kuid hetkel ''t''2 tal ei ole muljet, et ''p''. Hetkel ''t''3 kutsutakse ''S''-il kunstlikult esile mulje, et ta mäletab, et ''p''. Sellest ei järeldu, nagu ''S'' hetkel ''t''3 mäletaks, et ''p''. Selle juhtumi kirjelduse järgi ei ole sellel, et ''S'' hetkel ''t''0 usub, et ''p'', mingit kausaalset mõju sellele, et ta hetkel ''t''3 usub, et ''p''. Seetõttu me ei ütleks, et ta hetkel ''t''3 mäletab, et ''p''.\nTeadmiseni on võimalik jõuda taju ja mälu koostoimel. Hetkel ''t''0 põhjustab fakt, et ''p'', taju kaudu selle, et ''S'' usub, et ''p''. ''S''-i uskumine hetkel ''t''0, et ''p'', põhjustab mälu kaudu selle, et ''S'' usub hetkel ''t''1, et ''p''. Nõnda osaleb fakt, et ''p'', selle põhjustamisel, et ''S'' hetkel ''t''1 usub, et ''p'', ning võib öelda, et ''S'' hetkel teab, et ''p''. Aga mitte igasugune teadmine ei sünni üksnes tajust ja mälust. Muuhulgas põhineb suur osa teadmisest järeldamine.\nMa kasutan sõna "järeldamine" siin niisuguses tähenduses, et see, et ''S'' teab, et ''p'', järeldamise kaudu, ei tähenda tingimata, et ''S'' oleks läbi teinud eksplitsiitse, teadvustatud järeldamisprotsessi. Ta ei pea tingimata olema "iseendaga rääkinud", öeldes midagi taolist: "Et see ja see on tõsi, siis ka ''p'' peab olema tõene." Minu uskumus, et kuskil lähedal on tulekahju, põhineb minu uskumusel (on järeldatud minu uskumusest), et ma kuulen tuletõrjeauto sireeni. Kuid ma ei ole läbi teinud eksplitsiitset arutlemisprotsessi, öeldes: "Seal on tuletõrje auto; järelikult peab kuskil siin olema tulekahju." Kui sõna "järeldamine" tavaliselt kasutatakse ainult siis, kui on tegemist eksplitsiitse järeldamisega, siis mina kasutan seda terminit mõnevõrra laiemas tähenduses.\nOletame, et ''S'' tajub, et mitmel pool maal on hangunud laavat. Toetudes sellele uskumusele pluss taustuskumustele laava tekkimise kohta, jõuab ''S'' järeldusele, et lähedal asuv tulemägi on sajandeid tagasi pursanud. Oletame, et see on väga tugev induktsioon järeldus, mis annab ''S''-ile adekvaatse tõendmaterjali uskumiseks, et sajandeid tagasi tõesti oli vulkaanipurse. Oletame ka, et see propositsioon on tõene. Kas siis ''S'' teab seda? See sõltub selle kausaalse protsessi iseloomust, mis selle uskumuseni viis. Kui on olemas katkematu kausaalne ahel, mis tema meelest seob fakti, et vulkaan purskas, sellega, et tema seda fakti usub, siis ''S'' teab seda. Kui aga säärast kausaalset ahelat ei ole, siis ''S'' seda propositsiooni ei tea.\nOletame, et mägi purskab, jättes ümbrusesse laavat. Laava jääb sinna, kuni ''S'' tajub seda ja järeldab, et mägi purskas. Aga oletame nüüd, et pärast vulkaanipurset keegi kuidagi koristas kogu laava ära. Sajand hiljem otsustab üks teine inimene (kes ei teagi, et seal vulkaanipurse oli) jätta mulje, nagu seal oleks olnud vulkaan, ja paneb sellepärast siia-sinna laavat. Veel hiljem satub ''S'' selle laava peale ning teeb järelduse, et sajandeid varem on seal olnud vulkaanipurse. Sel juhul ei saa öelda, et ''S'' propositsiooni teab. Asi on selles, et vulkaanipurse ei olnud selle põhjuseks, et ''S'' usub, et vulkaanipurse aset leidis. Tarvilik tingimus selleks, et ''S'' teaks, et ''p'', on see, et tema uskumus, et ''p'' oleks kausaalse ahela kaudu ''p''-ga seotud.\nTekib aga küsimus, kas ahela järelduslik osa on ise kausaalne ahel. Teiste sõnadega, kas ''S''-i uskumine, et ''q'', on põhjuseks tema uskumisele, et ''p''? Sellele küsimusele ma ei püüa üheselt vastata. Ma kaldun ütlema, et järeldamine on kausaalne protsess, kuid ma ei taha, et minu tees sõltuks sellest väitest. Seetõttu ma väidan üksnes seda, et kui kausaalsele ahelale on "liidetud" järelduste ahel, siis kogu ahel on kausaalne.\nVaatleme nüüd tunnistus (epistemoloogia)el põhinevat teadmist. Ka seda saab kausaalselt analüüsida. Fakt, et ''p'', põhjustab taju kaudu selle, et isik ''p'' usub, et ''p''. See, et ''T'' usub, et ''p'', põhjustab selle, et ta väitmine, et ''p''. See, et ''T'' väidab, et ''p'', põhjustab kuulmistaju kaudu selle, et ''S'' usub, et ''T'' väidab, et ''p''. ''S'' järeldab, et ''T'' usub, et ''p'', millest ta omakorda järeldab, et ''p'' on fakt. On olemas pidev kausaalne ahel ''p''-lt ''S''-i uskumisele, et ''p'', ja kui eeldada, et ''S''-i järeldused on iga kord õigustatud, siis võib öelda, et ''S'' teab, et ''p''.\nSiin, nagu ka laava näites, teab ''S'', et ''p'', sellepärast, et ta rekonstrueeris õigesti kausaalse ahela, mis viib ''p''-lt tõendmaterjalini ''p'' kohta, mida ''S'' tajub, käesoleval juhul selleni, et ''T'' väidab, et ''p''. Säärane õige rekonstruktsioon on järeldamisel põhineva teadmise tarvilik tungimus. Et seda mõista, vaatleme järgmist näidet. Ajakirjanik vaatleb ''p''-d ja teatab sellest oma ajalehele. Aga trükkimisel tehti viga, nii ajalehes väidetakse ''p'' eitust. Ent lugeja ei pane sõna "ei" tähele, ja arvab, et ajaleht väidab, et ''p''. Usaldades ajalehte, järeldab ta, et ''p'' on tõene. Siin on meil pidev kausaalne ahel, mis viib ''p''-lt ''S''-i uskumiseni, et ''p''. Ometi ''S'' ei tea, et ''p''. ''S'' arvab, et ''p'' põhjustas selle, et ajalehele teatati ''p''-st, ja see omakorda põhjustas selle, et väide ''p'' trükiti lehes ära. Seega ta rekonstrueerib kausaalse ahela valesti. Selleks aga, et ta teaks, et ''p'', ei tohi tema rekonstruktsioonis vigu olla. Ta ei pea küll rekonstrueerima kausaalse ahela kõiki üksikasju, kuid ta peab rekonstrueerima kõik tähtsad seosed. Lisanõue järeldamisel põhinevale teadmisele on see, et teadja järeldused oleksid õigustatud: propositsioonid, millele tema uskumus, et ''p'', tugineb, peavad ''p''-d tõesti väga tugevalt kinnitus (epistemoloogia)], olgu siis deduktsioon või indiktsioon. Kausaalse ahela rekonstrueerimine lihtsalt äraarvamise teel ei anna teadmist.\nTeadmise traditsiooniline analüüs esitab teadmisele kolm nõuet. Esiteks, ''p'' peab olema tõene. Teiseks, ''S'' peab uskuma, et ''p''. Kolmandaks, kui ''S'' midagi järeldab, siis need järeldused peavad olema õigustatud. Michael Clark esitab teadmisele veel ühe nõude. Ta nõuab, et iga uskumus ''S''-i järeldamisahelas peab olema tõene. Teiste sõnadega, kui traditsiooniline analüüs nõuab, et ''S''-i uskumusele, et ''p'', vastaks mingi fakt, siis Clark nõuab, et igale ''S''-i uskumusele, millele tema uskumus, et ''p'', toetub, vastaks mingi fakt.\nEnne kui hakkame vaatama raskusi, mis Clarki analüüsi puhul tekivad, tuleb öelda veel midagi minu enda analüüsi kohta. Seni on minu näidetest jäänud mulje, et kui ''S'' teab, et ''p'', siis fakt, et ''p'' põhjustab tema uskumust, et ''p''. Ent see ei peaks ilmselt paika. Oletame, et mul on võimalik teada tuleviku fakte. Kui sel juhul nõuda, et fakt, mida teatakse, põhjustaks teadja uskumust, siis meil tuleks tegemist teha "tagurpidi" põhjuslikkusega. Minu analüüsil aga seda raskust ei teki. Analüüs nõuab, et ''p'' ja ''S''-i uskumise vahel oleks kausaalne seos, mitte tingimata seda, et ''p'' oleks ''S''-i uskumuse põhjus. ''p'' ja ''S''-i uskumus, et ''p'', võivad olla kausaalselt seotud viisil, mis annab teadmise juhul, kui ''p''-l ja ''S''-i uskumisel, et ''p'', on ühine põhjus. Seda võib illustreerida nii.\n''T'' kavatsus esmaspäeval linna minna. Pühapäeval räägib ''T'' ''S''-ile oma kavatsusest. ''S'' kuuleb, et ''T'' ütleb, et ta läheb linna, ja järeldab, et ''T'' tõesti kavatseb linna minna. Ja sellest teeb ''S'' järelduse, et ''T'' läheb esmaspäeval linna. Oletame nüüd, et ''T'' teeb oma kavatsuse teoks ja lähebki esmaspäeval linna. Kui üldse võib öelda, et meil on tuleviku kohta teadmine, siis siin on tegemist niisuguse teadmise mõistliku kandidaadiga. Nii et ütleme, et ''S'' tõesti teadis seda propositsiooni. Kuidas minu analüüs saab ''S''-i teadmist seletada? See, et ''T'' läheb esmaspäeval linna, ei saa muidugi olla selle põhjuseks, et ''S'' pühapäeval usub, et ''T'' esmaspäeval linna läheb. Aga sellel, et ''T'' läheb linna, ja sellel, et ''S'' usub, et ''T'' linna läheb, on ühine põhjus, nimelt see, et ''T'' pühapäeval kavatseb linna minna. Selle kavatsuse tõttu ''T'' läks linna ja ''S'' uskus, et ''T'' läheb linna. See põhjuslik seos ''S''-i uskumuse ja fakti vahel, mida ta usub, võimaldab meil öelda, et ''S'' teab, et ''T'' läheb linna.