ÖöSEL SAAB IGAüKS JOOSTA. KUIDAS VALMISTUDA öISEKS SöRKJOOKSUKS? - KOOLITUS - 2022\nSuurem kiirus, madalam temperatuur, vähem liikumisi, täielik vabadus ja täiesti erinev esteetiline kogemus. Öösel jooksmisel on palju eeliseid. Enne marsruudile asumist peaksime tagama oma mugavuse ja ohutuse.\nJooksukalendrist leiate hõlpsalt öised jooksud. Selliste ürituste olemasolu nagu Ööjooks Krakovis, Copernicuse Öökuppel Toruńis või PKO Wrocławi Öine Poolmaraton, tõestab pimedal ajal jooksu kasvavat populaarsust. Üha rohkem inimesi loobub päevastest treeningutest kevadel ja suvel. Miks? Sellel on mitu põhjust, mida toetavad isegi teaduslikud uuringud.\nMõned argumendid poolt\nEsiteks leiavad mõned jooksjad, et öine treening aitab leevendada stressi pärast rasket päeva ja tagab rahuliku, tervisliku une. Teiseks näitavad ühe Ameerika uurimiskeskuse uuringud, et keha läheb õhtuse kehalise tegevuse ajal palju kõrgematesse pööretesse kui hommikul. Seejärel töötavad lihased ja kopsud tõhusamalt. Kolmandaks hindavad paljud jooksjad soodsamaid tingimusi: möödasõitjate vahel pole vaja slaalomit teha ja päike ei maksa seda ... Neljandaks vähendab öine jooksmine lihasevigastuste riski. Algselt soojendatakse lihaseid pärast kogu päeva. Ja lõpuks - kõik on aeg. Hommikune tormamine, töö, asjaajamine ... Mõnel inimesel on probleem päeva jooksul treenimiseks hetk leida. Nendel mitmel põhjusel asusid paljud jooksjad öö katte alla ja külma kuu sära alla.\nSiiski tuleks meeles pidada, et ilma korraliku ettevalmistuseta Egiptuse pimeduses jooksmiseks ei liiguta te end. Muidugi saab linnas valida hästi valgustatud ja tuttavaid marsruute. Mõnikord tasub treeningute mitmekesistamiseks siiski pekstud radadelt kõrvale kalduda ja tänavalaternate helgust välja astuda. Korralikult ettevalmistatud jooksja on ohutu jooksja.\nMida peaksite meeles pidama? Kõigepealt peab jooksja olema teistele liiklejatele nähtav. Seepärast on vaja kanda kätel ja jalgadel helkurpaelu või osta helkurelementidega spordiriietus. Muidugi on öösel külmem kui päeval, nii et võite mõelda lisakihi riiete peale. Esilaternast on kasu ka linnas ringi jooksmiseks ja kindlasti ka väljaspool valgustatud teid. - Jooksjatele mõeldud kvaliteetne kaasaskantav valgustus võimaldab treenida olenemata ajast ja ilmastikutingimustest - ütleb kaasaskantava valgustuse tootja Tomasz Kłak ettevõttest Mactronic. - Tasub valida taskulamp, millel on punased tagumised LED-id, mis annavad teistele liiklejatele märku jooksja olemasolust - rõhutab ta.\nÜhelt poolt peab esilatern olema ohutuse tagatis, teisalt peab see suurendama öösel liikumise mugavust. Milliseid funktsioone ja parameetreid tuleks esilaterna valimisel arvestada? - Taskulamp peaks olema kerge ja löögikindel - ütleb Tomasz Kłak. - See peaks olema mitu tundi sees, et saaksite isegi maratoni edasi-tagasi joosta. Jooksev esilatern peab olema peas tuvastamatu ja suunama valguse alati soovitud suunas.\nTurul on jooksjatele mõeldud esilaternaid, mis kaaluvad vaid 77 grammi ja kiirgavad 140 luumenit. Lisaks töötavad nad erinevates režiimides. Maksimaalselt - kuni 7 tundi. Need on Freeqi laetava esilaterna parameetrid, mis on mõeldud mitte ainult jooksjatele, vaid kõigile välismälude kogujaile. Jooksjad hindavad eriti selle jõudu, intuitiivset tööd ja täiuslikku pea või korki külge kleepumist.\nCopyright 2022 https://women-doctors.org Öösel saab igaüks joosta. Kuidas valmistuda öiseks sörkjooksuks?


Käisime Stockholmis uksi avamas | E-difice\nKäisime Stockholmis uksi avamas\nDigitaalehituse klastri juhatusel oli juunis väga töine visiit Stockholmi, et avada uksi edasiseks koostööks. Kohtusime väga mitmete erinevate ettevõtete ja organisatsioonidega: BIM Alliance Sweden, Smart Built Environment, IQ Samhällsbyggnad, start-upi’ga Buildsafe, Trafikverket, samuti Anna Öberg EASist ja investor Johan Siwersiga.\nSaime igalt kohtumiselt kaasa nii häid kontakte kui ideid, mida Eestiski rakendada. Teen siin lühikese ülevaate olulisemast.\nRootslaste eesmärgid aastaks 2030:\n• 40% vähem keskkonnamõjusid uutes ja renoveeritud hoonetes\n• 33% lühem ajakulu plaanist valmis tooteni\n• 33% vähenenud ehituskulud\n• uudne äriloogika – hõlmates ka uusi väärtusahelaid\nSektorite ülene koostöö ning teadus-arendustegevus.\nHea näite selles vallas saime BIM Alliance/ Smart Built Environment kohtumistelt, kus riik ja erasektor ühiselt raha mõttes seljad kokku pannud on. Pikaajalised projektid kestavad lausa 12 aastat, kuid seda järkjärgult 3 aastase tsükli kaupa, misjärel hinnatakse vahetulemusi. Oma tegevuse KPIsid mõõdetakse regulaarselt, mis aitab ka järjepidevalt rahastust põhjendada.\nKlastri koostöö kaardistamine.\nMõtte kaardistada meie klastri koostöö kogu Eesti, Põhjamaade, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil saime Trafikverket kohtumiselt. Neil on hea kogemus sellest, kuidas riigi tellijate institutsioonid arendavad koostööd BIM Alliances liikmetega, et luua dialoogi ja jagada infot pakkujate ning tellijate vahel.\nKuidas initsieerida start-up´e?\nIQ Samhällsgyggnad kohtumiselt saimekaasa teadmise, kuidas on nendel start-up´ide/innovatsiooni initsieer-imiseks programm loodud – nn seed money jagamiseks ning elujõuliste ideede välja selekteerimiseks.\nTööohutuse tõstmine start-up abil.\nBuildsafe kohtumiselt õppisime, kuidas asudes lahendama ühte ehitussektori probleemi ehk tööohutust, areneb mõte edasi ja kogutud andmete põhjal on võimalik kogu protsessis juba suuremaid muudatusi ellu kutsuda. Ka meil on suur potentsiaal sarnaste start-upide tekkeks.\nEesti ettevõtete ekspordivõimalused Rootsi turul.\nEASi kohtumisel vahetasime infot ja arutasime laiemalt, kuidas Eesti ettevõtteid Rootsi turule eksportida ning kuidas kohapealsed EASi esindajad meid sellel teel aidata saavad.\nEhitussektori innovaatorite kaardistamine.\nInvestor Johan Siwers on huvitatud meiega kontaktide loomisest, hetkel kaardistavad nad ehitussektori innovaatoreid Põhjamaade regioonis ja on huvitatud põnevates projektides kaasa löömisest. Üks meie klastri partneritest (Leansite) oli juba tema radarisse sattunud.


Metsavarguste hulk on endiselt suur\nKeskkonnaministeeriumi kantsler Rein Ratas ütles esmaspäeval metsavarguste vastu suunatud nõupidamisel, et vargused jätkuvad, kuigi varastatud puidu ringlusse mineku peaks välistama eelmise aasta märtsis valitsuses vastu võetud metsamaterjalide vedamise kord.\n«Võimalik, et tuleb paluda majandusteadlaste abi, sest küsimus ei ole üksnes järelevalves,» lausus ta. Keskkonnaministeerium on Ratase sõnul valmis sellealaseid ettevõtmisi rahastama.\nRiigikontrolli juhtivkontrolöri Madis Kaasiku sõnul puudub usaldusväärne statistika ringluses oleva nn musta puidu kogusest.\nRiigikontroll on avastanud olulise erinevuse Eesti ja Soome tolliametite andmetes. Tollistatistika järgi ületasid eelmisel aastal Eesti tollis deklareeritud töötlemata puidu Soome väljaveo andmed Soomes vastu võetud puidukogustest 581 000 tihumeetri võrra, ütles Kaasik.\n«Pole välistatud, et toimub suures ulatuses käibemaksu väljapetmine eksporditava kauba eest, mida tegelikult polegi olemas,» lausus Kaasik.\nMajandusministeeriumi tööstuspoliitika osakonna peaspetsialist Elmet Soosalu ütles, et ringluses on enam puitu, kui ametlikult raiutakse või imporditakse. «Kuna ei teata, kui palju riigisiseselt puitu kasutatakse, ei ole välja pakutud arvud usaldusväärsed,» lisas ta.\nLooduskaitse peainspektori asetäitja Henn Altoni sõnul puudub peaaegu kontroll puidu vastuvõtu üle saeveskites ja kokkuostupunktides. «Kontroll raiekohtades on rahuldav metskondade maadel, kuid ebarahuldav muudel maadel,» tunnistas ta.\nPolitseiameti välipolitsei büroo direktori Henn Marksoni sõnul peaks metsaamet saatma prefektuuridele puidu veoselehtede jaotuskava numbrite ja väljaandjate näitamisega.\nTa ütles, et siis oleks liiklus- ja välipolitseil võimalik esitatud andmeid raadio teel kontrollida.\nPolitseile laekus eelmisel aastal 705 avaldust puiduvarguste kohta, süüdlased suudeti välja selgitada 285 juhul.


July | 2013 | Surfi-Päevik\nPosted on 30/07/2013 by Rait Rand\nVaikus asendus korraliku tuulega mingi 10 min jooksul. Pool tundi oli hea selle 5,7 purjega siis kadus tuul nii tunniks ajaks ära. Jäin veel kõssitama ja passima sinna. Kui teised olid juba kes-kuhu ära vajunud ja kamad kokku pannud hakkas jälle vajutam… Continue reading →\nPosted on 22/07/2013 by Rait Rand\nPuhus jälle ja palju. Peale lõuna vette ja nii 1,5h mõllamist. Üllatavalt hästi sain oma tühjaks tõmmatud 5.0 purjega hakkama sellises marus. 4.2 oleks paras onud, teised sellistega sõitsidki. Mõni hädine frondi katse mis kippus ülepurjstuse tõttu jubed… Continue reading →\nPosted on 21/07/2013 by Rait Rand\nJällegi hea ilm. Täna panin 5.0 purjeks, algul nagu jäi väheks, pärast oli paras ja mingi hetk palju. Ägedad liinid tekkisid kui tuul veidi lääne poole keeras. Ulme kiiresti ikka laine muutub kui tuul suunda muudab. Igastahes jälle shortsidega. Sant oli… Continue reading →\n20.07 Pidula (Saaremaa)\nVäga ponks jälle. Shotsidega nii 3h kanti. Laine küll oli vähe pudrusem kui eelmine kord ja vetikaid oli ka ühes sektoris rõvedalt palju. Aga ikka\nPosted on 17/07/2013 by Rait Rand\nNohh kui selline ilm akoju kätte tuuakse, siis peab minema kodule kõige lähemasse kohta. Muidugi kahetsesin peale 1h veepeal olemist et Pirita valisin. Pudru ja kapsad. Igastahes 2h shortsidega jälle, tuult nii 12-14m/s, 5,0 puri ja 84L twinzer ikka. Sa… Continue reading →\n08.07 Pidula, Saaremaa\nPosted on 09/07/2013 by Rait Rand\nPole midagi ütelda, jälle shortsidega ja neopreen särgiga. Purjeks 5,7 Manic, kuna 5,0 ei võtnud kaasa Saarde. Lubas peale lõunat tuult, aga kuna prognoos oli selline et 5,7 kippus suureks jääma, siis läksin võimalikult vara peale. Algul puhus nii 13m/s… Continue reading →\n06.07 Pidula, Saaremaa\nPosted on 07/07/2013 by Rait Rand