\nPõhjuslikul seosel ''q'' ja ''p'' vahel on oluline roll selles, et ''S'' teab, et ''p''. Oletame, et ''T'' pühapäevane kavatsus linna minna ei põhjusta seda, et ta esmaspäeval linna läheb. Oletame, et ''T'' ütleb ''S''-ile, et läheb linna, aga pärast mõtleb ümber. Aga esmaspäeval sunnitakse ta relva ähvardusel linna minema. Selles näites leiavad aset nii ''q'' kui ka ''p'', kuid nende vahel puudub põhjuslik seos. Kui muud asjaolud on samad mis eelmises näites, siis ei saa öelda, et ''S'' teab, et ''p''. Oleks väär öelda, et ''T'' läheb esmaspäeval linna.\nSirge kausaalse ahela korral räägime teadmise esimest tüüpi (''Pattern 1'') juhtudest , hargneva ahela korral teist tüüpi (''Pattern 2'') juhtudest. Viimased ei piirdu teadmisega tuleviku kohta. Ma tean, et eelmisel õhtul tuli minu korstnast suitsu. Ma tean seda sellepärast, et mäletan, et tajusin eelmisel õhtul oma kaminas tuld, ning ma järeldan, et tuli põhjustas selle, et korstnast tuli suitsu. Siin on tegemist teist tüüpi teadmise juhuga. See, et korstnast suitsu tuli, ei osalenud minu uskumuse põhjustamises. Ent fakt, et kaminas oli tuli, oli põhjuseks nii minu uskumusele, et korstnast tuli suitsu, kui ka faktile, et korstnast tuli suitsu. Kui me seda juhtumit pisut täiendame, siis me võime siin rääkida nii esimest kui ka teist tüüpi teadmisest. Oletame, et sõber ütles mulle täna, et tema tajus, et eelmisel õhtul, tuli minu korstnast suitsu, ja ma toetan, selle, et ma seda fakti jätkuvalt usun, tema tunnistusele. Siis oli see fakt põhjuseks sellele, et ma seda parajasti uskusin, aga ka ühe teise, minu uskumust põhjustanud fakti tagajärg. Üldjuhul võib antud fakti ja selle vahel, et antud isik seda fakti usub, olla mitmesugust tüüpi põhjuslikke seoseid.\nClarke'i analüüsi raskused, mille minu analüüs ületab\nVaatleme nüüd mõningaid vastuväiteid Clarki analüüsile ja vaatame, kuidas siin esitatud analüüs nendega toime tuleb. John Turk Saunders ja Narayan Champawat on esitanud Clarki analüüsile järgmise vastuväite ("''Mr. Clark's Definition of 'Knowledge' ''", Analysis, 1964).\n(''p'') Jonesil on Ford,\nsest Smithi sõber Brown, kellest ta teab, et ta on üldiselt usaldusväärne ja aus, ütles eile Smithile, et Jonesil on alati Ford olnud. Browni informatsioon oli õige, aga täna müüb Jones oma Fordi ära ja asendab selle Volkswageniga. Tund aega hiljem leiab Jones oma suureks rõõmuks, et ta on kahe auto omanik: tal vedas ja ta võitis loteriil Fordi. Smithi uskumus, et ''p'' ei ole mitte üksnes õigustatud ja tõene, vaid ka kõik lülid Smithi aluste ahelas on tõesed. Selge, et Smith ei tea, et ''p''. Ometi tundub, et Clarki analüüsi järgi peaks teadmine olemas olema.\nSeda, miks Smithil teadmist ei ole, saab minu analüüsi põhjal seletada. Smith ei tea, et ''p'', sest sellel, et ta usub, et ''p'', puudub põhjuslik seos sellega, et ''p'' (et Jonesil on praegu Ford).\nKui me Clarki analüüsi ülalpool toodud viisil täiendame, siis saab seda tollest vastunäitest päästa. Kuigi Saunders ja Champawat seda otseselt ei maini, on eeldatavasti üks Smithi uskumustest see, et kui Jonesil eile oli Ford, siis see põhjustab seda, et tal praegu on Ford. Kahtlemata oli see üks aluseid, miks ta uskus, et Jonesil on praegu Ford. Et aga see uskumus on väär, siis annaks Clarki analüüs õige tulemuse, et Smith ei tea, et ''p''. Kahjuks ei pannud Clark ise seda nähtavasti tähele, sest Saundersi ja Champawati oletatavatele vastuväitele pole vastu vaieldud.\n(''p'') Kellelgi Smithi töökaaslastest on Ford\n(''q'') Jonesil on Ford\n(''r'') Jones on Smithi töökaaslane\n(''s'') Brownil on Fordil\n(''t'') Brown on Smithi töökaaslane\nTegelikult Smith teab propositsioone ''q'', ''r'' ja ''t'', kuid ta ei tea propositsiooni ''s'', sest ''s'' on väär. Et ''s'' on väär, siis ei ole mitte kõik Smithi alused uskunisele, et ''p'', tõesed, ja seetõttu Clarki analüüsi järgi Smith ei tea, et ''p''. Ometi on selge, et Smith teab, et ''p''. Nii et Clarki analüüs on liiga tugev.\nPõhjuslikke ahelaid arvestades on lihtne Clarki nõudeid korrigeerida, nii et liiga nõrgaks ei muutu. Pole vaja nõuda, et kõik ''S''-i alused oleksid tõesed. Ainult nii paljud neist peavad tõesed olema, et ''p'' ja ''S''-i uskumuse vahel, et ''p'', oleks vähemalt üks põhjuslik seos. Lehreri näites arvab Smith, et tal on kaks viisi, kuidas ta teab, et ''p'': propositsioonide ''q'' ja ''r'' konjunktsioon (loogika)i teadmise kaudu ja propositsioonide ''q'' ja ''r'' konjunktsiooni teadmise kaudu. Tegelikult tal on ainult üks põhjuslik seos, kuid sellest piisab.\nTeine tüüp juhtumeid, mille puhul mõni ''S''-i alustest uskumiseks, et ''p'' võib olla väär, ilma et see takistaks ''S''-il teadmist, et ''p'', on need, kus väär propositsioon on mõni ebaoluline tausteeldus. Oletame, et ''S'' toetab oma uskumuse, et ''p'', 17 tausteeldusele, kuid ainult 16 neist on tõesed. Kui need 16 on küllalt tugevad, et ''p''-d kinnitada, siis seitsmeteistkümnes on ebaoluline. Võib öelda, et ''S'' teab, et ''p'', kuigi üks tema alustest on väär.\nSellest näitest on näha, et kausaalse ahela mõistet tuleb täiendavalt selgitada. Varem ma ütlesin, et kausaalsed ahelad, millele on liidetud järeldamist, on kausaalsed ahelad. Nüüd ma tahan lisada, et kausaalsed ahelad, millele on liidetud loogika seoseid, on kausaalsed ahelad. Muidu on raske mõista, kuidas sellised faktid nagu "Mõnel Smithi töökaaslasel on Ford" ja "Kõik inimesed on surelikud" saavad nende faktide uskumisega kausaalses seoses olla.\nKasulik on järgmine printsiip: Kui ''x'' on ''y''-iga loogilises seoses ja ''y'' on ''z''-i põhjus, siis ''x'' on ''z''-i põhjus. Oletame, et ''q'' põhjustab selle, et ''S'' usub, et ''q'', ja ''r'' põhjustab selle, et ''S'' usub, et ''r''. Oletame veel, et ''S'' järeldab propositsiooni ''q''konjunktsioon (loogika)''r'' oma uskumusest, et ''q'' ja oma uskumusest, et ''r''. Siis faktid ''q'' ja ''r'' on põhjuseks ''S''-i uskumisele, et ''q''&''r''. Ent fakt, et ''q''&''r'', on loogilises seoses faktiga, et ''q'', ja faktiga ''r''. Seetõttu võib ülalpool sõnastatud printsiipi kasutades öelda, et fakt, et ''q''&''r'', on selle põhjuseks, et ''S'' usub, et ''q''&''r''.\n'''''S'' teab, et ''p'', siis ja ainult siis, kui
\nfakt, et ''p'' on "õiget tüüpi" (''appropriate'') viisil põhjuslikus seoses sellega, et ''S'' usub, et ''p'''''.\n3) esimest või teist tüüpi kausaalne ahel, mis on õigesti rekonstrueeritud järelduste abil, mis on õigustatud
\n(taustpropositsioonid aitavad järeldust õigustada ainult juhul, kui nad on tõesed; tuleb vist nõuda, et neid teatakse; siin ei teki vigane ring, sest jutt ei ole propositsiooni ''p'' teadmisest; nii võib tekkida rekursiivne definitsioon)\nNägime, et see analüüs on teatud mõttes rangem kui traditsiooniline analüüs: vanemas analüüsis põhjusliku seose ja õige rekonstruktsiooni nõuet ei ole. Need lisanõuded võimaldavad vältida Gettieri vastunäiteid traditsioonilisele analüüsile. Kuid mõnes mõttes on ta traditsioonilisest analüüsist leebem. Vähemalt traditsioonilise analüüsi ühe populaarse tõlgenduse järgi peab teadja oskama õigustada iga propositsiooni, mida ta teab. Selleks et ''S'' hetkel ''t'' teaks, et ''p'', peab ''S'' hetkel ''t'' oskama öelda, mis õigustab seda, et ta usub, et ''p''. Minu analüüs seda ei nõua, ja selle nõude puudumine võimaldab mul seletada teadmise juhtumeid, mille traditsiooniline analüüs ekslikult välja jätaks.\nSpetsiaalset kommentaari vajab teadmine omaenda vaimuseisundute kohta. See on väga keeruline ja vaidlusalune teema. Tõenäoliselt on selliseid vaimuseisundeid, mis selgelt erinevad subjekti uskumusest, et ta on selles vaimuseisundis. Sellisel juhul on eeldatavalt olemas kausaalne protsess, mis seob nende seisundite olemasolu sellega, et subjekt neid usub. Seda laadi protsessi võib lisada "õiget tüüpi" kausaalsete protsesside hulka. Keerulisemad juhtumid on need, mille puhul seisund on vaevalt eristatav subjekti uskumisest, et ta selles seisundis on. See, et mul on valus, ja see, et ma usun, et mul on valus, on vaevalt erinevad asjad. Kui siin ei ole erinevust uskumise ja usutava vahel, siis kuidas saab nende vahel olla põhjuslik seos? Siinse analüüsi puhuks võib samasus (filosoofia)t vaadelda põhjusliku seose "piirjuht" või "kõdunud juht", nii nagu nulli võib vaadelda arvu piirjuhuna. Ei ole üllatav, kui iseenda vaimuseisundi teadmine osutub teadmise piir- või kõdunud juhuks. Filosoofid on selle iseäralikku staatust ammu tunnistanud. Mõned filosoofid on pidanud seda teadmise paradigmaatiliseks juhtumiks, teised on väitnud, et meil ei ole üldse omaenda vaimuseisundite "teadmist". Teadmisteooria, mis teeb omaenda vaimuseisundite teadmise erinevaks mõne aiataimesordi teadmisest, on seetõttu aktsepteeritav ja isegi teretulnud.