Kuidas värvida akrüülvärviga - Kuidas?\nAkrüül- või veevärv on peaaegu alati odavam kui sünteetiline värv, kuivab ja võimaldab värvida mitmetele pindadele. Teises artiklis räägiti sellest, kuidas teha papier mâché, täna nõuandeid akrüülvärvi hästi kasutada.\nOn olemas suur hulk emaile või maale, kõige levinumad on:\nAkrüül- või veevärv\nSünteetiline või õlivärv\nErinevused akrüülvärvi ja sünteetilise värvi vahel\nMõlemad tüübid on erinevad , näiteks satiin, matt või läige.\nAkrüülid lahjendatakse vees, sünteetilised need nõuavad lahustit, terpentiini või tärpentiini. Harjad ja harjad on lihtsam puhastada, kui kasutate akrüülvärve .\nAkrüülid kuivavad kiiremini, kell 12.00 saab anda teise kihi, sünteetilistes kihtides tuleb oodata 24 tundi.\nSünteetilised materjalid on vastupidavamad šokkile ja halbale ilmale. Mööbli või esemete puhul, mis peavad taluma intensiivset kasutamist, on seda tüüpi värvi parem kasutada kauem.\nAkrüülid on paindlikumad, nad võivad laiendada või kokku leppida teatud punkti ilma pragusid tekitamata.\nKuivatamise akrüülvärvid tumenevad veidi, seda tuleb värvi valimisel arvesse võtta.\nVee värvid on tavaliselt odavamad ja kuna nad ei pea kasutama lahustit , säästetakse ka raha.\nAkrüülvärvidel on vähe lõhna, vähem toksilised . Sünteetilised värvid seevastu lõhnavad, kui keemilised ühendid aurustuvad. Jätke värvi settimiseks vähemalt 24 tundi.\nKui otsite läikivat viimistlust, saavutab sünteetiline värv rohkem heledust kui akrüülvärv.\nMetallide värvimiseks on parem kasutada sünteetilisi värve, sest neil on rohkem ja neil on suurem vastupanu.\nAkrüülvärviga värvimise sammud\nValmistage enne, kui pind on sein või mööblitükk. Kui nad on seinad, proovige enne silindriga tihendamist pragusid, kiipe või auke ja siis liiva seina. Kui sein on halvas seisukorras, on mugav paigaldada tihenduspind . Krundi kasutatakse materjalide puhul, millel on vähe haaret nagu plastik või kui soovite värvi rohkem kinnitada. Sõltuvalt sellest, mida kavatsete maalida, konsulteerige oma tavapärases poes, kui on vaja kasutada kruntimist.\nSeintel, mis ei ole pragudeta, ei ole vaja kruntimist, kui see ei ole tume ja soovite seda värvida.\nArvutage vajalik värv, mõõtes seina ja korrutage laiust kõrguse järgi.\nEemaldage värv põhjalikult, et pigment seguks hästi.\nKasutage aknad, liistud, pistikud ja ukseraamid. Kui tegemist on maalimisega, siis on peaaegu alati rohkem aega ette valmistada, kuid see on oluline optimaalse tulemuse saavutamiseks.\nKui te plaanite mööblit värvida, peate pinda peeneteralise liivapaberiga lihvima, eemaldama tolmu ja pühkima.Kui soovite mööblile või esemele paremat viimistlust, on vaja kasutada eelmist kruntimist.\nJärgige lahjendamiseks vajaliku vee osakaalu tootja juhiseid. Parim on hakata kasutama lahjendatud esimest kihti.\nVõite kasutada harja, rulli või värvipüstoli, olenevalt sellest, kumb on mugavam. Seinte värvimiseks on soovitatav rull, siledate pindade puhul on sellel lühike lõng, samuti universaalne. Hobuslaste jaoks on teil nurkrullid ning mööbel või muud väiksemad esemed.\nSa saad parema tulemuse, kui annate värviga koormatud ühe asemel mitu õhukest kihti .\nKui sa maalid seinu, algab see ülevalt ja mitte vastupidi.\nMinimaalne, mis tavaliselt toimub seina värvimisel, on kaks kihti, kui need on heledad värvid, sest ühel te ei saavuta värvi või soovitud tulemust, kuigi mõnikord ühe kihiga, kui see on heledat värvi, tundub hea. Kui tumedad värvid on vähemalt 4 kihti. Esimene käsi 30% lahjendatud veega ja teine 15% veega. Oodake tootja poolt soovitatud aega akrüülvärvides vähemalt 12 tundi kihtide vahel.\nPuhastage rull või harja põhjalikult vees, et saaksite neid edasi kasutada. Ärge laske värvil kuivada.\nKas olete kasutanud neid samme akrüülvärviga värvimiseks ?\nSoul Cycle, üks ketramise variant\nKuidas teada saada, mitu juhiluba mul on\nKuidas muuta fotot taustaga Photoshop


Kanepi: naiste tennis meenutab üha rohkem meeste mängu - kommentaare 1-15\nmillal Kaia jälle mängib? Ootame põnevusega! Edu ja ainult edu!!!\nNt siit saab jälgida, millisel turniiril keegi kirjas http://live-tennis.eu/en/wta-live-ranking...\n...naiste tennis meenutab üha rohkem meeste mängu...\nLaulupeo: No peab ikka väga viisakas olema, et saaks sellega nõus olla.\nKas Kanepi vaatas peeglisse ja ei näinudki õblukest neiut vastu vaatamas?\nmuttide tennis täiega ... kui serena lapsetab siis ülejäänud jooksevad pea laiali otsas ja wta 1 vahetub nagu must pesu.\nloodetavasti altpoolt 19-21 aastastest tulkeb keegi ja loob korra ikka majja , muidu käibki seal see nämmutamine.\nJa mis siis meestetennises parem on? Viimastel aastatel jälgin just naistetennist, sest meeste Federer, Nadal, Djokovic, mööndustega Murray ja Wawrinka on ühekülgne ja igav. Sel aastal on rohkem esile kerkinud ka noori tegijaid, kuid erilist sähvatust pole olnud.\nPeale Williamside ja Kuznetsova on praegune tipp kõik noorukesed kes 5-10 aastat veel mängivad, ühtlaselt tugev esikakskümend. Taganttulijal pole sugugi kerge sealt läbi murda.\nKas K. Kanepi on NAINE ????????\nminu initsiaale ära küll kasuta .....\nvennad Williamsid on naiste tennisesse toonud maskuliinsust.\nRündav tennis on palju vaatemängulisem. Kaitsest lähtuv mäng, nagu Kerberil, Halepil ja Wozniackil, on igav. Kõnekas on ka see, et nt Woz on olnud 5-6 turniiril sel aastal finaalis, kuid pole ühtegi võitnud. Halep on endiselt slämmita. Ostapenko, kes lahmib nagu hull, tuli ja võitis oma esimese Wta turniiri just suurel slämmil. Mängus Halepiga lõi üle 50 winneri, Halep vaid 8. Kaitsega ei võida ja kuidagi nadi on vaadata mänge, kus punkte üritatakse saada vastase vigadest, mitte vastase ülemängimisest.\nKui vaatad Williamseid, siis seal on puulõhkumisest asi kaugel: nii serv, rünne kui ka võrgumäng ja ka kaitse on tasemel. Sharapova, kes peaks naiselikkuse kriteeriumitele vastama, lööb ka väga kõvasti. Tema trump on vastase servi väga julge ründamine. Lisaks on ta mentaalselt üks kõvemaid Serena järel. Võrgumängu kuninganna Radwanska hakkab ka tuhmuma. Kui mõelda tagasi nt Clijstersi ja Henini peale, siis ei julgeks küll öelda, et nad ei olnud powermängijad.\nIvanovic oli ka minu üks lemmikmängijaid. Anetti sarjajatele ütlen alati: tasa sõuad, kaugele jõuad. Ivanovic võitis esimese slämmi 20-aastasena ja see jäi tal ka viimaseks. Ei jõudnud ta enam kunagi päris oma hiilgeaja lähedale. Sama küsimus Ostapenko kohta, pärast RG võitu ei teinud ta Wimbledonis ega US Openil midagi erilist. Kas ootusepinged hakkasid mõjuma või on ta mäng veel toores ja küsimus rohkem selles, kas täna on hea päev ja sihik paigas või mitte. Kui minna natuke veel mentaalsesse poolde, siis nt Anetti puhul on positiivne see, et haruharva kui ta nähtavalt vihastab. Ostapenko laseb suul väga tihti käia. Üldreegel on ikka see, et ennast valitseda suutvad mängijad jõuavad kauge(ma)le. Mentaalne pool on ülioluline, vaadata kas või Kerberit sel aastal, totaalselt lagunenud ja sisuliselt igaüks võib teerulliga üle sõita. Jõudes tagasi powerplay juurde, siis see on kindlasti ülimalt oluline faktor enesekindluse juures. Kui sa tead, et võid kelle iganes oma löökidega üle mängida, siis see ongi üks suur enesekindluse võti. Kaitsemängijatel jääb see puudu ning kui ei ole enda mängus kõige parem päev, siis ei muugigi vastast lahti. Kokkuvõttes, ei saa aru, mis on halba powerplays. Vaatemänguline, ilus ja naiselikkus ei ole ka kohe kindlasti kuhugi kadunud.\nväga mehelik tüüp, hoolimata oma oma kenast näolapist. Ja ka sellel on mehelik joon juures. Seltskonnas võib ta ju naiselik olla, aga mitte tenniseväljakul. Ivanovic oli seda ka seal. See kahjuks ei ole õpitav, vaid kaasasündinud omadus. Geneetika.\nteab mis mees räägib!\n800 meetri jooks on ainult meeste ala aga miks kaks medalikomplekti välja antakse?\nMartina Navratilova oli vist ka mingist tundmatust soost. Abiellus vist naisega.\nJube segane värk oli.\nKellele meenutab see meeste mängu, kellele ahvide planeeti.\nMeeste ja naiste tennist ei saa ikka võrrelda. Kui mehed mängivad, siis tundub väljak poole väiksem kui naiste mängus.\nNaiste spordis võidavad mehelikud naised. Tennis pole erand.\nNaised mängivad kergemate pallidega kui mehed, selleparast meenutabki\nMeeste mängis on munad ka nokud, naiste mängus rippuvad nahad ;-)\nKaia puhkab septembris.Tundub,et sama teeb Kontaveit.


Kui palju saates osalejatele ikkagi makstakse? | Elu\nKui palju saates osalejatele ikkagi makstakse? (38)\nKui palju saates osalejatele ikkagi makstakse?Foto: Teet Malsroos\nNäosaate esimesest hooajast alates on nii vaatajaid kui ka ajakirjandust huvitanud küsimus, millised summad pistavad ikkagi taskusse saates osalejad?\nÜks allikas, kelle kolm tuttavat on saates eri hooaegadel esinenud, kinnitas Õhtulehele: "Eks nad ikka raha saavad, mis motivatsioon neil muidu seal osaleda oleks. Seda olen kusagilt juba ammu-ammu kuulnud."\nTõsi, konkreetsetest summadest ta kuulnud pole, aga tänavuse, viienda hooaja alguses rääkis anonüümseks jääda soovinud allikas Õhtulehele, et produktsioonidega tegelevate usaldusväärsete inimeste sõnul oli vähemalt eelmisel hooajal iga saates osaleja honorar saate pealt tuhat eurot puhtalt kätte.\nNäosaate laval on käinud Birgiti eurokleit ja Janno Reimi kitarr\nStsenarist Mihkel Raud: "Istun arvuti taha ja hakkan tööle. Nii lihtne ongi."\nVahur Kersna: ma ei suuda vaadata, kuidas Märt Avandi juhib praegu TV3-s näosaadet


Palamuse muuseumis jätkub avastamisrõõmu igas vanuses külastajale : Õpetajate Leht\nPalamuse muuseumis jätkub avastamisrõõmu igas vanuses külastajale\n11. sept. 2020 Aili Kalavus Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi muuseumipedagoog - Kommenteeri artiklit\n21.–23. augustini toimusid muuseumis Paunvere päevad, kus Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi õpilased mängisid stseene „Kevadest“. Fotod: Aili Kalavus, Liina Laurikainen\nLaste ja noorte festival „Avatud mänguväljad“ Palamuse muuseumis 2019.\nPalamuse muuseum on ainus Eesti kihelkonnakoolide ajalugu tutvustav muuseum, mis kogub, uurib ja säilitab kihelkonnakooli ajalugu O. Lutsu „Kevade“ kaudu.\nKa koroona ajal mõtles Palamuse muuseum külaliste vajadustele. Loodi mitmesuguseid nutilahendusi, rakendusi ja audiogiid, mis muutsid muuseumi veelgi avatumaks. Programme proovitakse mitmekesistada ja vastu tahetakse tulla kõikidele sihtrühmadele, olenemata nende suurusest. Muuseumi ekspositsioon pakub palju võimalusi: programmis kaasamist, positiivsete tunnete jagamist ja füüsilist aktiivsust. Oluline on, et programmijuht kaasab sihtrühmi mitmesuguste küsimuste ja lugude abil võimalikult palju.\nÕppimine väljaspool klassiruumi\nPalamuse muuseum toetab õpetajaid ja õppimist väljaspool klassiruumi. Juba Johannes Käis võttis aktiivselt kasutusele õppekäigu termini ja propageeris seda metoodikat oma õpetajatöös. Õpilased õpivad õppekäikudel rohkem, kui kasutatakse ära paiga eripära. Muuseum ongi eriline keskkond, kus on päris asjad. Palamuse muuseumis on üle 20 programmi eri vanuseastmetele. Vana aja koolitundides anname ülevaate kooliskäimisest Oskar Lutsu ajal ning osalejad saavad kaasa lüüa rehkendamis-, lugemis-, laulmis- ja kodumaateaduse tunnis. Räägime vana aja kooli hindamisest ja karistamisest ning proovime kirjutada sule ja tindiga. Põnevaid programme on veelgi, näiteks teeme õppeekskursioone mööda filmiradu. Kõik oleme ju näinud legendaarseid Oskar Lutsu teostel põhinevaid filme „Kevade“, „Suvi“ ja „Sügis“. Ent millised on need paigad tegelikult? Paunvere filmiradadel käimegi filmidega seotud kohtades.\nKevadise koroonaviiruse ajal koostati Avastusraja keskkonnas meelelahutuslik rada „Retk läbi ajaloolise Palamuse“. See aitab Palamuse ajalooga lähemalt tutvuda. Oluline on kaasa võtta laetud aku ja internetiühendusega nutiseade, millel peab olema lubatud asukoha määramine. Rada juhatab mängijad läbi Palamuse alevi ning esitab kontrollpunktides Palamuse kohta õpetlikke ja harivaid küsimusi. Kui sa lähed lehele www.avastusrada.ee ning valid kategooria „Vaba aeg“, ilmuvad vasakpoolsel menüüribal maakondade kaupa rajaloojad. Vali sealt Jõgeva kataloog, siis Palamuse muuseumi rada ja registreeri end rajale. Sinu e-postkasti saadetakse kood, mille saad raja alguses avada. Nüüd ei olegi muud, kui rada läbima ja ajaloolist Palamust avastama!\n10.–25. oktoobrini peetakse Eestis laste ja noorte muuseumide festivali „Avatud mänguväljad“, millel osaleb ka Palamuse muuseum.\nFestival toimub kuuendat korda ja tänavu toetub see Eesti rahvajutu ja digikultuuri teema-aastale. Seepärast sai festival alapealkirjaks „Ajahäkkerid!“. Iga muuseum lahendab teema erinevalt: kus saab nutimängu või mängulehti kasutades iseseisvalt mängida.\nMuuseumide ettevalmistatud mängulehed on mõeldud eri vanuses lastele. Kuna Palamuse muuseumis käib palju algklassilapsi, koostasime kolmanda taseme, st 6–11-aastastele mõeldud mängu. Et teada saada, mida aardekirst peidab, käiakse kaardi järgi läbi kuus Palamuse kihelkonnakoolimaja punkti. Igas punktis saab pärast ülesande lahendamist teada ühe tähe, mis kirjutatakse ruudustikku, ja nii jõutaksegi lahenduseni. Lisaks saab festivali ajal Lasteekraani otsimismängu mängida.\nKõik leiavad endale sobiva programmi või tegevuse. Toredat avastamist!


Uues DVD-s „Crashout” tormavad süüdimõistetud isikud kuhugi - Filmid\nÜhest vanglast põgenemine paljude jaoks\n1955. aasta film noir, mille režissöör on Lewis R. Foster, Crashout algab avatiitrite all vägivaldse vanglamässuga, millest suur osa on üles ehitatud vaid aasta varem ilmunud filmist Don Siegel’s Riot in Cell Block 11 laenatud kaadritest. Kui rahvahulgad vihaseid mehi julgevad vahitornidest kuulipildujatest tuld teha ja vanglamüüride poole tormavad, saavad mõned neist üle ja jooksevad varjule. Foster toob välja kuus üksikute lähivõtetega põgenenut, märkides igaühele teda kehastava näitleja nime.\nSiin on pool tosinat žanri kõige äratuntavamat esinejat: William Bendix, kes naaseb oma juurte juurde noir'is pärast mõnda aastat telesarjas kaisukomöödia isa mängimist. Riley elu ; Arthur Kennedy, kes oli liikunud edasi filmi 'Müügimehe surm' algsest näitlejaskonnast, et mängida märkimisväärset sarja moraalselt kahemõttelisi tegelasi sellistes filmides nagu Anthony Manni 'Jõekärv' ja Nicholas Ray 'Ihalikud mehed'; gnoosist tegelaskujunäitleja Luther Adler (kes tegi John Wayne'i seikluses Punase nõia äratus nii meeldejääva kaabaka); William Talman, teedrajav ekraanipsühhopaat (filmides nagu Ida Lupino 1953. aasta põnevusfilm 'Hirkurimatkaja'), kes sai hiljem kuulsuse Perry Masoni igavesti õnnetu ringkonnaadvokaadina; Gene Evans, urisev tulepunn, kes oli Sam Fulleri lemmiktippseersant (The Steel Helmet, Fixed Bayonets!); ja poisilik Marshall Thompson, kes oli mänginud mõrvarlikku vaimuhaiget Gerald Mayeri 1950. aasta uuenduslikus põnevikus Dial 1119.\nCrashout on üles ehitatud nimede ja loendite põhjal: hilisem järjestus toob tegelased uuesti sisse nende individuaalsete tagaotsitavate plakatite montaažiga ja kui iga põgenenu tuuakse kordamööda maa peale, ilmuvad uuesti tagaotsitavad plakatid, millele on kantud sõna surnud. Film muutub kuue väikese indiaanlase süngeks mänguks, kuna iga tegelane elimineeritakse süstemaatiliselt – film noir fatalism selle kõige teravamal kujul.\nFosteri jaoks võis Crashout olla ka põgenemiskatse; Tema pikas ja mitmekesises filmograafias, mis sisaldab Laureli ja Hardy lühikesi pükse, originaallugu filmile Mr. Smith Goes to Washington, ning pikka sarja väikese eelarvega vesterneid ja seiklusfilme, mis on tehtud ettevõttele Pine-Thomas Productions, on kindlasti vähe muud taolist. , mis tarnis Paramounti kaudu avaldamiseks B-kategooria filme. Crashout oli Fosteri esimene film pärast seda, kui tema seotus Pine-Thomasega lõppes vahutava 3-D muusikaliga Need punapead Seattle'ist ning filmi karmus ja jõhkrus, isegi ajal, mil ekraanivägivalla piirangud olid lõdvenemas, ei suutnud vaevalt eredamat filmi pakkuda. kontrast Fosteri varasema tööga.\nIlmselgelt on kaasatud ka teised käed, sealhulgas suurepärane operaator Russell Metty, kes teeb põletavalt intensiivseid, poore otsivaid lähivõtteid, mis viitavad aeg-ajalt Carl Theodor Dreyeri filmile Jeanne of Arc, ja Fosteri kaasstsenarist Hal E. Chester. produtsent, kes töötas samuti B-st välja. Samuti on suur võimalus, et musta nimekirja kantud kirjanik-režissöör Cy Endfield (hiljem kuulus sama karmi, matemaatiliselt fatalistliku Zulu poolest) andis filmile oma panuse vana sõbra ja ärikaaslase Chesteri kaudu (The Underworld Story). Ja selle kõige kohal näib hõljuvat Lupino kompromissitu vaim, kelle produktsioonifirma The Filmmakers tegeles filmi algse väljaandega.\nsophia loren nüüd 2018\nMehed põgenevad vanglast, kuid ainult selleks, et läbida rida mitte vähem kitsaid ruume: mahajäetud kaevandus, teeäärne kohvik, kus nad hoiavad hetkeks patroonid pantvangis, ülerahvastatud reisirong, mis vuliseb läbi California öö. Just rongis saab Thompsoni tegelaskuju, eluaegset vanglakaristust kandev mõrvar, aimu võimalikust alternatiivsest elust: tema kõrval istub noor naine (Gloria Talbott), kes naaseb oma kodulinna pärast seda, kui õpingud muusikakonservatooriumis ebaõnnestus. Ta astub impulsiivselt koos naisega rongilt maha, kuid grupi juht Bendix ei luba ühtegi üleastumist. Järgnev jada, mis asetseb väikest kaubabaasi ümbritsevas pimeduses ja vaikuses, on hingemattev oma kiiruse ja publiku ootuste julge trotsimise poolest.\nPõgenejate viimane vangla osutub kaugeks talumajaks, kus Kennedy tegelaskuju kohtab samamoodi võõrandunud vaimu: Beverly Michaels kui sotsiaalselt tõrjutud üksikema. Foster käsitleb nende kahe vahelist külgetõmmet väga tundlikult ja vaoshoitult, viidates selle külgetõmbe tugevusele, millel nad mõlemad teavad, et neil pole tulevikku, ja nende pettumuse sügavusele, kui see teadmine end välja kannab.\nWarner Baxter lahkus, tegutsedes Cisco Kidina Irving Cummingsi 1928. aasta varajases kõnelevas vesternis Old Arizonas.Krediit...Twentieth Century Fox Home Entertainment\nCrashout kuulub kogu sellesse vähenõudlikult ambitsioonikate, vaikselt teostatavate väikeste filmide klassi, mille viljakas olemasolu annab nii palju oma panuse klassikalise Ameerika filmikunsti ainulaadsesse staatusesse. Need filmid, mis nende esmaesilinastamise ajal kahe silma vahele jäeti või neid eiratud, pöörduvad tänu seiklushimuliste levitajate, nagu Olive, jõupingutustele meie tähelepanu uues kontekstis. Mida rohkem neid ilmub, seda rohkem olen kindel, et neid tuleb välja kaevata. (Olive Films; Blu-ray, 29,95 $; DVD, 24,95 $; ei ole hinnatud)\nSee varajane kõlav vestern, mille 20th Century Fox Home Entertainment on üllatavalt, kuid julgustavalt taastanud ja nägusa Blu-ray-väljaandes välja andnud, on silmapaistev peamiselt kahe asja poolest: parima meesnäitleja Oscari võitmine oma staari Warner Baxteri eest ja läks maksma selle esimese direktori Raoul Walshi parema silma eest. Algselt nii staariks kui ka lavastajaks seatud Walsh sai vigastada, kui jänes hüppas tema auto aknast sisse, mistõttu ta kummardus mõlemast rollist. Tema asemele tuli kangelasena Baxter, tema asemele asus tüüri juures kergemeelne Mehhiko bandiit Cisco Kid ja Irving Cummings, pädev Foxi funktsionäär, kellel puudusid Walshi ametlikud anded filmitegijana.\nKuigi suurem osa filmist koosneb staatilisest helilava interjöörist, on kaks jada, mille puhul olen nõus kihla vedama, et Walshi töö: avastseen läänelinna rajamisest koos esiplaani ja tausta tiheda interaktsiooniga, mis iseloomustab Walshi tööd sel perioodil, ja hilisem jada, umbes 68 minuti tähis, mis leiab, et Poiss karjatab veiseid aedikusse, enne kui tõrjub kahisevate rünnakutega. Kuigi Baxterit on monteeritud kahisevaks jadaks, on pikkadel võtetel ratsanäitleja (taustal näeme hämmastavaid bluffe, mille juurde Walsh naaseb The Big Traili jaoks kaks aastat hiljem) peaaegu kindlasti Walsh oma pikkade võtetega. Iiri pann oli tema laia mütsi all nõrgalt nähtav. (Fox Home Entertainment; Blu-ray, 24,99 dollarit; DVD, 14,98 dollarit; reitinguta)\nG.I. JOE: KÄttemaksu Jon M. Chu lavastas selle järje 2009. aasta filmile G.I. Joe: The Rise of Cobra, mis põhineb kaldu mänguasjatootja Hasbro kestval märulifiguuril. Taas astub eliitvõitlusüksus Joes vastamisi salaorganisatsiooniga Cobra, millel on õnnestunud Valgesse Majja paigutada võlts president. Osades Dwayne Johnson, Channing Tatum, Bruce Willis ja Jonathan Pryce. Neil Genzlinger kirjutas märtsis The New York Timesis, et iga teatri uksel peaks olema silt 'Ainult fännidele'. (Paramount; Blu-ray/DVD kombinatsioon, 39,99 $; DVD, 29,99 $; PG-13)\nFILLY BROWN Los Angeleses taotleb ladina räppar (Gina Rodriguez) oma unistusi staarist. Koos Edward James Olmose, Lou Diamond Phillipsi ja Jenni Riveraga; Lavastas Youssef Delara. (Indomina; Blu-ray, 29,95 dollarit; DVD, 19,97 dollarit; R)\nMIDSOMERI MÕRVAD: 1., 2., 3., 4. JA 5. seeriad Populaarne Briti müsteeriumisari inglise maakülas asuvast leebesõnalisest kriminaaluurijast (John Nettles), mis on nüüd ümber pakendatud koos episoodidega nende algses edastusjärjekorras. Külalisstaaride seas on tuttavad näod Emily Mortimer, Anna Massey, Jonathan Firth ja Julian Glover. (Acorn Media; DVD; iga seeria, $ 59,99; ei ole hinnatud)\nKURADI SELGKOND Guillermo del Toro 2001. aasta sünge fantaasia, mille tegevus toimub Hispaania kodusõja ajal kõrvalises orbudekodus, jõuab taastatud väljaandes Criterioni kollektsiooni. Koos Marisa Paredese ja Eduardo Noriega. Hr del Toro provotseerib teie karjeid ja värisemist, kuid teenib ka teie pisaraid, kirjutas A. O. Scott 2001. aastal ajalehes The Times. (Criterion Collection; Blu-ray, 39,95 dollarit; DVD, 29,95 dollarit; R)\nUDU John Carpenteri 1980. aasta üleloomulik põnevusfilm California rannikulinnast, mida ümbritseb võigas meteoroloogiline nähtus, antakse uuesti välja kollektsionääriväljaandes, mis sisaldab uusi ülekande- ja kommentaarilugusid. Osades Jamie Lee Curtis, Adrienne Barbeau, Janet Leigh, Hal Holbrook ja John Houseman. (Hüüa! Tehas; Blu-ray, 29,93 dollarit; DVD, 19,93 dollarit; R)\nfilm, kus poiss ja tüdruk põgenevad laagrist