\nLõpetuseks tahaksin vastata mõnele võimalikule vastuväitele oma analüüsile. Võidakse kahelda, kas kausaalne analüüs väljendab õigesti sõna "teab" või lause(skeemi) "''S'' teab, et ''p''" tähendust. Aga ma ei räägigi lauseskeemi "''S'' teab, et ''p''" tähendusest, vaid üksnes selle tõesustingimused. Ma väidan, et ma andsin lauseskeemi "''S'' teab, et ''p''" tõesustingimuste ühe õige komplekti. Lause tõesustingimused ei anna alati selle tähendust. Vaatleme näiteks järgmist tõesustingimuste sõnastust: "Lause "Võistkond ''T'' võidab pesapallimängu siis ja ainult siis, kui võistkonnal ''T'' on mängu lõpus rohkem punkte kui vastasvõistkonnal." See sõnastus ei ütle, mis tähendab "Võistkond ''T'' võidab pesapallimängu", sest ta jätab välja selle lause tähenduse olulise osa, nimelt et mängu võitmine tähendab selle mängu mängimise eeldatava eesmärgi täitmist. Keegi võib ülaltoodud tõesustingimusi küll täielikult mõista, ent lause tähendusest ikkagi mitte aru saada, sest ta ei saa aru üldisest võitmisemõistest.\nTõesustingimusi ei tohi segi ajada verifitseerimistingimused. Minu analüüs lauseskeemile "''S'' teab, et ''p''", ei püüa anda protseduure selleks, et välja selgitada, kas üks või teine isik (seal hulgas ise) antud propositsiooni teab. Kahtlemata me mõnikord ikkagi teame, et inimesed teavad teatud propositsioone, sest mõnikord me teame, et nende uskumused on (õiget tüüpi) põhjuslikus seoses faktidega, mida nad usuvad. Teiselt poolt võib sageli olla raske või isegi võimatu kindlaks teha, kas see tingimus antud propositsiooni ja antud isiku puhul on täidetud. Näiteks võib mul olla võimatu limdlaks teha, kas ma tõesti mäletan teatud fakti, mille puhul mulle tundub, et ma seda mäletan. Kuid need raskused ei ole minu analüüsi raskused.\nSamas vaimus tuleb märkida, et ma ei teinud katset anda vastust skeptitsism probleemidele. Minu analüüs ei anna vastust skeptikule, kes küsib, kuidas ma oma kogemuse sisust lähtudes tõestus, et ma tean, et on olemas materiaalne maailm, minevik jne. Ma ei leia, et see kuuluks lauseskeemi "''S'' teab, et ''p''" tõetingimuste andmise juurde.\nSiin esitatud analüüs hakkab vastu epistemoloogia juurdunud traditsioonile, mille kohaselt epistemoloogia küsimused on loogika või õigustuse küsimused, mitte kausaalsed ega geneetilised küsimused. Ent see traditsiooniline arusaam ei tohi jääda väljakutseta. Ma leian, et minu analüüs näitab, et küsimus, kas keegi teatud propositsiooni teab, on osalt kausaalne küsimus, kuigi muidugi küsimus, mis on lauseskeemi "''S'' teab, et ''p''" õige analüüs, ei ole kausaalne küsimus.\nhttp://liberalarts.unlv.edu/Philosophy/440goldmanreading1.htm Artikli tekst\n
\n

Bioloogia uurib eluga seonduvat, piltidel kolibakter, sõnajalgtaim, gasell, koljatmardikas

\nBioloogia (vanakreeka keel sõnadest βίος 'elu' ja λόγος 'logos'; varem on eesti keeles kasutatud ka sõnu eluteadus ja bionoomia) on loodusteaduse teadusharu, mis uurib elu.\nBioloogia uurib kõiki Maa (planeet) elavate organismide eluavaldusi ja nendega seonduvaid kõikvõimalikke aspekte (ehitust, talitlust, kasvu, päritolu, evolutsiooni, levikut jne). Elusorganismidega on tihedalt seotud energia ja aine liikumine, mille tõttu organismidel on võimalik ainevahetuse käigus oma keha üles ehitada, paraneda vigastustest ja reprodutseerida ehk anda järglasi.\nKuna bioloogia keskendub peamiselt elusorganismidele, saab eluvormide järgi eristada zooloogiat, botaanikat ja mikrobioloogiat. Neid bioloogia allharusid lahates eristatakse kitsamaid allharusid, näiteks algoloogiat ja protistoloogiat.\nKitsamas mõttes nimetatakse bioloogiaks mingi taime- või loomaliigi (-rühma) eluviisi.\nBioloogiasse kuulub hulk uurimisvaldkondi, mida sageli vaadeldakse ka omaette distsipliinidena. Nad uurivad elu eri tasandeid ja aspekte:\nkudede ja elundite tasandit (füsioloogia, anatoomia ja histoloogia)\nSuuremaid organismide rühmi käsitlevad viroloogia (viirused), mikrobioloogia (bakterid, arhed ja protistid), botaanika (taimed), mükoloogia (seened) ja zooloogia (loomad)\nElusolendite tähtsamad rühmad\nViirused Viiruste loend\nBakterid Bakterite loend\nArhed ehk arhebakterid\nArhed Arhede loend\nEukarüoodid ehk päristuumsed organismid\nÕistaimed ehk katteseemnetaimed.\nSeened (Seigseened, kottseened, kandseened) Seente loend\nKeelikloomad (Kõhrkalad, Luukalad, Kahepaiksed, Roomajad,
Linnud, Imetajad)\n:*Eesti rohevetikate nimestik\n:*Eesti sõnajalgtaimede nimestik\n:*Eesti paljasseemnetaimede süstemaatiline nimestik\n:*Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik\n:*Eesti kaheiduleheliste nimestik\n:*Eesti seente süstemaatiline nimestik\n:*Eesti kalastik - Eesti kalade süstemaatiline nimestik - Eesti kalade loend\n:*Eesti kahepaiksed Eesti roomajad\n:*Eesti linnud Eesti lindude süstemaatiline nimestik\n:*Eesti imetajad Eesti imetajate süstemaatiline nimestik\nEvolutsioon (Molekulaarne evolutsioon, Evolutsiooni mehhanismid)\nPilt:Carl von Linné.jpg\nMõiste "bioloogia" elusorganisme käsitleva teaduse nimetusena võeti kasutusele 19. sajandi algul. Varasemaid bioloogilisi uuringud tehti üldise loodusteaduse, filosoofia või meditsiini raames.\nVanaaja bioloogilised teadmised ja uuringud olid peamiselt kirjeldavat laadi, ehkki pakuti välja ka (tänapäeva mõistes naiivseid) seletusi eluprotsesside põhjuste kohta. Olulisemaid kirjutisi on teada Theophrastoselt, Hippokrateselt, Aristoteleselt, Plinius Vanemalt, Galenoselt jt.\nKeskaeg tõi bioloogiasse vähe uut. Kvalitatiivne areng algas taas Renessans koos üldise huvi kasvuga loodusteaduste vastu. Väga oluliseks sammuks oli mikroskoop leiutamine 17. sajandil, mis võimaldas vaadelda väiksemaid eluvorme ja avastada organismide rakk ehituse.\n18. sajandil jätkus maailma bioloogilise mitmekesisuse kirjeldamine ning arvelevõtmine, mis viis organismide teadusliku süstemaatika väljatöötamiseni, millele vahest suurima panuse andis Karl von Linné välja töötatud binaarne nomenklatuur.\n19. sajandist pärineb mitu pöördelise tähtsusega saavutust: evolutsiooniteooria väljatöötamine (Charles Darwin), rakuõpetuse teke (Rudolf Wirchow jt.), embrüoloogia teke (Georges Cuvier, Karl Ernst von Baer), mikrobioloogia teke (Robert Koch, Louis Pasteur), biokeemia teke (Emil Fischer, Otto Warburg jt.). Sajandivahetusel hakkasid välja kujunema ka geneetika (Gregor Mendel, Thomas Hunt Morgan) ja ökoloogia.\nUued suuremad läbimurded järgnesid 20. sajandi teisel poolel pärilikkuse mehhanismide selgitamisega (James Watson, Francis Crick, Jacques Monod, Edward Lawrie Tatum jpt). Molekulaarbioloogia kiire areng tõi kaasa arengu ka teistes bioloogia harudes: ilmusid uued vaated evolutsioonile (Motoo Kimura, Ernst Mayr, Richard Dawkins jt.), biosüstemaatikale (Lynn Margulis, Carl Woese jt.) arengubioloogiale (Christtiane Nüsseln-Vollhard, Edward B. Lewis jt). 20. sajandi lõpu tähtsaimaks saavutuseks võib pidada mitmete organismide (kaasa arvatud inmese) genoomide täielike järjestuste kindlakstegemist.\nhttp://en.citizendium.org/wiki/Biology Citizendiumi artikkel (''inglise keeles'')\nBarbados on Atlandi ookeani ja Kariibi meri vahel asuv saareriik. Peasaar Barbadose saar kuulub Väikesed Antillid hulka ja asub 434,5 kilomeetrit Venezuela rannikust kirde pool.\nBarbadose lähimad naaberriigid on Saint Lucia ja Saint Vincent ja Grenadiinid.\nHalduslikult jaguneb riik 11 vallaks.\nTänapäeval on Barbadose peamine majandusharu on turism.\nBangladeshi Rahvavabariik asub Lõuna-Aasias, paiknedes Bengali laht põhjas ja omades maismaapiiri India ning Myanmariga. Bangladesh moodustab idaosa iidsest Bengali piirkonnast. Bangladesh tähendab täht-tähelt "''Bengali maa''".\nBangladesh jaguneb kuueks 1. järgu haldusüksuseks (jaotiseks), mis omakorda jagunevad 64 ringkond. Jaotised on:\nBelgia jaguneb kolmeks piirkonnaks: prantsuse keelne Valloonia, hollandi keelne Flandria ja Pealinna Brüsseli piirkond.\nBelgia sai ametlikult sõltumatuks Madalmaade Kuningriik, mis koosnes Belgiast, Hollandist ja Luksemburgist 4. oktoober 1830. Iseseisvuspäevana tähistatakse 21. juulit, mil Léopold I sai 1831. aastal esimeseks Belgia kuningas.\nBelgia on 1957. aastast Euroopa Liit liige.\nFile:Regions of Belgium.svg / hollandikeelne ala