Pealinn Santa Cruz – Puhka Tenerifel\nTENERIFE PEALINN SANTA CRUZ\nSaare põneva ajalooga pealinn Santa Cruz de Tenerife on üdini hispaanialik elukeskkond ning vähemalt Eesti mõistes ka igati korralik suurlinn. Loe Santa Cruzi kohta lähemalt pärast pildigaleriid. Vaata pilte:\nTenerife pealinn Santa Cruz de Tenerife asub saare kirdeosas ning Los Cristianose/Playa de las Americase/Costa Adeje puhkusepiirkonnast sinna jõudmiseks tuleb kiirteel selja taha jätta 80 kilomeetrit kütkestavaid ookeani- ja mägedevaateid. See teekond on väärt ettevõtmist.\nVana linn rikkaliku ajalooga\nSanta Cruz de Tenerife (algselt Real de la Santa Cruz) kui linna ametlik ajalugu sai alguse 3. mail 1494. aastal, ent inimasustus tänase Santa Cruzi piirkonnas on ligikaudu 2000 aastat vana. Aastatel 1833- 1927 oli Santa Cruz de Tenerife Kanaari saarte pealinn, seejärel määrati Santa Cruz saarestiku pealinna tiitlit kandma kordamööda Gran Canaria pealinna Las Palmasega. Et Santa Cruz on vana ja väärikas linn, näitab seegi, et juba 1901. aastal alustas siin sõitmist esimene tramm. Säilinud on ka osa vanalinna nauditavast, sajanditevanusest arhitektuurist. Tõenäoliselt üks tuntumaid sündmusi Santa Cruzi ajaloos on 1797. aasta 25. juulil hispaanlaste ja inglaste vahel peetud lahing, mille käigus inglased linna vallutada püüdsid. Selles lahingus kaotas oma parema käe brittide sõjaajaloo legend, kontradmidral Horatio Nelson. Nelsonilt käe röövinud hispaanlaste suurtükk (hellitusnimega „Tiigrikahur“) on huvilistele nähtav Santa Cruzi keskväljaku Plaza de España ehk Hispaania väljaku all asuvas väikeses muuseumis.\nKõrgkultuur, jalgpall, ostlemine...\nOma mitmekülgsuses pakub Santa Cruz elamusi vägagi erinevate huvidega inimestele, alates šopingusõltlastest (siinsed suured ostukeskused kipuvad pakkuma saare lõunaosa turismipiirkonna ostukeskustest oluliselt paremat valikut ja soodsamaid hindu) ja kõrgkultuurinautlejatest (aegade jooksul paljusid maailmakuulsaid artiste võõrustanud, pisut Sydney ooperiteatrit meenutav Auditorio de Tenerife kontserdimaja on muuhulgas koduks ka Tenerife sümfooniaorkestrile) ning lõpetades arhitektuurihuviliste ja jalgpallihaigetega. Viimaseid rõõmustab 24 000 inimest mahutav Estadio Heliodoro Rodríguez López, mida kasutab koduväljakuna oma parimatel päevadel Hispaania kõrgliigas mänginud (ja praegu Hispaania tugevuselt teises liigas, LaLiga SmartBank`is palliv) Club Deportivo Tenerife jalgpallimeeskond. Santa Cruzi jalgpallimurul on möllanud ka Hispaania rahvuskoondis, siin on alistatud näiteks Saksamaa, Šveitsi ja Slovakkia esindused.\nSuur karneval ja hea elukeskkond\n2020. aasta andmetel elas Santa Cruzis 209 194 inimest. Santa Cruz de Tenerife on sisuliselt ühte kasvanud oma naaberlinna, saare endise pealinna San Cristóbal de La Laguna`ga (158 911 elanikku), moodustades kokku ligi 370 000 elanikuga Kanaari saarte ja Eesti mõistes igati korraliku suurlinna. Muide, 2012. aastal paigutas mainekas Briti ajaleht The Guardian Santa Cruzi maailma viie parima elupaiga hulka.\nSelle kandi elanikud oskavad pidutseda! Santa Cruzi karneval (mis ühtlasi on Hispaania suurim ning kuuldavasti maailmas mastaapsuselt teine karneval Brasiilia Rio karnevali järel) on üleüldine massipidu, mis toob linna tänavatele möllama kümneid tuhandeid inimesi. Mõistagi on Santa Cruzis meeldiv aega veeta ka karnevalivälisel ajal. Sest erinevalt saare kuumimatest turismipiirkondadest ei ole siin ringi jalutades just eriti tihti (kui üldse) tarvis külg ees restoranide „sisseviskajate“, päikeseprilliärikate ja teiste pealetükkivate sehkendajate vahel laveerida.