 ■Pealinna Brüsseli piirkond / mõlemad keeled
 ■Valloonia / prantsuse- ja saksakeelne ala]]\n}|text=Limburgi provints (Belgia)}}\nLimburgi provints (Belgia) (Hasselt)\nLuxembourg'i provints (Arlon)\nBelgia jaguneb Belgia haldusringkonnad ja Belgia kohturingkonnad.\nKuna Belgias kehtivad ametliku riigikeelena nii hollandi, prantsuse kui saksa keel, on ka kogu Belgia meediasüsteem üles ehitatud kolmekeelsena.\nBelgias on 21 tasulist päevalehte, millest kõige suurema tiraažiga hollandikeelne ajaleht on De Standaard ja prantsuskeelne Le Soir.\nhttp://www.belgium.be/ belgium.be Belgia föderaalvalitsuse Belgiat tutvustav portaal\nhttp://www.ilotsacre.be/ Brüsseli kaart\nhttp://www.epl.ee/artikkel/435648 Kas Belgia liigub ikkagi kaheks lagunemise suunas?, Eesti Päevaleht, 17. juuli 2008\ngl:Bélxica - België - Belgique - Belgien\nBelize bel'i:z on riik Kesk-Ameerikas Kariibi meri ääres Yucatáni poolsaare kaguosas. Ta piirneb põhjast Mehhikoga ning läänest ja lõunast Guatemalaga. Vähim kaugus Hondurasest, mis paikneb kagu pool teisel pool Hondurase lahte, on 75 km.\nBelize'i varasem nimi oli Briti Honduras. Praeguse nime on ta saanud Belize (linn)'i linna ja Belize'i jõgi järgi. Belize'i linn on riigi ainus linna mõõtu asula, põhiline sadam ja Briti Hondurase endine pealinn (aastani 1970). Hispaania keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju ''Belice''.\nRahvuslill: Must orhidee ''(Encyclia Cochleatum)''\nRahvuspuu: Mahagonipuu ''(Swietenia Macrophilla)''\nRahvuslind: Tuukan ''(Ramphastos Solfurantus)''\nRahvusloom: Taapir ''(Tapirello Bairdii)''\nBelize on halduslikult jaotatud kuueks ringkonnaks, mis on omakorda jagatud 31 valimisringkonnaks. Suurimad linnad on Belize (linn), San Ignacio, Belmopan, Orange Walk, Dangriga ja San Pedro (Belize).\nCIA maailma faktiraamatu kohaselt on Belize'is kõrgeim töötuse määr Kesk-Ameerikas – 9,4%. 33,5% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri.\nMajanduses on valdav põllumajandus, toiduainetööstus ja turism. Eksport üle poole moodustavad suhkur ja banaanid.\nToledo ringkond asuvad naftavarud, kuid seniajani pole neid veel kaevandatud. Riigis on piirkonna kõige kallim elekter.\nSisemajanduse kogutoodang oli 2005 aastal 2,1 miljardit USA dollarit ja SKT elaniku kohta 7800 USA dollarit. Majanduse kasvutempo aastal 2005 oli 3,8%\nFile:Great Blue Hole.jpg Belize'i Vallrahus.]]\nPinnamood on tasane kuni kergelt künklik, välja arvatud Maya mäed (1122 m) sisemaal.\nKliima on troopiline kliima, vahelduva niiskusega.\nTaimkatte moodustavad troopiline vihmamets, üksikud mändsavannid ning sood ja rannikualadel kasvavad mangroovid.\nRanniku lähedal on arvukalt korallsaari. Belize'i Vallrahu on 290km pikk ning seega läänepoolkera kõige suurem korallrahu.\nRahvusrühmad jagunevad järgmiselt: kreoolid 39,7%, mestiitsid 33,1%, maajad 9,5%, garifunad 7,6%, indialased 2,1%, teisi 8,0%.\nBelize'is räägitakse inglise, hispaania keel ja garifuna keelt, maaja keeled ja alamsaksa keelt.\n1980. aasta andmetel olid 62% elanikest katoliiklus, 12% anglikaani kirik, 6% metodism, 4% mennoniidid, 3% adventistid, 2% nelipühilased, 1% Jehoova tunnistajad ja 2% mitteusklikud.\nPilt:Xunantunich09.jpg on iidne maiade asula]]\n21. september 1981 iseseisvus Briti võimu alt.\nEnne eurooplaste tulekut asus Belize'i aladel maiade impeerium ning sellest ajast on säilinud paljud iidsed asulakohad (Altun Ha, Caracol, Cahal Pech, Xunantunich, Lamanai, El Pilar, Lubaantun).\ngl:Belice - Belize


Avastamata Uruguay reis: Montevideo & Canelones- Winestealssd.com - Lõuna-Ameerika\nPõhiline Lõuna-Ameerika Avastamata Uruguay: Montevideo & Canelones...\nMontevideo rannajoon Krediit: Getty / ElOjoTorpe\nAjakiri: oktoobri 2019 väljaanne\nUruguay ja selle veinipiirkondade avastamine tundub, nagu oleksite just Lõuna-Ameerika ühe paremini hoitud saladuse sisse lastud. Üks mandri väikseimaid riike ei ole Uruguay sama pommipopulaarne isiksus kui mõned tema Ladina-Ameerika naabrid, kuid istub vaikse sireenina teadjate jaoks. Uruguay pidevalt kasvav majandus ja edumeelne poliitika on teinud sellest rahvusvaheliste investeeringute varjupaiga ning selle unine pealinn on üha kosmopoliitsem, kusjuures esiplaanile tuleb Uruguay veinikultuur. Sõna saabudes pole paremat aega selle pealinna Montevideo ja läheduses asuva veinitee avastamiseks.\nKõditatavate elevandiluude piinatud noodid on küünlavalgel seda enam hinge segavad. Pianist tõmbab meid asjatundlikult lainetavate emotsioonide kaudu, kui ta paneb kokku tangolaulud, mis kirjutati esmakordselt sajand tagasi Montevideo tänavatel. Kuigi see tango õhtusöögisaade kl Ürgmuuseum on number üks peal TripAdvisor , väike kogum soojalt valgustatud laudu, mis olid klaveri ümber kokku keeratud, ja selle hunnik vanu noodilehti on rahuldavalt intiimne ja isikupärane. Sõbralik kelner valab mulle veel ühe klaasi rikkalikku Tannatit, kui ma oma praadi uuristan ja imestan, miks Montevideo ei saanud oma praadi ja tango eest kunagi sama tunnustust kui Buenos Aires.\nTango leiutati lõppude lõpuks mõlema linna sadamate ja tänavate vahel ning praad on selles riigis, kus lehmi on rohkem kui kolm kuni üks, igas riigis sama hea (kui mitte parem, siis julgen öelda). Kuid uruguaylased ei uhkusta oma nõudega tangole või praele. Samuti ei tunnista nad sageli, et neil on maailma pikim karneval - nende 40 päeva muudab Rio kuuekesi positiivselt kasinaks. 'Meile ei meeldi tegelikult endast liiga palju rääkida,' ütleb mulle Uruguay sõber järgmisel õhtul puusalinnaturul veini kohal, Ferrando turg . 'See pole lihtsalt meie stiil.'\nKuigi keegi seda ei tunnista, tundub stiil Montevideos vaevatu. Tänavad on arhitektuuriliikumiste paraad, ulatudes uusklassitsistlikest hiiglastest nagu Palacio Salvo ja Teatro Solís teater kuni kaunite ehitistega fassaadide ja modernistlike rannamajadeni, mis kõik on halastamatult kokku tõmmatud. Isegi lennujaam on pälvinud disainiauhindu.\n'Montevideol on rohkem art-deco arhitektuuri kui ühelgi muul linnal kui New York - ja ometi on see sihtkohana endiselt radarist eemal', Suurbritannias sündinud Karen Higgs, raamatu autor Guru’Guay juhend Montevideosse , ütleb mulle vanalinnas kohvi juues, kus ta on asunud alates 2000. aastast. 'Montevideo salajasi naudinguid pole kohe näha, mis teeb nende avastamise veelgi meeldivamaks.'\nMontevideo tänavad võivad pärastlõunate ajal tunduda õudselt vaiksed ja on raske uskuda, et siin elab kolmandik riigist. Maailma kõige rahulikumas pealinnas moodustab yerba mate rüübamine 22 km pikkusel rannapromenaadil märkimisväärse osa nädalavahetuse plaanidest. Õhtul on Montevideo siiski kultuuritegevuse taru - ehkki peamiselt suletud uste taga.\nVanalinna ajaloolised baarid ja kohvikud on hea koht alustamiseks ja tagasi Uruguay kirjaoskajate (sealhulgas paljude tangoheliloojate) kuldaega. Milonga tantsu püüdmine on põhimõtteline Montevideo kogemus, kuid võib-olla just see murga annab teile sügavama ülevaate Uruguay kultuuri eripäradest. See poliitiline satiiri komöödia ja lauluga ühendav tänavietendus on Uruguay karnevali sammas, kuid etendused ja proovid toimuvad aastaringselt. Teine rikkalik Uruguay kultuuriline väljendus on candombe - virgutav tants, mida esitatakse paljude trummide taktis, mis räägib lugusid Aafrika orjade kogemusest Uruguays.