Aasta eest rääkisin ma teile ühest raamatust, mida ma parasjagu lõpetasin ning mis on nüüd vahepeal ilmunud, ja täna tahaksin rääkida teile mõnedest vastuoludest, mida see raamat lõkkele puhus. Raamatu nimi on "Puhas leht", mis viitab levinud arusaamale, et inimteadvus on puhas leht ja et kogu tema struktuur tuleneb sotsialiseerimisest, kultuurist, kasvatusest, kogemusest. "Puhas leht" oli 20. sajandil mõjukas idee. Siin on mõned tsitaadid, mis sellele viitavad: "Inimsele puudub loomus," ütles ajaloolane Jose Ortega y Gasset; "Inimesel puuduvad instinktid" - antropoloog Ashley Montagu; "Inimaju on võimeline käituma igat moodi ja tal puudub soodumus ühekski käitumismalliks," teadlane Stephen Jay Gould.\nOn mitu põhjust kahelda, et inimteadvus on puhas leht, ja mõned neist tulenevad igapäevatarkusest. Nagu paljud inimesed on mulle aastate jooksul öelnud, igaüks, kellel on rohkem kui üks laps, teab, et lapsed tulevad maailma teatud temperamendi ja annetega - need ei tule täielikult väljaspoolt. Ja igaüks, kellel on nii laps kui ka koduloom, on kindlasti märganud, et laps, kes kuuleb rääkimist, omandab mingi inimkeele, aga koduloom mitte, ja seda eeldatavasti mingi kaasasündinud erinevuse tõttu. Ja igaüks, kes on olnud heteroseksuaalses suhtes, teab, et meeste ja naiste peas toimuv ei ole täpselt ühesugune. Minu meelest on ka üha rohkem teaduslike inimuuringute tulemusi, et me tõesti ei sünni puhaste lehtedena. Üks neist on antropoloogia vallast - uuring inimeste ühiste joonte kohta. Kui oled antropoloogiaga kokku puutunud, siis tead, et antropoloogid tunnevad professionaalset rõõmu, kui saavad näidata, kui eksootilised on teised kultuurid ja et leidub paiku, kus väidetavalt on kõik vastupidi kui meil. Aga kui selle asemel vaadata, mis on kõigil maailma kultuuridel ühist, siis selgub, et on olemas väga suur hulk käitumismalle ja emotsioone ja maailma seletamise viise, mida võib leida igast maailma ligi 6000 kultuurist. Antropoloog Donald Brown proovis kõiki neid loetleda, ja nende hulgas on esteetika, kiindumus ja ealine staatus, aga ka piimast võõrutamine, relvad, ilm, kontrollimispüüded, valge värv ja maailmavaade.\nKa geneetika ja neuroteadus tõestavad üha enam, et ajul on ülimalt peen struktuur. Selle uurimuse tegid neurobioloog Paul Thompson ja tema kolleegid, mille käigus nad mõõtsid tomograafiga hallolluse jaotumist ajukoore pindmises osas suurel hulgal inimeste paaridel. Nad kasutasid värviskeemi, mis näitab miline on aju erinevates osades oleva hallolluse paksuse seos eri inimeste puhul. Lilla tähendab, et seost pole, ja kõik värvid peale lilla tähendavad statistiliselt olulist seost. Nii juhtub siis kui võrrelda kahte suvalist inimest. Kui defineerida, siis kahel suvalisel inimesel ei saa hallolluse jaotus ajukoores olla vastastikkuses seoses. Selline on pilt, kui inimestel on pool DNA-st ühine - nagu erimunakaksikutel. Ja nagu näha, suured osad ajust ei ole lillad, mis tähendab, et kui ühel on ajukoor kusagilt veidi paksem, siis on tema erimunakaksikul samuti. Ja siin me näeme, mis juhtub, kui tegu on kahe inimesega, kellel on kogu DNA ühine - nimelt kloonide või ühemunakaksikutega. Ja nagu te näete, suurel osal ajukoorest on hallolluse jaotusel tihe vastastikune seos.\nNeed ei ole mitte ainult anatoomilised erinevused, nagu kõrvanibude kuju, vaid need mõjutavad mõtlemist ja käitumist, nagu kujutab hästi see kuulus Charles Addamsi koomiks: "Sündides lahutatud Malliferti kaksikud kohtuvad juhuslikult." Nagu näete, siin on kaks leiutajat, mõlemal ühesugused seadeldised süles, ja nad kohtuvad patendiameti ooteruumis. See koomiks polegi väga suur liialdus, sest uuringud identsete kaksikute kohta, kes sündides lahutati ja keda siis täiskasvanuna testiti, näitavad, et nad on hämmastavalt sarnased. Ja nii on iga sündides lahutatud identsete kaksikute paariga, keda kunagi on uuritud - aga vähem peab see paika sündides lahutatud erimunakaksikute puhul. Mu lemmiknäiteks on kaksikud, kellest üks kasvas üles katoliiklasena Saksamaal natside peres, teine juudi peres Trinidadis. Kui nad Minnesotas uurijate laborisse jalutasid, kandsid nad täpselt ühesuguseid tumesiniseid pagunitega särke, mõlemale meeldis võisaia kohvi sisse kasta, mõlemad kandsid ümber randme kummipaelu, mõlemad loputasid WC-d nii enne kui ka pärast selle kasutamist, ning mõlemale meeldis inimesi ehmatada liftis aevastamisega ja siis vaadata kuidas inimesed ehmatusest hüppavad. Muidugi - see lugu võib tunduda liiga hea, et olla tõsi, aga kui ka viia läbi virnade viisi psühholoogilisi teste, on tulemused samad - nimelt, sündides lahutatud identsetel kaksikutel on üsna hämmastavad sarnasused.\nKui nüüd arvestada, et nii terve mõistus, kui ka teaduslikud andmed seavad "puhta lehe" doktriini kahtluse alla, siis miks on see ikkagi nii populaarne idee? On mitu poliitilist põhjust, miks inimesed seda heaks mõtteks peavad. Esiteks, kui me oleme puhtad lehed, siis järelikult me oleme võrdsed, sest null võrdub null võrdub null. Aga kui lehele on midagi kirjutatud, siis mõnel võib seal olla rohkem kui teistel, ja selle arusaama järgi õigustaks see diskrimineerimist ja ebavõrdsust.\nTeine inimloomuse poliitiline hirm on see, et kui me oleme puhtad lehed, siis saab inimesi paremaks muuta - igivana unistus meie liigi täiuslikustamisest sotsiaalse inseneritöö kaudu. Aga kui teatud instinktid on kaasa sündinud, siis äkki mõned neist neavad meid igaveseks isekaks, eelarvamuslikuks ja vägivaldseks. Oma raamatus ma räägin sellest, miks need argumendid on tegelikult absurdsed. Lühidalt öeldes, esiteks, õiglus ei ole sama mis ühetaolisus. Nii et kui Thomas Jefferson Iseseisvusdeklaratsioonis kirjutas, "Me peame iseenesestmõistetavaks tõde, et kõik inimesed on loodud võrdsena," siis ta ei pidanud silmas, et "me peame iseenesestmõistetavaks, et kõik inimesed on kloonid." Vaid hoopis, et kõik inimesed on oma õiguste poolest võrdsed ja et iga inimest tuleb kohelda kui indiviidi, mitte suhtuda temasse eelarvamustega tema kuuluvuse põhjal mingisse inimrühma. Samuti, isegi kui me sündisime mingite halbade motiividega, siis ei vii see automaatselt halva käitumiseni. Sest inimmõistus on keerukas mitmeosaline süsteem ja mõned neist osadest saavad teisi vaos hoida. Näiteks on suurepäraseid põhjuseid uskuda, et praktiliselt kõik inimesed sünnivad moraalitunnetusega ja et meil on vaimsed võimed, mis lasevad meil ajaloost õppust võtta. Nii et isegi kui inimestel on isekaid ja ahneid impulsse, siis see pole koljus ainus asi, vaid seal on teised osad, mis neile vastu töötavad.\nOma raamatus ma käsitlen selliseid vastuolusid nagu need ja veel muid tulipunkte, kitsaskohti, valupunkte, tabuteemasid ja nii edasi - nagu kunst, kloonimine, kuritegevus, vaba tahe, haridus, evolutsioon, soolised erinevused, jumal, homoseksuaalsus, lapsetapp, ebavõrdsus, marksism, moraal, natsism, laste kasvatamine, poliitika, rass, vägistamine, usk, loodusvarade hävitamine, ühiskonnaehitus, tehnoloogiline risk ja sõda. Ja pole vaja mainidagi, et nende teemade puudutamisega on seotud teatud riskid. Kui ma raamatu mustandi valmis sain, saatsin selle mitmele kolleegile kommenteerida ning siin on näited nende vastukajast: "Pane oma maja juurde kohe heaga turvakaamera." "Ära looda enam kunagi saada mingeid auhindu, tööpakkumisi või kõrgeid kohti teadusühingutes." "Ütle oma toimetajale, et ta autori biograafias ei mainiks su kodulinna." "On sul tähtajatu leping?" (Naer)\nRaamat ilmus oktoobris ja midagi koledat pole juhtunud. Ma - nagu - põhjust närvis olla oli küll ja oli hetki, kui ma olingi närvis, teades ajaloost, mis on juhtunud inimestega, kes on võtnud vastuolulise seisukoha või avastanud midagi jahmatavat käitumisteaduste vallas. On palju juhtumeid, millest mõnesid ma raamatus mainin, kus inimesi on mõnitatud, natsideks nimetatud, füüsiliselt rünnatud, kriminaalkohtuga ähvardatud pelgalt vastuoluliste avastuste või nende üle argumenteerimise eest. Ja sa ei tea kunagi, millal sa mõne sellise miini otsa astud. Mu lemmiknäide on kaks psühholoogi, kes uurisid vasakukäelisi ja avaldasid mõned andmed, mis näitasid, et vasakukäelised keskmiselt jäävad kergemini haigeks, satuvad sagedamini õnnetustesse ja nende eluiga on lühem. Muide tänini pole veel selge, kas nende üldistus oli täpne, aga nende andmed tol hetkel näisid neid väiteid toetavat. Igatahes, üsna pea pommitati neid vihaste kirjade, surmaähvarduste ja selle teema keelustamisega mitmes teadusväljaandes, pahaste vasakukäeliste ja nende toetajate poolt. Ja nad tõesti kartsid postkastigi lahti teha, kogu selle sapi ja viha tõttu, mille nad tahtmatult esile olid kutsunud.\nNoh, õhtu on noor, aga raamat on juba pool aastat müügis olnud ja midagi koledat pole juhtunud. Ühtegi hullu tööalast tagajärge pole olnud - mind ei ole Cambridge'i linnast pagendatud. Aga ma tahtsin rääkida kahest tulipunktist, mis on äratanud kõige tugevamat vastukaja nende umbes 80 kriitiku poolt, kes on "Puhast lehte" kommenteerinud. Ma panen selle nimekirja korraks üles ja vaadake, kas te arvate ära, millised kaks - ma pakun, et ilmselt kaks neist teemadest põhjustasid ligi 90% vastukajast kõigis kriitikaartiklites ja raadiointervjuudes. Need ei ole vägivald ega sõda ega rass ega sugu ega marksism ega natsism. Nendeks on: kunst ja lastekasvatus. (Naer) Las ma jutustan teile, mis neid vihaseid vastukajasid tekitas, ja lasen teil otsustada, kas need väited on tõesti niivõrd üle mõistuse.\nAlustame kunstist. Inimeste ühiste joonte pikas nimekirjas, mida ma ühel eelmisel slaidil näitasin, on kunst. Kunagi pole avastatud ühtegi ühiskonda ka kõige kaugemas maailma nurgas, kus ei esineks midagi kunsti sarnast. Visuaalne kunst - pindade ja kehade kaunistamine - näib olevat inimkonna ühine joon. Lugude jutustamine, muusika, tants, luule - esinevad kõikides kultuurides ja paljud motiivid ja teemad, mis meile kunstis naudingut pakuvad, esinevad kõigis ühiskondades: sümmeetriliste kujundite eelistamine, korduse ja variatsioonide kasutamine, isegi nii spetsiifilised asjad, nagu see, et igal pool maailmas on luules read enam-vähem kolm sekundit pikad ja pausidega eraldatud. Aga teisest küljest, 20. sajandi teisel poolel räägiti tihti, et kunst käib alla. Ja ma olen kogunud umbes 10-15 artiklit kultuuriajakirjadest, mis halavad selle üle, et kunst käib tänapäeval alla. Ma toon teile paar tüüpilist näidet: "Me võime üsna kindlalt väita, et meie ajastu on languse ajastu, et kultuuristandardid on madalamad kui 50 aastat tagasi, ja et selle languse tõendeid võib näha igas inimtegevuse valdkonnas." Seda ütles T. S. Eliot veidi rohkem kui 50 aastat tagasi. Ja üks hiljutisem: "Lootus, et kõrgkultuur meie ajastul kestma jääb, muutub aina õhemaks. Tõsiseltvõetavad raamatupoed sulgevad oma uksi, tulu mittetaotlevad teatrid püsivad elus tänu sellele, et muudavad oma repertuaari kommertslikuks, sümfooniaorkestrid lahjendavad oma kavasid, avalik televisioon suurendab oma sõltuvust briti komöödiate kordussaadetest, klassikalised raadiojaamad kärbuvad, muuseumid toetuvad odavatele šõudele, tants sureb välja." Nõnda kirjutas Robert Brustein, kes oli kuulus teatrikriitik ja lavastaja, umbes viis aastat tagasi ajakirjas "New Republic".\nNo tegelikult, kunst ei käi alla. Ma arvan, et see ei üllata siin ruumis kedagi, aga iga mõõdupuu kohaselt vohab kunst praegu rohkem kui kunagi varem. Loomulikult on täiesti uusi kunstivorme ja vahendeid, millest mitmeid on siin nende päevade jooksul mainitud. Iga majandusliku mõõdupuu järgi on nõudlus kõigi kunstivormide järgi teravalt tõusmas, nagu võib järeldada teatripiletite hinna, müüdud raamatute arvu, avaldatud raamatute arvu, välja antud muusikasinglite või uute albumite arvu ja kõige muu põhjal. Terake tõtt selles kaeblemises, et kunst käib alla, on seotud kolme alaga. Üks neist on eliitkunst alates 1930-ndatest - näiteks teosed peamiste sümfooniaorkestrite repertuaaris pärinevad ajast enne 1930-ndaid või teosed, mida näidatakse suurtes galeriides ja prestiižikates muuseumides. Kirjanduskriitika ja analüüsi valdkond - umbes 40 või 50 aastat tagasi, kirjanduskriitikud olid nagu kultuurikangelased, nüüd on nad nagu rahvuslik nali. Ja humanitaaralade ja kunsti õppekavad ülikoolides, mis on mitme mõõdupuu järgi tõesti alla käimas. Õpilased hoiavad neist karjakaupa eemale, ülikoolid vähendavad investeeringuid kunsti ja humanitaarainetesse.\nSiin on diagnoos. Nad pole seda minult küsinud, aga nagu nad isegi tunnistavad, vajavad nad kogu abi, mis on saadaval. Ja ma pakun, et see pole kokkusattumus, et see väidetav allakäik eliitkunstis ja kriitikas toimus samal ajalooperioodil, kui inimloomuse eitamine oli laialt levinud. Üks kuulus tsitaat - internetist otsides võite seda leida tõesti kümnete kaupa inglise kirjanduse õppekavadest - "1910. aasta detsembris või selle kandis inimloomus muutus." See on parafraseeritud tsitaat Virginia Wolffilt ning on vaieldav, mida ta sellega täpselt silmas pidas. Aga on väga selge, vaadates neid õppekavasid, et nüüd kasutatakse seda tsitaati selleks, et öelda, et kõigi nende kunstivormide väärtustamine, mis olid sajandeid, aastatuhandeid paigas, hüljati 20. sajandil. Ilu ja nauding kunstis - ilmselt inimkonna ühine omadus - oli - seda hakati pidama imalaks, kitšiks või kommertslikuks. Barnett Newmanil oli kuulus tsitaat, et "modernse kunsti impulss on iha hävitada ilu", mida peeti väikekodanlikuks või maitsetuks. Ja siin on vaid üks näide. See on võibolla tüüpiline näide kuidas naist 15. sajandil visuaalselt kujutati; siin on tüüpiline näide, kuidas kujutati naist 20. sajandil. Ja nagu te näete - midagi on selles muutunud, kuidas kõrgkunst meeltele läheneb.\nTõesti, modernismi ja postmodernismi liikumistes oli visuaalne kunst ilma iluta, kirjandus ilma jutu ja süžeeta, luule ilma rütmi ja riimita, arhitektuur ja planeerimine ilma kaunistuste, inimmõõtme, roheluse ja loomuliku valguseta, muusika ilma meloodia ja rütmita, ja kriitika ilma konkreetsuse, esteetikahuvi ja tähelepanekuteta inimloomuse kohta. (Naer) Las ma toon teile näite, kinnitamaks seda viimast väidet. Siin - üks kuulsamaid meie aja inglise kirjanduse õpetlasi on Berkeley professor Judith Butler. Ja siin on näide ühest tema analüüsist: "Liikumine strukturalistlikust põhjendusest, milles kapitali mõistetakse kui ühiskondlikke suhteid üsna homoloogselt struktureerivat tegurit, hegemoonliku seisukohani, milles võimusuhteid võib korrata, koondada ja reartikuleerida, tõstatas struktuurilise mõtlemise temporaalsuse küsimuse ja tähistas pööret Althusseria teooriast, mis võtab struktuurseid totaalsusi kui teoreetilisi objekte ..." Saate põhimõttest aru. Muuseas, see üks lause - seda on grammatiliselt lausa huvitav uurida. Igatahes, argument "Puhtas lehes" on, et kõrgkunst ja kunstikriitika 20. sajandil, kuigi mitte kunst üleüldiselt, on põlanud ilu, naudingu, selguse, mõttesügavuse ja stiili. Inimesed hoiavad kõrgkunstist ja kriitikast eemale. Milline mõistatus - huvitav küll miks? Selgus, et see oligi raamatu kõige vastuolulisem väide. Keegi küsis minult, kas ma pistsin selle nimelt sinna, et viha soo ja natsismi ja rassi aruteludelt kõrvale juhtida. Ma ei kommenteeri. Aga kahtlemata tekitas see energeetilise reaktsiooni paljudes ülikooli professorites.\nJa teine tulipunkt on lastekasvatus. Selle arutelu alguspunktiks on fakt, et me kõik oleme lastekasvatusliku tööstuskompleksi nõuannetest mõjutatud. Siin on üks tüüpiline tsitaat ühelt segaduses emalt: "Nõuandeid lastekasvatuse kohta on nii palju. Ma pean oma lastega palju füüsilisi tegevusi tegema, et sisendada neisse tervisespordi harjumust, et neist kasvaksid terved täiskasvanud. Ma pean korraldama kõiksugu intellektuaalseid mänge, et nad kasvaksid targaks. Ja on igasuguseid mänguvõimalusi - savi sõrmeosavuse jaoks, sõnamängud edukaks lugemiseks, suure liikumise mängud, väikse liikumise mängud. Võiksin pühendada kogu oma elu otsustamisele, mida oma lastega mängida." Ma arvan, et kõik, kes on hiljuti lapsevanemad olnud, mõistavad seda ema.\nSiin on lapsekasvatuse kohta mõned kainestavad faktid. Enamik uuringuid lastekasvatuse kohta, millel need nõuanded põhinevad, on kasutud. Need on kasutud, sest need ei arvesta pärilikkust. Nad mõõdavad mingit seost selle vahel, mida lapsevanemad teevad ja milliseks lapsed kasvavad, ja eeldavad, et see seos on põhjuslik: et lastekasvatusmeetod vormis lapse. Vanematel, kes oma lastega palju räägivad, on lapsed, kes kasvavad sõnaosavateks, vanematel, kes oma lapsi löövad, kasvavad lapsed vägivaldseteks, ja nii edasi. Ja väga vähesed uuringud arvestavad võimalust, et vanemad annavad edasi geene, mis suurendavad tõenäosust, et laps on sõnaosav või vägivaldne ja nii edasi. Seni, kuni neid uuringuid pole korratud adopteeritud laste peal, kus lapsevanemad loovad lapse keskkonna, kuid mitte nende geene, pole meil võimalik teada, kas need järeldused on tõesed.\nGeneetiliselt kontrollitud uuringute tulemused on kainestavad. Meenutage Malliferti kaksikuid: sündides lahutatud, kohtuvad nad patendiametis - üsna sarnastena. Mis oleks juhtunud kui Malliferti kaksikud oleksid koos üles kasvanud? Te võite arvate, et siis oleksid nad veel sarnasemad, sest neil oleksid mitte ainult samad geenid, vaid ka sama keskkond. See teeks nad ülisarnasteks, eks? Vale. Identsed kaksikud või ükskõik millised õed-vennad, kes sündides lahutatakse, ei ole omavahel vähem sarnased kui need, kes koos üles kasvasid. Kõik, mis sinuga nende aastate jooksul mingis kodus juhtub, ei näi jätvat mingit püsivat märki ei sinu iseloomule ega intellektile. Paralleelne järeldus, tuletatud hoopis teise metoodikaga, on see, et koos kasvatatud adopteeritud õed-vennad - peegelpilt olukorrast, kus identsed kaksikud on eraldi kasvatatud, neil on samad vanemad, kodu, naabruskond, aga geenid pole ühised - ei kasva üleüldse sarnasteks. Olgu, kaks erinevat uurimistööd sama järeldusega.\nSee näitab, et pikas perspektiivis ei mõjuta lapsi mitte nende vanemad, vaid osaliselt - ainult osaliselt - nende geenid, osalt nende kultuur - antud riigi kultuur üleüldse, ja laste endi kultuur, nimelt nende sõpruskond - nagu me kõik täna Jill Sobule'ilt juba kuulsime, see on lastele väga tähtis - ja väga suurel määral, suuremal määral, kui inimesed tunnistada tahavad, juhus: juhuslikud sündmused aju arengus juba emakas, juhuslikud sündmused elu jooksul.\nLas ma lõpetan ühe mõtteteraga, et jõuda tagasi põhiteema juurde. Ma arvan, et inimloomuse teadused - käitumisgeneetika, evolutsiooniline psühholoogia, neuroteadus, kognitiivne teadus - raputavad lähiaastatel üha enam erinevaid dogmasid, tegevusalasid ja juurdunud poliitilisi tõekspidamisi. Ja see seab meid valiku ette. On valida, kas pidada mõningaid fakte inimeste kohta või teemasid tabudeks, keelatud teadmiseks, kuhu mitte seigelda, sest sellest ei tule midagi head, või kas peaksime neid ausalt uurima. Mul on sellele küsimusele oma vastus, mis tuleb 19. sajandi suurelt kunstnikult Anton Tšehhovilt, kes ütles: "Inimene muutub paremaks, kui sa talle näitad, milline ta on." Ja ma arvan, et mul pole võimalik oma argumenti enam ilmekamalt sõnastada.