\nBodega Bouzal on Pan de Azúcari mäe lähedal 7,5ha viinapuud. Krediit: www.bodegabouza.com\nKultuurist veinini on teekond lihtne, viinamarjaistandused ilmuvad juba enne linna piirini jõudmist - lähedal asuvast Canelonesest sai 20. sajandil Uruguay peamine viinamarjakasvatuspiirkond just janu ja siseturu läheduse tõttu. Kerge Atlandi kliima soodustab ka kvaliteetset viinamarjatootmist, kus lainetavatel mäenõlvadel on levinud rikkalik savipinnas, mis suunab värskendavaid rannatuuleid - see on selles niiskemas kliimas hädavajalik.\nKuigi Canelones korraldab kaks kolmandikku Uruguay veinitoodangust, on 90% veinitootjatest pereettevõtted ja sageli on perekond need, kes teid tervitavad. Enamik on butiiktootjad ja iga perekond paneb oma veinidele oma ainulaadse pitseri Selle tulemuseks on Canelonesega tutvumine veini stiilide ja sortide mitmekesisuse osas.\n„Suur erinevus Uruguays [võrreldes Tšiili ja Argentinaga] on see, et siin on meil märkimisväärne aastakäigu variatsioon, mis hoiab meid varvaste peal!” Selgitab Eduardo Boido, veinitootja Bouza , mis asub Canelonese väravas. 'Mõned aastad sobivad paremini valgete sortide jaoks ja teised punaste jaoks, kuid Tannat tõusis Uruguay meistriks, sest meil on aasta-aastalt suurepärane värv, happesus ja kontsentratsioon.'\nTannat on Uruguay kõige laiemini istutatud viinamarjasort, kuid lubadusi näitavad paljud teised, sealhulgas Albarino. Bouza perekond istutas esimesena selle Galicia valge viinamarja, mis õitseb Uruguay sarnastes Atlandi oludes, oodina Galicia esivanematele. See Hispaania õhkkond pääseb ka Bouza suurepärase restorani menüüsse, mis pöörab tähelepanu oma ulatusliku vanaautokollektsiooniga.\nTeine parim koht lõunasöögiks on Käsitöönaine , umbes 30-minutilise autosõidu kaugusel Canelonesesse. See butiikveinimaja istutas Zinfandeli esimesena, inspireerituna Californias asuvatest omanikest, ja selle välirestoran viinapuude hulgas on suurepärane koht Uruguay ainsa Zinfandeli proovimiseks koos puuküttega menüüga.\nThe Pizzorno perekond pakub ka intiimset lõunasööki ja degusteerimist, kus saate uurida selle 80-aastast veinivalmistamise pärandit ja lubada oma meelt - ja pargilisi eelarvamusi - puhuda, proovides Uruguay esimest süsinik-leotavat Tannat.\nTeine huvitav uurimine Tannati kohta on Familia Deicase terroiride sordi degusteerimine Juanicó , üks Uruguay juhtivaid tootjaid, kellel on riigi vanim kelder, mis on ehitatud 1830. aastal. Muude märkimisväärsete ajalooliste veiniperede hulka kuuluvad Carrau , Vana Stagnari veinitehas , Varela Zarranz ja The Nobodies , ulatudes suurematest mängijatest butiigini.\nCanelonese ja Montevideo voldikesse avanevatest keldritest pole puudust ning selle piirkonna veiniperekonnad julgustavad teid Uruguay veini avastamist jätkama, külastades ka läheduses asuvaid Atlántida, Colonia ja Maldonado veiniteid. Alustage oma järgmise Uruguay reisi planeerimist kohe - teid on just hoitud Lõuna-Ameerika kõige paremini hoitud veinisaladuses.\nIstutatud ala 6343ha (26% tannaati)\nEksport 51 riiki\nMajutuse, restorani ja baari soovitused\nKodust eemal viibimiseks pakub Casa Sarandi B&B palju iseloomu, mugavust ja kogu siseringiteavet, mida soovite. Kultuurikümblus Montevideo vanalinnas.\nBuenos Aires 558, 3. korrus, vanalinn, Montevideo 11200\nSee 1921. aasta art deco hotell kannab pealinnas Carrasco suurepärase rannaäärse asukoha tõttu nime 'palee liivas'. Rikkaliku luksuse kehastus, kus on ilusad sviidid, suurepärane restoran, hästi varustatud kelder ja rütmikas kasiino.\nCarrasco rahulikus nurgas asuvas majutusasutuses asuvas B & B-tüüpi restoranis on maja ja aia erinevates ruumides laud, mis paneb teid tundma end rohkem kui külaline kui söögikoht. Uuenduslikud ja värvilised Uruguay toidud on restorani tippkvaliteediga.\nAvenida Boliivia 1323, CP: 11400, Carrasco, Montevideo\nMontevideo põhiturul söömine on seotud pigem igakülgse kogemuse kui kvaliteediga. Kiskja rõõm, teie silmad joovad nii palju asadot (aeglaselt küpsetatud grill) nähes - ja see on enne suitsu löömist.\nKui soovite oma praega tangot, on teie jaoks just Primuseum. See vanalinna antiigimuuseumis asuv intiimne restoran pakub Uruguay degusteerimismenüüd, samal ajal kui kohalikud muusikud pakuvad kaasahaaravat etendust.\nPérez Castellano 1389, vanalinn, Montevideo\nAvatud: kolmapäev-pühapäev kell 20.30\nLo de Porro Las Piedrases, tüüpiline möödunud aegade baar, kus kannu serveeritakse veini ja iga päev värskelt valtsitakse pastat.\nBatlle y Ordoñez esq. Garibaldi, Kivid\nAvatud: teisipäeval 11–16 ja 20–12, kolmapäev – laupäev 8–12, pühapäev – esmaspäev suletud\nMuljetavaldavas Barolo keldris on umbes 160 silti, mida saab tellida klaasi või lennuga või korgita kõrvalasuvas restoranis Fellini.\nBarolo: kolmapäev-laupäev 20.00-12.00\nFellini: esmaspäevast reedeni kell 8–12.30, laupäeval kell 12–16 ja 20–12, pühapäeval 12–16\nMadiráni ja Ferrando turg\nSellel linnaturul on mitmeid söögikohti, baare ja butiike, alates gastronoomiaraamatute poodidest kuni käsitöönduslike kraanimajadeni. Veinisõbrad peaksid külastama Madiráni veinibaari selle eklektilise valiku jaoks.\nChaná 2120 esq. Joaquín de Salterain (Cordóni naabruskond, Montevideo)\nAvatud: esmaspäevast laupäevani 8.00-1.00, pühapäeviti 9-16\nNicolás ja Liber'i asjatundliku pilgu (ja sujuva ingliskeelse vestluse) all annab paar tundi siin teile keeristormiga sissejuhatuse Uruguay veinile. Jääge elava muusika seanssidele hiljaks.\nPiedras 300 nurgas Colón, Montevideo\nEsmaspäev, kolmapäev-pühapäev 13.00–23.00, teisipäev suletud\nMontevideo lennujaamal on igapäevased lennud Madridist, Miamist ja Buenos Airesest või võite Buenos Airesest kahetunnise praamiga sõita.\nVeini vananemise saladuste avastamine...\neelarvega napas ööbimiskohad


🌍 12 populaarseimat turistide huvi Tampa linnas - 2020\nTampa linn, mis asub Floridas läänerannikul kaugel asuva sisselaskeava juures, on Florida lääneosa majanduskeskus. Tampa on tuntud oma turismiobjektide, eriti Buschi aedade poolest, kus pered saavad lõbustuspargi põnevust ja loomaaiast lõbusalt ühes kohas. Loomadele ja elusloodusele pühendatud piirkonnas on mitmeid muid populaarseid kohti, sealhulgas loomaaias, akvaariumi, suurt kassihoidlat ja avalikku manatee vaateala. Kogu see, lisaks suurepärane teaduse muuseum ja laste muuseum, on Tampa ideaalne koht peredele puhkamiseks. Tampa kesklinn on kõrghoonete büroohoonete ala, kuid Tampatel on ka ajaloolised vanalinnad, nagu Ybor City ja Old Hyde Park. Franklin Street on Tampa kesklinna jalakäijate keskus, kus leiate palju kauplusi, restorane ja asju teha.\nVaata ka: Kus jääb Tampa\nBusch Gardens on 335 aakri Aafrika-teemaline pere meelelahutus ja seikluspark, kus on põnevaid sõites, elavat muusikat, etendusi ja hulgaliselt eksootilisi loomi looduslike elupaikade seades. Külastajatel on võimalik võtta safari, et näha Alati külade ja laagrite reproduktsiooniga tegelevaid loomakesi ning Serengeti öö Safari on üks populaarsemaid võimalusi. Saadaval on mitu erilist loomakatset, sealhulgas võimalus käest sööta kängureid ja kaelkirju; jälgige, et pargitöötajad kipuvad loomakaitsekeskuses oma patsientidele; ja tõuse üles mõned lemmik elanikud, sealhulgas lebedad ja flamingod. Pargis on palju erinevaid põnevaid asju, nagu näiteks lastelaagrid ja veesõidud, kuid Busch Gardens on tuntud oma rulluisukate kohta, mis on äärmiselt põnevil. Busch Gardensil on mitmeid piletimüügivõimalusi, sealhulgas mitme pargi marsruute ja pakette, mis sisaldavad pargis toitu.\nAadress: 10165 North McKinley Drive, Tampa, Florida\nAmetlik veebisait: https://buschgardens.com/tampa/\nTampa Jaredu teaduse ja tööstuse muuseumis IMAXi domeen / muudetud foto\nTeadus- ja tööstusmuuseum kutsub külastajaid uurima, õppima, ette kujutama ja jääma kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades. Alustades füüsika, matemaatika ja teiste teaduslike põhimõtete alustest, eksponeerib eksamid eri valdkondadesse. Lapsed armastavad "operatsiooni" hiiglaslikku mängu, kui nad saavad teada, kuidas inimkeha töötab ja kuidas tehnoloogia aitab inimestel elada kauem, paremaid elusid. Idea tsoonis on käes-olevad projektid ja Connectuse väljapanek annab külastajatele võimaluse kasutada tipptasemel tehnoloogiat enne, kui see avalikkusele avaldatakse. Teised näited sisaldavad võimalust suhelda äärmuslike ilmastikutingimustega ja uurida NASA nägemust inimelude väljapoole jäävatest mudelitest. Muuseumis on palju muid asju, mida teha, nagu põnev trosside seikluskoolitus, elavhõbeda kosmoseaparaadi elamudeli mudel ja IMAX-teater.\nAadress: 4801 E. Fowler Avenue, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: www.mosi.org\n3 Tampa loomaaed Lowry pargis\nTampa loomaaed Lowry pargis\nTampa Lowry pargi loomaaias on rohkem kui 2000 looma looduslikes elupaikades, sealhulgas Aafrika, Aasia ja Austraalia loomad, samuti looduslikud Florida elupaigad, primaatide piirkond ja aviary. Samuti on suur akvaarium ja kolm basseini, mida kasutatakse kohalike manateede ravimiseks, kes on vigastatud või haigeid. Külastajad saavad tõusta mõnede loomaaedade elanike lähedale, sealhulgas pingviinide ja kilpkonnadega "backstage" võimalused, samuti võimalus süüa India rhino. Populaarsed loomaaias elavad inimesed on Aafrika elevandid, Aafrika pingviinid, Florida põlved ja Bornean orangutang. Pargil on ka mõningaid sõites, sealhulgas Aafrika elupaikade safari sõitmine, väike rongiga sõit ja peresõbralik kalalaev. Loomaaias korraldatakse aastaringselt ka spetsiaalseid programme ja üritusi ning see on kohalikega nii populaarne kui turistide hulgas.\nAadress: Tampa, Florida, 1101 West Sligh Avenue\nAmetlik kodulehekülg: http://www.lowryparkzoo.org/\n4 Henry B tehase muuseum\nHenry B tehase muuseum\nOsa endisest Tampa Bay hotellist, mis kuulus raudtee suurärimehe Henry Plantile, muutus 1933. aastal muuseumiks. See on luksuslik Victoriani palee, millel on iseloomulikud mauride omadused. Henry B. Plant Muuseum jälgib hotelli ajalugu ja Plant panust Tampa ja Florida arengusse. Mitmesugused toad, näiteks Grand Hall, lugemis- ja kirjutusruum ning aia tuba, sisaldavad peeneid perioodilisi sisustust ja annavad võimaluse tutvuda Henry B. Plant'i elustiiliga.\nTaevane aednik, Plant võttis välja silmapaistva maastikuarhitekti, et kujundada aluseid, mis on tuntud oma armaste troopiliste aedade poolest. Ülejäänud hoones on nüüd Tampa ülikool.\nAadress: 401 West Kennedy Boulevard, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: http://www.ut.edu/plantmuseum/\n5 Florida akvaarium\nFlorida akvaarium Walter / foto muudetud\nTampa Florida Akvaariumil on põnevad mitmesugused loomade elupaigad, eksponaadid ja tegevused igas vanuses harimiseks ja meelelahutuseks. Elupaigad on üles ehitatud selleks, et täpselt esindada Tampa piirkonnaga sarnanevat veekogu, et külastajad saaksid näha kala ja ookeani elusid. Külastel on võimalus käia selgroogsete, nagu merilähedased ja anemoonid, ja isegi külastada mõnda maa-elanikku nagu leemurid.Florida Aquarium'i sissepääs hõlmab ka välistingimustes olevat splashpatti, kus lapsed saavad jahtuda, samuti 4-D teatris, kus 3-D-kilele lisavad sensuaalseid elemente täiesti ümbritseva kogemuse jaoks. Lisatasu eest võivad külastajad kogeda ka stseenireisi ja sügavat interaktsiooni, näiteks merikilpkonnadega ujumine või Aafrika pingviinidega kohtumine.\nAadress: 701 Channelside Drive, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: www.flaquarium.org\nBig Cat Rescue C.R. Girou / foto muudetud\nBig Cat Rescue on metsloomade pühakoda kuritarvitatud ja mahajäetud suurte kasside jaoks. See on mittetulunduslik organisatsioon, kus elab rohkem kui 60 looma, sealhulgas tiigrid, lõvid, leopardid, servalased, küüslaugad, bobcats, jaguar, ilves ja muud liigid. Kuigi varjupaika tutvustavad külastajad nende loomade hooldamist ja taastamist. Päästerühma peamine ülesanne on peatada suurte kassidega kauplemine, mis toob kaasa nii palju neid graikseid kasse, kes elavad kohutavates tingimustes. Erinevalt loomaaiast võivad turistid külastavad ainult pühamüüki giidiga, mida tuleb eelnevalt broneerida, ning on soovitatav oma broneeringu ette valmistada juba populaarsuse tõttu. Kui külastate alla 10-aastase lapsega, peate võtma "Lasteekskursiooni", mis on saadaval ainult teatud päevadel.\nAadress: 12802 Easy Street, Tampa, Florida\nAmetlik veebisait: http://bigcatrescue.org/\n7 Glazeri lastemuuseum\nGlazeri lastemuuseum Athena Iluz / foto muudetud\nGlazeri lastemuuseum keskendub lastele täieliku interaktiivse kogemuse andmisele, et nad saaksid õppida ja uurida läbi mängude, kasutades oma kujutlusvõimalusi, et tuua paljud lapsed suurusega eksponaadid ellu. Lapsed saavad pangas raha ja kaubanduse säästmisest õppida, libiseda tuletõrjeosast, et päästa elusid tuletõrjeosas, ning proovida oma vanemate maja parandamiseks disaini ja puusepatööd. Tulevased veterinaararstid saavad kontrollida röntgenkiirte ja planeerida patsientide ravi, ja tulevased kaptenid saavad navigeerida laeva kaudu kanali kaudu. Lisaks paljudele kasvanud töökohtadele suudavad nad uurida, eksponeerib ka robootika, inseneri, okeanograafia ja maailma kultuure.\nAadress: 110 W Gasparilla Plaza, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: www.glazermuseum.org\n8 Tampa teater\nTampa teater Gordon Tarpley / foto muudetud\n1926. aastal ehitatud Tampa teater on luksuslik filmipalee, millel on unikaalne arhitektuuriliste stiilide segu, sealhulgas Itaalia renessanss, bütsantsi ja kreeka revival. Ta esitab regulaarselt välis- ja klassikalisi filme koos erikontsertide ja muude programmidega. Kuigi näete nii uusi kui ka vanu filme siin, on selle hoone ühe klassika vaatamine suurepärane võimalus tunda, et olete uuesti astunud teisele ajavahemikule.\nAadress: 711 Franklin Street, Tampa, Florida\nAmetlik veebisait: http://tampatheatre.org/\n9 Tampa Electric Manatee vaatluskeskus Apollo rannas\nTampa Electric Manatee vaatluskeskus Apollo rannas\nKuigi see võib tunduda veider koht, on see manatee pühakoda Tampa Electric elektrijaama ees. Manateed on siia tõmmatud elektrijaama poolt toodetud sooja veega ja mõnikord võib seda näha väga suurel arvul. Need on kõige levinumad, kui ümbritsevad veetemperatuurid on külmad, langedes alla 68 kraadi Fahrenheiti. Külastajad leiavad loodeteed, mis tutvustavad mitmesuguseid Florida taimi ja linde, liblikasaiad, samuti manateede vaatlusplatvormi. Manatee vaatluskeskuses asub ka haridushoone, millel on elektrijaam ja manateed.\nAadress: 6990 Dickman Road, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: http://www.tampaelectric.com/company/mvc/\n10 Tampa lahe ajaloo keskus\nVaade Cotanchobee Fort Brooke Park Tampa Bay Ajaloo Keskuses Jared / foto modifitseeritud\nEksponaadid Tampa lahe ajaloo keskuses jälgivad Tampa lahe rikaste ajalugu, mis lähevad tagasi 12000 aastat. Tampa lahe ajaloolise keskuse esiletootjad on selle piirkonna varajased elanikud nagu Seminoles, viimase viie sajandi multikultuursed mõjud, raudtee ja laevandusõpe ning piirkondlik geograafia. Keskuses on lisaks püsivale kogumisele ajutine galerii, mis muudab eksponaate. See on 60 000 ruutjalga rajatis klaasist esiosaga, mis asub Channelside'i piirkonnas.\nAadress: 801 Old Water Street, Tampa, Florida\nAmetlik kodulehekülg: http://tampabayhistorycenter.org/\nTampa Latino kogukonna keskus Ybor City on riiklik ajalooline maamärk. See on nime saanud selle asutaja, sigari baron Vicente Martinez Ybor. Ta jõudis piirkonnale keskpaigas 1880. aastatel, kui tema Key West'i tehase töötajad ähvardasid ühineda. Ühel hetkel oli Ybori sigari tehas maailma suurim, kusjuures üle 4000 inimese käis jooksvalt üle 900 000 sigari kuus. Kuid Suur Depressioon ja masinate rullid aitasid poomi lõpetada ja enamus tehaseid suleti ja lammutati. Viimastel aastatel on see piirkond elavnenud ja on koduks paljudele poodidele, galeriidele, restoranidele ja kohvikutele. Ybor City seitsmenda avenue, mis on tuntud hispaaniakeelsena kui "La Septima", on mõned linnaosa kõige ajaloolised hooned, millest mitu on loetletud ajalooliste paikade riiklikus registris.\nYbor City Columbia restoran on riigi vanim ja riigi suurim Hispaania restoran. See ajalooline asutus asutati 1905. aastal Kuuba sisserändaja Casimiro Hernández Sr. poolt. Columbia on tuntud Hispaania köögi, õhtusöögi ja vana-maailma arhitektuurilise võlu tõttu. Live meelelahutus sisaldab kohvikus flamenkot ja jazzi.