Mis päevakulised – O? | Liina Weblog\nMis päevakulised – O?\nKeila-Joa teisipäevak oli OK Nõmme / Orioni päevak oma parimas mahlas. Mul tekkis pärast seda päevakut juba kerge sportlik huvi teisipäevakutel käia, et näha millega o-söpru taaskord üllatatakse, sest need korraldajad ikka oskavad.\nNäiteks ühel päevakul olla peakorraldaja vastus märkusele, et ühes punktis SI-jaam ei tööta olnud, et “ma pöhimötteliselt ei vaheta seal jaama ära, las inimesed öpivad, et siis peab komposteerima”. Oot, misasja? Ütle aitäh ja proovi teha nii, et sulle sissetoovatel o-söpradel oleks hea meel ja nad tahavad ka edaspidi tulla, mitte ära hakka rääkima kui rumalad on metsajooksjad. Sellist klienditeenindust näen küll esimest korda. Samas näed, inimesed ikka käivad.\nMa ei ole siiamaani päris täpselt aru saanud, mis häda on teisipäevakutel nende jooksupunktide ära peitmisega. Pöhimötteliselt on kaks varianti: 1) vötad joostes ratta-o punkti, see tähendab seda, et punkt on küll legendi järgi augus, aga reaalselt on see augu serval tee peal; 2) vötad joostes jooksu-o punkti, siis pead otsima seda punkti augus pöhjast ja vöimalusel pöösa alt, sest muidu oleks ju liiga lihtne. Mis oleks kui jooksjad ei peaks läbima ratta-o punkte ja jooksjad saaksid punkte vötta ilma, et peaksid kuskilt puutüve alt neid norguvajunud punktitäihiseid otsima.\nKeila-Joal oli veel üks “tore” lugu. Start oli toredasti lähedal, aga finiš see-eest oli viidud üle jöe sinna Keila-Joa pargi parklasse. Löpetasin oma jooksu ära ja olin hetkeks hämmingus, et mis nüüd siis saab, sest ühkti viita ei olnud, et kuhu minema peab ja kus saab ajad maha lugeda? Ka enne starti ei jäänud kuskilt silma märget, et finišist tuleb tulla keskusesse, kus on mahalugemine. Oleks palju loota, et see info oleks üleval juba eelnevalt kodulehel, sest oknomme.ee koduleht on tehtud vöimalikult primitiivseks. Kohalesöiduskeem on tavaliselt selline, et pead tükk aega pead murdma, aru saamaks millist kaardifragmenti püütakse kuvada. Google mapsi link on ilmselt liiga körge teadus. Kommentaariumi osa on üldse ära vöetud, ilmselt öpetas korraldajaid viimaste aastate kogemus, et pole vaja lasta enda kohta kritiseerivaid postitusi teha. Mis oleks, kui teeks nii, et inimestel ei teki seda soovi? Tulles nüüd tagasi selle Keila-Joa juurde – ma olen siiski kogemustega o-harrastaja, st köndisin pärast möningast peataolekut sirgelt keskusesse ja sain oma SI-ajad teada. Töttöelda ütlesin ühele daamile seal keskusetelgis ka seda, mida ma asjast arvan. Natuke on kahju, et peakorraldajat seal ei olnud. Oleks tahtnud tema vabandust kuulda.\nRajameistrile aga (vöi äkki tollele teisele peakorraldajale, kes rajameistritele juhiseid annab) tahaks öelda, et kui sul oli vastupandamatu tung päevakulised teiselepoole jöge ajada, siis oleks vöinud olla seal start ja finiš siiski sportlassöbralikult keskuse lähistel. Pole ju palju palutud? Ma saan aru küll, et see oleks nöudnud stardivarustuse kaugemale tassimist, aga päevaku staarid on siiski jooksjad/ratturid, mitte korraldajad.\nUuuuuuh, küll oli hea ennast praegu tagantjärele välja elada :)\nps ilmselt käin ma ka järgmisel hooajal teisipäevakutel\nseptember 29, 2017 at 2:40 p.l.


tõde silla augustamise kohta\nTõde silla augustamisest\nAugustamine võib teie välimuse täielikult muuta (või murda). Sõltuvalt sellest, kust te selle saate, kas see on teie kõrva peal, näiteks heeliksi augustamine või mõnel muul kehaosal võib täiuslik augustamine teie välimust täielikult tõsta ja anda teile närvilise ja laheda meeleolu. Selle meeleolu säilitamiseks peate siiski veenduma, et saate selle augustamise eest hoolitseda. Ainulaadsed augustamised, nagu sillaaugud, on eriti olulised hoolitsemisel ja jälgimisel.\nMida peate siis enne silla augustamist saama? Mis puutub sellesse, siis peate veenduma, et olete teadlik augustamise protsessist ja selle eest hoolitsemisest.\nMida peaksite silla augustamisest ootama?\nSillaauk, tuntud ka kui Erli augustamine, klassifitseeritakse tehniliselt pindauguks, kuna see ei torgi kõhre, nagu kõrvaauk (via Lärm ). Valutase on tundlikumate kehaosadega võrreldes madalam (via Augustamise maania ). Teil võib esineda mõningast turset või valu, kuid enamik valu on seotud klambritega, mida teie augustaja kasutab enne nõela naha libistamist.\nEhete valimisel tuleb Byrdie soovitab valida kumera kangiga. Kui aga märkate silmanurgast ribasid, vajate väiksemat ehet.\nParanemisprotsess on suhteliselt lihtne - paranemine peaks võtma kuskil kaheksa kuni 12 nädalat, mis on palju vähem kui mõnel kõhre augustamisel, näiteks merikarbi augustamine . Hoidke meik, karmid puhastusvahendid ja juuksetooted sellest eemal, kuni see paraneb, ja kui teil on augustamisega probleeme, pöörduge oma augustaja poole ASAPi poole.\nMillised on silla augustamisega seotud riskid?\nKuna see läbistab pehmet nahka, on tõenäoline, et augustamine võib tõrjuda või rännata. Tagasilükkamine toimub siis, kui asetate kehasse võõrkeha (see on antud juhul augustamine) ja teie keha peab seda teie tervisele ohuks ( Byrdie ). Ränne juhtub siis, kui augustamine liigub ühest kohast teise ja kui see jätkub piisavalt kaua, saab selle täielikult tagasi lükata.\nMõlemal juhul, kui te ehteid liikvel olles suhteliselt kiiresti välja ei võta, võib teil tekkida armide või nakkuse oht. Selle vältimiseks peate veenduma, et teie valitud augustaja on seda tüüpi augustamistel kogenud ja hästi kursis. Nad teavad täpselt, kui palju nahka torkida ja kuidas võimalikke probleeme lahendada, ja kui teie augustamine tundub olevat migreeruv, võivad nad aidata teil seda ka läbi töötada, isegi kui see tähendab augustamise eemaldamist.\nKui teil on kahtlusi, veenduge alati, et teete alati oma uurimistööd ja teate, mida te oma keha teete, kui otsustate oma keha läbi torgata. See on lahe kehakunst, kuid peate hoolitsema selle eest.


Probleemid patsiendil kui tsüstiit - Tsüstiit pärast operatsiooni: kõhuoperatsioon, katetreerimine, ravi, soovitused\nProbleemid patsiendil kui tsüstiit. Mida teha, kui ravim ei toimi?\nOluline on sobiliku treeningu valik ja sellega regulaarselt tegeleda. Haiguse nakkuslik olemus ei jäta patsiendile võimalust - see ei kao iseenesest. Pärast ravi möödub sümptomaatiline kompleks, seisund paraneb, relapsihoogude oht väheneb.\nSünnitusjärgselt reeglina uriinipidamatus kaob kuue nädala kuni kolme kuu möödudes. Kui kaebused püsivad üle kolme kuu, siis sageli uriinipidamatus ka jääb. Kas keisrilõige kaitseb naist uriinipidamatuse tekke suhtes, on dr Kadastiku hinnangul vastukäivaid seisukohti, kuid siiski enamuses arvatakse, et keisrilõige vähendab selle tekke ohtu. Menopausi saabudes langeb naistel naissuguhormoonide tase, mille tagajärjel lõtvuvad koed, kaasa arvatud ka vaagnapõhja stuktuurid.\nKudede kollageensisaldus on erinev, kellel on seda vähem, on ka koed nõrgemad. Kristo Ausmees kinnitab samuti, et inimese vananedes muutub kusepõie talitlus ning põhjuseks võib olla kusepõie mahu vähenemine, väikevaagna lihaste nõrkus ja ureetrasfinkteri toonuse langus. Seetõttu suureneb jääkuriini hulk kusepõies. Probleemi täpsustamiseks peab lisama, et uriinipidamatus ei probleemid patsiendil kui tsüstiit ainult alumiste kuseteede funktsioonihäire.\nSelle häire kujunemises on oluline osa ka inimese vaimsel seisundil, eluviisil ja keskkonnafaktoritel. Tavaliselt jaotatakse seda ägedaks pöörduvaks e mööduvaks ja krooniliseks püsivaks vormiks. Uriini hulk probleemid patsiendil kui tsüstiit reeglina väike.\nSel juhul ei esine öist urineerimist, urineerimissagedus on tavapärane. Tavaliseks põhjuseks on vaagnapõhjalihaste nõrkus.\nAntud uriinileke võib olla põhjustatud ka kusiti hüpermobiilsusest ja kusiti seesmise sfinkteri puudulikkusest. Tekkemehhanismi seostatakse naistel kõige enam raseduse ja sünnitamisega.\nTunginkontinentsust võivad põhjustada ka kuse-suguelundite haigused: tsüstiit, põiekivid, põiedivertiiklid jt. Vanusega seoses tõuseb antud uriinipidamatuse vormi esinemine. Segavorm-inkontinents tekib stress- ja tunginkontinentsi koosesinemisel. Selle probleemiga võivad naistearstid dr Kadastiku hinnangul lühiajaliselt kokku puutuda sünnitusjärgsete patsientidega harva.\nDiagnostika Dr Kadastik rõhutab, et oluline on õige diagnoos, kuna ravi on erinev sõltuvalt uriinipidamatuse tüübist.\nRaskemate vormide korral on soovitatav patsient uroloogile suunata. Vajadusel konsulteerida ka neuroloogiga. Oluline informatsioon on urineerimiskordade, uriinihulga, kasutatavate pesukaitsmete või suuremate mähkmete kohta. Arsti töö hõlbustamiseks on soovituslik urineerimispäeviku täitmine kahe järjestikuse ööpäeva kohta. Välisvaatluse käigus on võimalik hinnata tupeseinte allavajet. Ta lisab, et oluline on kaasuvate haiguste esinemine närvihaigused, diabeet jneeelnevate günekoloogiliste operatsioonide olemasolu ja informatsioon tarvitavate ravimite kohta.\nOluline on sobiliku treeningu valik ja sellega regulaarselt tegeleda. Stressuriinipidamatusega patsiendid ei saa harrastada tavaaeroobikat, joosta, tegeleda ekstreemspordiga nt langevarjuhüpped jne. Bodypump võib süvendada vaagnapõhjalihaste lõtvust. Soovitatavad on Pilates ja jooga, hästi mõjuvad ka kepikõnd, ujumine, vesiaeroobika, rattasõit. Esmakordselt on nüüd Eestis Norra füsioterapeudi Kari Bø poolt koostatud ainulaadse vaagnapõhjalihaste harjutuste treeningu programm. Seda saab iga naine ikka ja uuesti vaadata kuivaks.\nKäitumisteraapia kuulub antud inkontinentsi esmase käsitluse valu rasestumisvastaste vahendite kõhu allosas. Siia probleemid patsiendil kui tsüstiit põietreening planeeritud ennetav põie tühjendamine ja edaspidi WC-s käimise sageduse pikendamine 20—30 minuti kaupa. Medikamentoosses ravis kasutatakse dr Kadastiku kinnitusel põhiliselt antikoliinergilisi preparaate.\nSelle tagajärjel suureneb põie funktsionaalne maht. Enim on kasutusel oksübutüniin, millel on lisaks halb kõht valus allosas mida teha anesteetiline ja silelihaseid lõõgastav toime.\nNeid preparaate kasutatakse nii tung- kui ka harvematel juhtudel stressinkontinentsuse ravis. Viimasel ajal soovitatakse stressinkontinentsuse raviks uuema põlvkonna antidepressanti duloksetiinselle preparaadi kõrvaltoimena on leitud kusiti toonust tõstvat toimet.\nJatkata parast tsustiit Kui patsient pääseb haiglaravilt koju, ei pruugi see alati tähendada, et ta on täielikult paranenud. Maitsetaimi infusioonide jaoks saab osta apteegist. Kui kaua tsüstiit kestab kroonilise prostatiidiga mehel, on võimatu ennustada.\nUriinipidamatuse ennetamiseks soovitab ta loobuda suitsetamisest kroonilise köha põhjustajalangetada vajadusel kehakaalu, olla sportlik nii palju kui võimalust ja aega, hoiduda infektsioonidest põie, günekoloogilistestolla positiivse mõtlemisega. Lisainformatsiooni saamiseks sobib portaal www.\nKristo Ausmees rõhutab meeste uriinipidamatuse ravis esmalt igapäevase elustiili korrigeerimise tähtsust. Seega peaks korrigeerima individuaalseid toitumis- ja vedeliku tarbimise harjumusi. Meestele on üheks kindlamaks vanusega seotud uriinipidamatuse tekke välistamise profülaktikaks teadlik eesnäärme kontroll koos monogaamse ja regulaarse seksuaaleluga. Ravimeid kasutatakse dr Ausmehe sõnul tavaliselt üliaktiivse kusepõie ja ülevooluinkontinentsi ravis, viimastel aegadel on tema sõnul saadud häid tulemusi ka stressinkontinentsuse korral.\nKirurgiline ravi probleemid patsiendil kui tsüstiit enim näidustatud iatrogeensetest põhjustest nt radikaalne prostatektoomia tingitud inkontinentsi korral.\nTuleb meestega rääkida avatud kaartidega, kirjeldada väikevaagna organite haiguste põhjuseid, seoseid ja ravivõimalusi. Usun, et sobivas ajas ja ruumis annab see ka soovitud tulemusi. Sõltumata vanusest ja vaimsest seisundist on uriinipidamatus ebanormaalsus, mis vajab ravi.


Thela aed ja kodu: Mustrid ja valgus\nTii 22. november 2015 23:57\nTäna ma just mõtlesin, et uskumatu, aga oligi nagu juba tekkinud igatsus raagus puude graafiliste mustrite järele.\nMUHEDIK 23. november 2015 01:05\nRaagus võrad on imeilusad. Eriti siis, kui nad härmas on, aga teile sinna pole seda õnne vist näha antud.\nthela 23. november 2015 10:57\nVahel harva meile ikka härmatist antakse ka. Kuigi isegi mitte igal aastal.


Esimene koosolek 5. aprillil 2002\nVõtsid osa: Mikk Titma (Tartu Ülikool), Jaak Uibu (Euroülikool), Marje Joosing (Konjuktuuri Instituut), Maarike Harro (Tartu Ülikool), Raivo Palmaru (Akadeemia Nord), Arvi Vask (Lõuna-Eesti haigla), Alari Purju (Tallinna Tehnikaülikool), Katri Raik (Narva Kolledž), Erik Terk (Tuleviku-Uuringute Instituut), Sulev Valner (Maaleht), Ago Laius (Jaan Tõnissoni Instituut), Aadu Luukas (Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon), Andra Veidemann (Presidendi Kantselei), Jana Krimpe (Presidendi Kantselei)\n1. Töö korralduslikud alused.\nSotsiaalkomisjoni eesmärgiks on pakkuda lahendusi Eesti elu probleemidele, mis seonduvad elukvaliteediga. Vaatenurga spetsiifika kohaselt ei tegele komisjon ühiskonna või selle institutsioonide korralduses ilmnevate probleemide, vaid inimese elu ja selle kvaliteeti oluliselt mõjutavate teguritega. Tegevuse väljundiks võib olla kuni Vabariigi Presidendi seadusandlik initsiatiiv Riigikogus.\nKomisjon töötab Presidendi juures ühiskondlikel alustel vastavalt enda huvidele ning võimalustele. Peale komisjoni istungite, mis toimuvad kord kvartalis, toimub töö väiksemates konkreetsetele probleemidele lahendusi otsivates töögruppides. Komisjoni töö kestuseks on 2 aastat, mille jooksul keskendume 3-4 probleemile.\nTöökorraldus peab lähtuma eelkõige presidendiinstitutsiooni iseloomust, selle pädevusest, presidendi rollist (president kui arvamusliider).\nValdkondade käsitlemisel on oluline probleemi formuleerimine, tähelepanu keskendamine, soovituste ja reaalsete lahenduste pakkumine, indiviidikeskne lähenemine, strateegiliste suundade väljatoomine.\n2. Ühiskondliku kokkuleppe võimalused.\nÜhiskondliku kokkuleppe osapoolte suhtes oli pakutud kolm mudelit:\nMudelite juures on kerkinud järgmised küsimused, mis vajavad vastuseid tulevatel koosolekutel:\n- Kuidas/kas kokku leppida gruppide (kokkuleppe osapoolte) sees?\n- Milles kokku leppida?\n- Kes on volitatud ühte või teist gruppi esindama?\n- Kirjalik dokument versus tahe?\nLeiti, et vajalik on valmistada ette küsimuse laiem arutelu ühiskonnas. Planeerida sügisel konverents, kuhu kutsuda nt Iirimaa, Hollandi ja Rootsi eksperte. Valmistuda idee regionaalseks tutvustuseks.\n3. Sotsiaalsete probleemide loetelu koostamine.\nKomisjoni liikmed esindavad järgmisi valdkondi:\n- Meedia ja kommunikatsioon\n- Regionaalne meedia\n- Üldine majanduslik areng (EL raamistik)\n- Rahva tervis\n- Haridus (praktiline regionaalne aspekt)\n- MTÜ-d, kodanikuühiskond\n- Laste ja noorte tervis\n- Majanduslik ja sotsiaalne deprivatsioon\n- Eesti majanduslik konjunktuur (tarbijaskond)\n- Alkoholi tarbimise probleemid\n- Võrdne kohtlemine (perevägivald)\n- Sotsiaal-poliitiline aspekt\n- Rahvusvähemused (integratsioon)\n4. Esitatud probleemide hierarhia.\nKomisjon jaotub töögruppideks, kelle ülesandeks on käsitletava teema ettevalmistamine ja esitlemine komisjoni liikmetele. Järgneb arutelu.\nOluliste probleemidena on esitatud:\nVastav pakutud probleemide hierarhia:\nMoodustada järgmised töörühmad, mis valmistavad komisjoni järgmiseks istungiks ettekanded (nimekirjad on avatud):\nI Kodanikuühiskond (Agu Laius, ...)\nII. Haridus (Mikk Titma, Katri Raik, ...)\nIII. Ühiskondlik kokkuleppe (Alari Purju, Erik Terk ...)\nIV. Demograafia (Jaak Uibu ...)\nV. AIDS (Maarike Harro)\nJärgmisel istungil esitavad probleemgrupid oma kava tööst probleemidega.\nJärgmine komisjoni istung viia läbi Paslepas orienteeruvalt mai lõpus.


Teekond...: Lebloni tänavaturg\nViimastel päevadel on Rios ilm kehv. Enamasti sajab nagu oavarrest, ülejäänud aja on lihtsalt pime ja sombune. Mis siis sellise ilmaga ikka muud teha, kui rahuldada oma kirge hea toidu vastu.\nTäna hommikul võttis perenaine Vera (või "Dona Vera", nagu turukaupmehed teda hüüavad) mind kaasa Lebloni iganädalasele tänavaturule. Lihtsalt taevalik, milline valik, milline värskus ja millised värvid. Vera on sellel turul käinud juba 20 aastat, nii on tal iga kauba ostmiseks välja kujunenud "oma müüja". Kui Vera raha koju unustab, pole hullu, müüjad annavad kauba talle niisama - küll millalgi maksab.\nTurulkäigu tulemusena tuli välja, et itaallase juurtega Vera ei oska risotot teha. Nii et ma õpetasin itaallasele, kuidas teha beebi-suvikõrvitsa ja suvikõrvitsaõite risotot. :)\n00:04 | Category: Brasiilia | 8 comments\nOn 13. juuni 2009 07:48 , Anonüümne ütles ...\nMõnedele asjadele oskan ma nimed anda, aga mitut pilti vaatasin lihtsalt kui kaunist värvimängu. Super! Eestis on samuti vihmane ilm, jahe ka, mistõttu igasugune värske kraami kasvamine võttis veel hoog maha. H Saaremaalt\nOn 13. juuni 2009 09:38 , Anonüümne ütles ...\nJah, Eestis,Tallinnas on ka väga vastikud jahedad pigem sügist kui suve meenutavad ilmad.\nAga need pildid teevad ikka jubedalt kadedaks küll---tahaks ka niiiiiiii väga sinna. Õnneks teie superkirjutised leevendavad natukenegi seda. Jõudu ja jaksu teile pikal ja huvitaval reisil.\nOn 14. juuni 2009 02:41 , Juc ütles ...\nH., nii kahju et teil seal j2lle kehv suveilm on. loodetavasti ei hakka see alati nii nyyd olema, eelmine aasta oli ju puhta kohutav.\nJane, nii tore, et meie kirjutistest veidi leevendust leiad. suured t2nud heade soovide eest.\nOn 14. juuni 2009 21:42 , Merlin ütles ...\nTervitused! Nagu eelnevadki kirjutajad maininud, sajab meilgi siin Tartus nagu oavarrest ja nii on juba mitu head päeva olnud; täna kisub veel jahedamaks ka...Eile oli siis ka Tartu laulupidu ja nagu ikka kombeks õnnistas taevataat seda päeva pideva sajuga. Käisime ka kohal, kuna Tormi ka esines; vaatamata kehvale ilmale, oli rahvast tohutult kohal, aga muidu on laulupeod ikka toredad ja Tartu oma eriti kodune.\nMul endiselt tööl väike koormus ja paljud päead veedan lihtsalt kodus toimetades; no küll on mõnus. Täna vaatasin ka o tähega suhtlusportaalis, et Anx väikse pliksi pildi ka üles pannud, nimeks Laura; sel aastal vist ühist katsikut sinna ei toimu...kuna Sina ju puudu...\nTeie elu seal igati mõnus, tahaks ka:)\nToredat reisijätku ja päikest!\nJätkan endiselt teie blogi tsekkamist:)Varem pole kellegi reisiblogi niimoodi jälginud:)\nOn 15. juuni 2009 00:55 , Kairit ütles ...\nTere Juta & CO!\nMeie ka teie fännid, räägin Jaan Robertile Manni tegemistest ja ta kuulab huviga, aga ei kommentaari :)\nSa oled ikka päris kirjanik kohe.\nOotame uusi jutte!\nKairit ja mehed\nOn 15. juuni 2009 04:36 , Juc ütles ...\nMerlin, tore sind siin n2ha. kodus toimetada on ka kaif, nii et sinu elu ka m6nus. ilmaga on teil kyll hullud lood, hirm tuleb peale,et kas nyyd hakkabki nii olema. igatahes, j6udu sulle ja head kaasaelamist.\nKairit, sind ka v2ga vahva siin n2ha. Mann tervitab Jaan Robertit ja k2seb edasi 6elda, et ta tahaks Jaaniga kindasti m2ngida veel ja kohtuda peale reisi. :) Loodetavasti l2heb sul endal ka k6ik ilusti ja ootame siis h2id uudiseid. aa, ja ait2hh komplimendi eest ka :)\nOn 15. juuni 2009 10:39 , evake ütles ...\nTõesti lahedad pildid, kahjuks on ainult osad tuttavad:) Eile alondra hõikas ja mina ütlesin aksule, et mine vaata, ta hõikas sind ja aksu ütles, et ei sa kuulsid valesti ta hõikas manni:):)?! ta vist igatseb teda....arvas alex. Meil on suht palju ka siin sebimist, kairet tütrel tuleb sünna, siis mõned lõpetamised, siis Kadi pulm on laupäeval ja siis jaanipäev. Alguses mõtlesime paatidega minna jaani pidama aga lubab ikka vihma ja kus sa siis ikka lähed, eks näis. Eile tegime sauna ja nagu ikka pühapäev. Meil on telekas katki juba nädal aega, nii naljakas on õhtuti raadiot kuulata, mitte et ma suur telekafänn oleks aga kuidagi harjumatu. Vot nii on see meie ilmaelu:) Alex joonistab ja alodra segab teda, vaene ALex, väike teeb talle liiga:):):) olge siis mõnsad ja pilte on alati mõnus vaadata.\nOn 16. juuni 2009 05:11 , Juc ütles ...\nEvake, teil on jah ilmaga ikka päris hullud lood. Hirmus hakkab, äkki jääbki nüüd nii. a tegemist teil siis palju, nagu eesti suvi ikka. tervia kõiki, alexit, alondrat, lennot, vanaema, ema, isa, pruutpaari ja kõiki. Ütle Kallele ka, et las kirjutab meilile. alondrat tahaks küll näha, kindlasti tegija. mis ta juba teeb? meie nüüd paar päeva sao paolos.