\nAmetlik kodulehekülg: http://ybor.org/\nSunshine Skyway on I 275 / US 19 asuv tasuline sild. See mitmerealine sõidurada on 12 miili pikk ja kõverad graatsiliselt üle Tampa lahe sissepääsu. Selle kõige muljetavaldavam omadus on 4,25-miilipikkune kõrgetasemeline sild, mille keskmine osa on peatatud kahest hiiglaslikust pilonist, mis võimaldab läbida suuri ookeaniäärseid laevu allpool. Eelmine sild oli 1980-ndatel kaubalaeval rõngastatud ja osaliselt kokku varisenud, ja osa vanast sildast on nüüd meremehetele mõeldud marsruutideks.\nUue silla kaudu sõites on ilusad vaated ookeanile ja sild ise on ka muljetavaldav vaade ja tihti fotode turistid.\nKuhu jääda Tampa vaatamisväärsuste juurde\nTampa jääb mitmes kohas, olenevalt külastuse põhjusest. Kesklinnas viibimine on hea võimalus vaatamisväärsuste ja meelelahutuseks. Võib-olla soovite Busch Gardensile lähemale jääda, kui see on teie külastuse või staadioni lähedal peamine põhjus, kui jalgpallimängu näed. Allpool on mõned kõrgelt hinnatud hotellid nendes prime valdkondades.\nLuksuslik hotellid: Kesklinnas paiknev Le Meridien on tipptasemel hotell, mis varem oli föderaalne kohtumaja ja on nüüd loetletud ajalooliste paikade riiklikus registris. Hotell asub väikesest kesklinna tegevusest, kuid kaunis naabruses on kaasaegne Epicurean hotell. Kui jõuate Tampa mängu vaatamiseks, on Renaissance Raymond Jamesi staadionil suurepärane võimalus.\nKeskmine hinnaklass hotellid: Kesklinna südames on Tampa Marriott Waterside Hotel ja Marina, kust avanevad vaated veepiirile; kena väljaspool sisehoovasid; ja suured, mugavad toad. Samas kategoorias on Sheraton Tampa Riverwalk, ka kena asukoht ja maalilised vaated. Mõlemad on basseinid ja asuvad mugavalt külastamiseks Ybor City'ile või Florida akvaariumile. Jarbi ajaloolise piirkonna vapustavates asukohtades on Hilton Garden Inn, kus on välibassein ja mullivann. Holiday Inn Hotel & Suites Tampa N, Busch Gardens läheduses on suurepärane võimalus peredele.\nEelarve hotellid: Ybor City'i lühikese autosõidu kaugusel on Quality Inn ja Suites, kus on suurepärane asukoht selle hinnaskaala jaoks. Raymond Jamesi staadioni lähedal on mõistliku hinnaga Comfort Suites. Samuti on hea hind ja staadioni lähedal Clarion. Mõlemad on natuke kaugel kesklinnast, kuid mõistliku vahemaa kaugusel, kui teil on sõiduki olemasolu ja see on suurepäraselt paigutatud, kui olete mängu nägemiseks.\nNäpunäiteid ja ekskursioone: kuidas kõige paremini külastada Tampa\nSäästa raha: Kui kavatsete külastada mitut Tampa vaatamisväärsusi, saab Tampa TRIO pass säästa teie raha. See suurepärase hinna üleandmine võimaldab teil lubada kolme suurepärase hinnaga Tampa vaatamisväärsusi, sealhulgas Florida Akvaarium, teadus- ja tööstusmuuseum ja Tampa Lowry pargi loomaaed. Kõige parem on, et passil pole aegumiskuupäeva, mis annab teile maksimaalse paindlikkuse oma vaatamisväärsuste külastamiseks.\nTampa Map - Vaatamisväärsused\nKarjat: kaks teed R & R-le


Muu tegevus Põlvamaal\nENRIKOTEC OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nENRIKOTEC OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige E. E. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat. ENRIKOTEC OÜ valdkond on muu mujal liigitamata kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 74901) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 1749 tükki, kes annavad tööd kokku 4487-le...\nENRIKO EELMÄE FIE: Tegevuslugu 28.04.2022\nENRIKO EELMÄE FIE alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liige E. E. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. ENRIKO EELMÄE FIE valdkond on inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 7112) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 479 tükki, kes annavad tööd kokku 1228-le inimesele ja kogu...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 2 576 €, tööjõumaksud 2 693 € ja maksustatav käive 10 508 €.\nTelefon (+372) 5185480\nKäibed kokku (2022) 42 515 €\nBilansimaht (2022) 46 253 €\nENRIKOTEC OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nENRIKO EELMÄE FIE Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nENRIKOTEC OÜ Logi sisse


Võimalik, et mingi suvaline poeriiulilt leitud õli on kasti pandud või pole üldse vahetatudki. Kõige esimene ja odavaim samm võiks olla esindusest soetatud õige ATFiga põhjalikult läbi flushida ja täi...\nJätkuna. Ülevaatus saigi hommikul läbitud, ainus märkus üks mõrane summuti. Eks passiivselt on käinud uute summutite otsimine, kuid korralikke polegi nii palju leida. Kuna ilm oli sombune, siis valisi...\n3 aastat on möödas, enamus ajast Dnepr seisnud. Märkusena, hetkeseisuga on 8 aasta jooksul minu käes Dnepr hodomeetri järgi läbinud kõigest 261km. K68 Pekar'ite puurimise asemel sai need vahetatud K-6...\nTegu ju üle 20 aastase autoga, nii et liigitub levinud arvamuse (ja ka definitsiooni) kohaselt youngtimeriks. Mina näiteks vähemalt loeksin väga huviga rohkemgi selle ajastu moodsate klassikute projek...\n02-12-2020, 15:44 PM\nMazda MX5 2. seeria, ehk NB, saab tänapäeval sisuliselt kommiraha eest. Mõõtmetelt ka ilmselt kõige lähedasem laialtlevinud doonor. Kõige lihtsam ka R4 puhul kilowatte kätte saada sealt, aftermarket t...\nRE: Pööningult leitud "kaunitar"\nRaam Lvovi võrrilt MV-044 ja esihark M1A/K125.\nJutt käib vist ainuüksi süütepoolist, mis on võimalik endale ligi 100 raha eest soetada, kuid ka minul puudub sellesse (vähemalt antud hinna eest) usk. Kogemuse järgi Poola replica süütepooliga, mis m...\nKüllaltki pidune isend ju, rikutud kaane kruvide avadega ja ilma releeta. Kuidas nende nn mustade karpide süütepoolidega on, on neid millegiga enam asendada, kui just uustoodangut mitte tahta? Need on...\nMa ei ole loomapidaja, aga minu voodisse ei käi keegi kusemas ka. Kaasfoorumlasel soovitan kodule aknad/uksed ette paigaldada, või igal juhul jääb täpselt meelehärmi tekitanud olukorra võimalikkus seg...\n17-03-2020, 00:59 AM\n(16-03-2020, 23:57 PM)viplala Kirjutas: Parim kassipeletaja on maitsev hakkliha segatuna tosooliga. Täiskasvanud inimene... või kas siiski.\n17-03-2020, 00:29 AM\nNüüd sa küll ilmselt tekitad igasugu puristidele meeletu peavalu ja ängi, et mis kõik "valesti" on, aga ilus nägemus rattast minu arvates.\n24-02-2020, 16:01 PM\nVahepeal olnud aega tegeleda kütusesüsteemiga, sai paak jälle maha võetud ning tehtud pealevõtt paagi allaossa, mis elektripumbale näikse rohkem sobivat. Lisaks vahetatud juhiuksel piiraja ning kõrval...\n(09-09-2019, 22:55 PM)Meelis2 Kirjutas: Pasta GOI Ostas müügil. Keegi hiljuti ihaldas: https://www.osta.ee/lihvimispasta-127463440.html Seda nägin nädalavahetusel just balti jaama turu taga täi...\n09-09-2019, 22:58 PM\nLeidsin ühe vana teema, kus IZ-350 raaminumbreid veidi arutatakse. Siin foorumis on palju neid, kes on oma 350 musta numbri vääriliseks taastanud ning valdavad teemat, kuid nagu siin foorumis sageli k...\nMälu järgi: 1948/1949 algavad K tähega, 1950 H tähega, 1951 Y. IZ 350 toodeti küll juba enne 1948, kuid ise pole nii varast mudelit kohanud ning ei oska öelda, eks need varased masinad olid ka paljusk...\nKaks aastat on järsku möödas ning peab mainima, et vastupidi algsele plaanile, on IZ peamiselt garaažis figureerinud. Kuid pole hullu, ega ta leiba küsi ega kuhugi kao, küll jõuab. Vahepeal on tee min...\nHetkeseisuga ilmselt see hooaeg muude tegemiste ja projektide kõrvalt pole enam aega Fiati normaalselt kasutada, seega läks auto juba talvituma ära. Vaikselt küpseb peas 5 käigulisele kastile ümber te...\nVõiks ka sellest hooajast märgi maha panna. Pisut on sõidetud, üht teist ka tehtud ning mõndagi vajaks tegemist. Meenuvad esimesed õõtsad ja stabikapuksid, mis pärast hooaega tuleks ära vahetada. Lisa...\nRE: Rambler naisteratas\nTänud, raaminumber on 31 66638, asub sadula all.\n05-03-2019, 18:42 PM\nSattus kätte selline Rambler jalgratas. Muidu paistab täitsa komplektne, kuid mingit tehasesilti vms pole säilinud. Olen jalgrataste osas täielik võhik, mis ajaperioodist see pärineda võib?\n05-03-2019, 14:30 PM\nUuri parem näiteks klasykmoto.pl või muudelt sarnastest lehekülgedelt. Kui jutt käib taastamiseks vajaliku suurema hulga pisidetailide hankimisest, siis eelnevas postituses mainitud kohaliku allika hi...\nRE: iz 49 kroom\nTuleb küsida endalt, kui mõttekas see tegevus on. Neid tehakse ka uustoodanguna.\n17-01-2019, 21:42 PM\nRE: Mille esilatern?\nMinsk M1M võib välistada, kuivõrd antud mudelit polnud 1953 aastal veel tootmiseski. Aga mingi 125 cm3 võrri oma küll. Võrdluseks esimese tootmisaasta, so 1955 aasta, M1M esilatern.\n28-12-2018, 18:53 PM\nNagu kombeks on olnud, siis ka seekord hooaja lõpetuseks üks märk ja foto siia maha. Seekord, vaatamata eriti kenadele ilmadele, ei kogunud Fiat kilomeetreid üle mõnesaja, suurem osa neist kohalikud n...\nKenad ilmad võimaldavad ikka aeg ajalt hobitehnikat tuulutada. Seekord siis varahommikune tiir enne tehnoülevaatust. Mõnus! [Pilt: http://oi64.tinypic.com/24pjqqg.jpg] [Pilt: http://oi65.tinypic.co...\nRE: Moskva M1A\nJätkan siis arutelu, ilmselt keegi küll teab esitatud küsimusele ka täpset vastust, kuid ei viitsi või ei oska kirjutada. Ma ei ole küll M1A asjatundja, kuid mõned tähelepanekud olen siiski teinud, ku...\n31-05-2018, 21:43 PM\nMis puutub kokkupõrke ennetussüsteeme autodel, siis auto infosüsteem teavitab juhti sellest, kui radar/sensor on blokeeritud (nt lumega). Igati hea süsteem muidu meelerahuks, ühe korra mind ilmselt ka...\n01-02-2018, 16:33 PM\nParas hetk vast taas peatükk kirja panna. Toiminud üht-teist on. Sõitnud pole, küll aga nokitsenud vigade kallal, et kevadeks auto parem oleks. Esiteks meenuvad tagumiste küljeakende tihendid, mis lõp...\nRE: M1A esilaterna all asetsev lüliti\nOlles omanud (küll modifitseeritud) NB facelift MX-5't, siis soovitaksin mitte osta pre-facelifti (-2001) ega ka 1.6 mootoriga varianti. Facelift tõi kaasa palju täiendusi, lisaks parema roostekaitse....\nNüüd hooaja lõpusirgel paras aeg teha väike vahekokkuvõte. Vahepeal küll toimunud midagi märkimisväärset autoga pole – toitesüsteem puhastatud, korrosioonikaitset pisut täiendatud ning tooreklapi tros...\nVahepeal oli päevakorras, kuidas saada lahti G36M genekast. Selleks otsisin oma tagasihoidlikest varudest välja G35 geneka ning õnneks leidsin sellele ka rootori. G35 peaks minu teada olema K-125 gene...\nVahepeal leidsin veel ühe foto tsiklist, mis tehtud aasta 2011 kevadel, mil selle endale tõin. Lisasin selle esimesele postitusele. Hetkel aga hakkab ratas looma. Ootan veel uue süütepooli ja pedaalid...\nTere Paraku vanad summutid on juba ära antud. Olid teised küll üsna mõlkis.\nHetkel siiani ootan mõnda detaili, et ratas lõplikult kokku panna. Praegu on küll suuremas osas asi koos, kuid osalt sobitamise proovimiseks. [Pilt: http://oi67.tinypic.com/v7xpw3.jpg] [Pilt: http:/...


Uus Rijksmuseum - Filmid - Kumu Dokumentaal\nThe New Rijksmuseum |\nRežissöör: Oeke Hoogendijk\nKeel: Hollandi ja inglise keeles\nFilmi juhatab sisse kunstiteadlane Greta Koppel.\n2003. aastal sulges Hollandi üks kuulsamaid muuseume – Rijksmuseum – oma peahoone renoveerimistöödeks. Hispaania arhitektide Antonio Cruzi ja Antonio Ortizi nägemuse põhjal pidi muuseumist saama modernse museoloogilise kontseptsiooniga kaasaegne ehitis. Esialgseks valmimisajaks planeeriti 2008. aasta, ent viiest aastast sai kümme.\nKõik algas entusiastlikult, kuni tekkisid probleemid erinevate ühiskondlike organisatsioonide, seltside ja kohalike initsiatiividega, kes leidsid järjest põhjuseid, miks muuseumit heakskiidetud kava järgi ehitada ei saa. Takistati ehituslubade hankimise ja hinnapakkumistega venitamisega, bürokraatiaveskid jahvatasid ja eelarve aina kasvas. Positsioonidelt lahkusid ehituse projektijuht ning muuseumi peakuraator, senise direktori Ronald de Leeuw’i ametikoha võttis üle Wim Pijbes.\nRežissöör Oeke Hoogendijk jälgis kogu tsükli jooksul protsessi seespoolt ning 400-tunnisest materjalist välja kasvanud pooleteisttunnine dokumentaal lõpeb apoteoosiga – Rijksmuseumi taasavamisega 2013. aastal.


Surgitechi omanike dividendisadu jätkub - Meditsiiniuudised\nSurgitechi omanike dividendisadu jätkub\nSurgitechi omanikud Sven Troost (vasakul) ja Peeter Metsik.\nFarmaatsiatoodete hulgimüüja Surgitech maksab omanikele Peeter Metsikule ja Sven Troostile eelmise aasta eest dividende kahepeale 770 000 eurot. Varasema kahe aasta eest on makstud 1,84 mln eurot kahepeale.\nMeeste osalus firmas jaguneb pooleks võrdsetes osades, mis teeb kummalegi dividende 1,3 mln kolme aasta kohta. Dividende on Troost ja Metsik varasematel aastatel võtnud ka nende firmade kaudu, mis on Surgitechi omanikud. Nende firmade viimaseid aruandeid aga äriregistris veel pole.


delfiinid: õppige tundma seda mängulist mereimetajat.\nPõhiline Loom Siit saate teada selle mängulise mereimetaja kohta.\nSiit saate teada selle mängulise mereimetaja kohta.\nDelfiinid on ühed kõige mängulisemad ja intelligentsemad loomad meie planeedil. Kuigi delfiinid veedavad oma elu vees, ei ole nad kalad, vaid imetajad. Delfiinid ei saa vett nagu kalad hingata, kuid peavad õhku hingama pinnale. Delfiine on palju erinevaid. Kõige kuulsamad on võib-olla pudeli delfiin ja mõrvarvaal (just nii on Orca ehk mõõkvaal delfiiniperekonda).\nKuidas delfiinid elavad?\nDelfiinid on väga sotsiaalsed loomad. Paljud delfiinid reisivad rühmades, mida nimetatakse kaunadeks. Mõned delfiinid, nagu tapjavaalad, elavad terve elu 5–30-liikmelistes kaunades. Iga kaun käitub erinevalt. Mõned kaunad rändavad ja rändavad mööda maailma ringi, teistel on kindel territoorium. Mõnikord võivad kaunad rühmitada, et saada hiiglaslikud kaunad kuni 1000 või enam delfiini. Delfiinipoegi nimetatakse vasikateks. Isaseid nimetatakse pullideks ja emaseid lehmadeks.\nSuurim delfiin on mõõkvaal, mis kasvab kuni 23 jalga ja võib kaaluda üle 4 tonni. Väikseim delfiin on Heaviside'i delfiin, mis kasvab veidi üle kolme jala pikkuseks ja kaalub umbes 90 naela. Delfiinidel on pikad koonud, mis hoiavad tavaliselt umbes 100 hammast. Neil on ka pealael puhumisauk, mida nad kasutavad hingamiseks.\nMida delfiinid söövad?\nEnamasti söövad delfiinid teisi väiksemaid kalu, kuid nad ei piirdu ainult kaladega. Nad söövad ka kalmaare ja mõned delfiinid, nagu tapjavaalad, söövad sageli väikseid mereimetajaid nagu hülged ja pingviinid. Delfiinid jahtivad sageli koos, karjatades kalu pakitud rühmadesse või sissevooluavadesse, kust neid on lihtne kätte saada. Mõni delfiin jagab oma toitu noortele või laseb noortel harjutada vigastatud saaki. Nad ei näri oma toitu, vaid neelavad selle tervelt alla. Delfiinid saavad vajaliku vee söödud loomadelt, mitte ei joo ookeanivett.\nMida delfiinidele meeldib teha?\nDelfiinid suhtlevad piiksude ja vilede kaudu. Nende suhtlemisest pole palju teada. Neile meeldib hüpata ja mängida ning teha õhus akrobaatilisi keerutusi. On teada, et nad surfavad ranna lähedal lainetes või jälgivad laevade ärkamist. Delfiinid on ka väga treenitavad, nagu näitavad näitused, mida nad korraldasid ookeaniparkides nagu Sea World.\nKui hästi delfiinid näevad ja kuulevad?\nDelfiinidel on suurepärane nägemine ja kuulmine. Vee all kasutavad nad kajamist. Echolocation on selline nagu kajalood, kus delfiinid teevad häält ja siis kaja kuulavad. Nende kuulmine on nende kajade suhtes nii tundlik, et nad näevad kuuldes peaaegu vees olevaid esemeid. See võimaldab delfiinidel leida toitu häguses või pimedas vees.\nKuidas delfiinid magavad?\nDelfiinid peavad magama, kuidas nad saavad seda teha ilma uppumiseta? Delfiinid lasevad poolel ajust korraga magada. Kui üks pool magab, on teine pool piisavalt ärkvel, et delfiin uppuda ei saaks. Delfiinid võivad magamise ajal ujuda pinnal või ujuda aeg-ajalt pinnale hingetõmbeks.\nLõbusad faktid delfiinidest\nDelfiinid kuuluvad vaaladena samasse loomakorda Cetacea.\nPaljusid delfiine kaitseb mereimetajate kaitse seadus. Hektori delfiin liigitatakse ohustatud kategooriasse.\nNad on piisavalt intelligentsed, et mõista keerukaid käske.\nNagu kõik imetajad, sünnitavad delfiinid ka noori elusid ja imetavad neid piimaga.\nDelfiinid elavad pigem magevees kui soolases vees.\nkuidas teha lastele pikka jagamist\net vältida kaupade või inimeste sisenemist piirkonda või sealt lahkumist\nmis on mäng jalgpallis\nElemendid - mangaan