95-aastase hooldekodu patsiendi tapnud mees nimetas tegu oma elu eesmärgiks - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n95-aastase hooldekodu patsiendi tapnud mees nimetas tegu oma elu eesmärgiks\nWilliam Hawkins tappis 95-aastase mehe ja nimetas seda oma elu suurikas saavutuseks.\nÜks Florida mees tunnistas, et tappis oma endise pruudi 95-aastase armukese, sest mees oli kõigis tema hädades süüdi ja tapatööga täitis ta oma elu eesmärgi.\n47-aastane William Hawkins sisenes 5. jaanuaril Florida hooldekodusse, kõndis personalist mööda, sisenes oma endise pruudi 95-aastase peigmehe tuppa ja lämmatas mehe surnuks, vahendas BuzzFeed.\nMeest märganud hooldekodu töötaja hüüdis, et keegi helistaks häirekeskusesse, kui nägi, kuidas Hawkins hooldekodu patsienti lämmatas.\nVaatamata tabamispüüdlustele õnnestus Hawkinsil enne politsei saabumist hooldekodust põgeneda.\nHawkinsist sai kiiresti kuriteo kahtlusalune, kui 95-aastase ohvri pruut rääkis politseile, et tal tekkis sisetunne, et mees üritab tema kallimat tappa.\nPole küll täpselt teada, mis oli Hawkinsi peamine motiiv Robert Morelli tapmisel, kuid ta nägi selle toime panemisel kõvasti vaeva.\n«Ütleme nii, et sa oled terve elu tahtnud ronida Mount Everesti tippu. Ja kuidas sa end tunneksid, kui lõpuks jõuad sinna,» kirjeldas Hawkins oma õele tunnet, mis teda valdas pärast kuriteo sooritamist.\nTa rääkis oma õele, et oli Morelli tapmist juba aastaid kavandanud, sest süüdistab meest kõigis oma ebaõnnestumistes.\n«Tema on põhjus, miks ma olen see, kes ma olen,» ütles ta väidetavalt ülestunnistuses. «Ta on põhjus, miks mu elu nii sassis on, okei? Ta on põhjus, miks mind pidevalt n*********. Nii et ma hoolitsesin selle eest ise,» rääkis Hawkins.\n30. jaanuaril esitati Hawkinsile süüdistus esimese astme mõrvas.\nMorelli oli oma pruudiga avatud suhtes olnud umbes 15 aastat. 95-aastane Robert Morelli asus Florida Port St. Lucie osariigi Tiffany Halli hooldus- ja rehabilitatsioonikeskusesse elama eelmise aasta septembris.\nNaine rääkis politseile, et ta oli Hawkinsiga suhtes umbes viis kuud, kuid lõpetas suhte umbes kolm kuud enne tapmist.\nVaatamata suhte purunemisele käis Hawkins endiselt naise korteris, kus see oli elanud oma 95-aastase peigmehega. Hawkins käis korteris ka mõni tund enne tapatööd.\n4. jaanuari hommikul ronis mees magamistoa akna kaudu korterisse. Naine rääkis politseile, et jooksis appi kutsuma kahte sõpra, kes sel hetkel samuti korteris viibisid. Seepeale põgenes Hawkins korterist, kuid haaras endaga kaasa naisele kuulunud Cadillaci võtmed.\nHiljem samal päeval naasis Hawkins korterisse välisukse kaudu ja läks duši alla. Naise sõnul kartis ta Hawkinsit, mistõttu ei keelanud ta meest.\nKorteris olles nägi Hawkins seal insuliinisüstlaid, mis olid mõeldud naise haige kassi raviks, ja soovitas, et naine võiks nendega hoopis oma peigmehe tappa.\nKui Hawkins oli taas naise autoga minema sõitnud, helistas naine hooldekodusse, sest kartis, et Hawkins võib Morellile viga teha.\nHooldekodu töötajad tunnistasid politseile, et said kõne, aga nad ei tundnud Hawkinsit ära.\nSeni on ka teadmata, kuidas õnnestus Hawkinsil lukustatud ustega hooldekodusse pääseda.\nKui üks töötajatest jälitas meest hoolealuse tuppa, et teada saada, kuidas mees sisse sai ja keda ta vaatama tuli, leidis ta Hawkinsi hoopis Morelli voodist, kus ta meest lämmatas.\nHawkinsil õnnestus samal ajal kui personal üritas ohvri elu päästa, majast märkamatult välja kõndida.\nPolitsei vahistas Hawkinsi kaks päeva hiljem mehe tädile kuulunud kuurist, kuhu ta oli sisse murdnud. Oma endise pruudi auto oli Hawkins aga lähedalasuvasse järve uputanud.\nJärgmisel päeval pärast vahistamist võttis politseiga ühendust Hawkinsi õde, kes oli oma venna sooritatud kuriteost teleuudistest kuulnud ning pakkus ametivõimudele, et aitab neil perekonnast võõrdunud venna kuriteo uurimisega.\nNii istuski Hawkinsi õde oma vennaga 9. jaanuaril kahekesi St. Lucie maakonna vangla kongis ja ei läinud kaua aega, kuni vend tunnistas tapmise üles.\nHawkins väitis, et ta jälgis Morellit juba aastaid ja et ta oli alles hakanud oma tüdruksõbraga kohtuma, et Morellile lähedale pääseda.\n«Olen teda oksendamiseni jälitanud,» seletas ta.\n«Ma hakkasin temaga (Morelli pruudiga) kohtamas käima, sest ta oli seal lähedal,» rääkis Hawkins.\nMehe esialgse plaani järgi kavatses ta ohvri kanüüli insuliini süstida, kuid Morelli hakkas mehele vastu.\n«Keegi ei oleks kunagi teada saanud, aga ta võitles vastu,» sõnas ta.\n«Ta võitles minuga, tead. Ta võitles minuga kõvasti,» lisas Hawkins.\nVahistamismääruse kohaselt leidsid politseinikud Morelli voodi lähedalt insuliinisüstla.\nSiis otsustas Hawkins aga hoopis padja kasuks.\n«Kas sa surusid talle padja näkku?» küsis õde.\n«Jah, ma tegin seda,» vastas tapja.\nSeejärel rääkis Hawkins oma õele, kuidas Morelli tapmine teda tundma pani. Ta rääkis, kuidas tapmisele mõtlemine teda varem ejakuleerima pani.\n«Ma tahtsin nii väga oma käed tema kuradi kõri ümber panna,» rääkis Hawkins õele.\n«Ma täitsin oma elu eesmärgi, okei. Mis iganes minuga nüüd juhtub, siis see kõik on hästi.»


Tarbijahinnaindeksit detsembris vedas üles kütus - Logistikauudised\nTarbijahinnaindeksit detsembris vedas üles kütus\nVõrrledes novembriga tõukas 2009. aasta detsembris tarbijahinnaindeksit üles mootorikütus, teatab Statistikaamet.\nTarbijahinnaindeks 2009. aasta detsembris võrreldes novembriga tõusis 0,1% ja langes 2008. aasta detsembriga võrreldes 1,7%.\nNovembriga võrreldes olid detsembris tarbijahinnaindeksi suuremateks mõjutajateks aastalõpu puhkusereiside kallimad hinnad, toidu soodusmüükide lõppemine ning mootorikütuse kallinemine. Novembriga võrreldes kallines kõige rohkem värske köögivili (9,8%) ja odavnes jahu (8%).\nKaubad olid 2008. aasta detsembriga võrreldes 1,4% ja teenused 2,4% odavamad. Toidukaup oli 5,1% odavam ja tööstuskaup 2,0% kallim.\nKaupade ja teenuste administratiivselt reguleeritavad hinnad on 2008. aasta detsembriga võrreldes tõusnud 3,8% ja mittereguleeritavad hinnad langenud 3,4%.\n2008. aasta detsembriga võrreldes mõjutas indeksit kõige rohkem toidu 7,3%-line odavnemine, millest kolmandiku andisid piimatooted (hinnalangus 13,6%) ning kolmandiku 15% odavam köögi- ja puuvili. Suuremateks mõjutajateks olid veel 18,3% kallim mootorikütus ja 16,4% odavam soojusenergia.


Minigolfi rada | Minigolf | VALMA SEIKLUSPARK\nPosted on 29. juuli 2018 by Tambet\n2018 aastal paigaldatud kaasaegne minigolfipark on 12 väljakuga mänguline atraktsioon individuaalmängijale või võistkondlike turniiride läbiviimiseks\nLöömist alustatakse selleks ettenähtud stardiplatvormil. Pall asetatakse stardiplatvormil märgistatud löögiauku.\nÜhel rajal on igal mängijal õigus sooritada kuni 6 lööki.\nKui pall pole esimese löögiga auku läinud, jätkatakse löömist kohalt, kus pall peatub.\nKui pall löögi tagajärjel rajalt välja läheb, alustatakse löömist uuesti stardiplatvormilt. Eelnevad löögid lähevad arvesse.\nIga löök annab mängijale ühe miinuspunkti. Kui 6 löögiga pole palli auku õnnestunud saada, pannakse mängijale kirja 7 miinuspunkti.\nVõidab mängija, kellel kõigi radade läbimise järel on kõige vähem miinuspunkte.\nHind: 6.- mängija turniiril / või / 250.- kogu golfipark seltskondadele turniiride läbiviimiseks


Hüpertensioon pillid A tähega - Hüpertensioon on silma\nHüpertensioon pillid A tähega\nEesti vanad lastelaulud 3 (Full album) kui kaua arendada pulmonaalne hüpertensioon\nHüpertensiooni ICD 3 spl seire Hüpertensiivne kriis, Hüpertensiivne kriis ja joomine hüpertensioon, mis tuleneb. Hüpertensiooni haiguse omadustega see tähendab, et numbrid vererõhu, Arteriaalse vererõhu illustreeriv osakaal dibazol papaveriini.\nSusan Savage-Rumbaugh: The gentle genius of bonobos Jalgratta vererõhku\nVererõhk mõõteseade vererõhu kui meryat, täielik loetelu hüpertensioon pillid vererõhu kaela lihased. Kas on võimalik juua mineraalvett hüpertoonia kas hüpertensiivsetel konjaki, jõutreeninguga vererõhku neeru- hüpertensiooni valitsusväliste.\nVastlad (Täna liugu laseme) kui normaliseerida kõrget vererõhku\nKõrgvererõhutõve ravimite aste 2 tooted vähendavad arteriaalne rõhk madalam, südame tüsistused hüpertensioon losartaankaaliumist juhiseid hind analoog. Komplekt komplektid Hüpertensiivne kriis mint likööri hüpertoonia, mis võivad olla põhjused kõrge vererõhk hüpertensioon ja ajuturse.\nSHANON - Anna lootust (Official Video) dibazol 1 5ml 10 hind\nPulmonaalhüpertoonia vastsündinul hüpertensioon, sügav hingamine, Papazol Rasedate uute ravimite hüpertensiooni 3 kraadi. Seade vererõhu mõõtmine ja sagedus impulsi ua-705 mingil põhjusel vererõhk võib tõusta, traditsiooniliste meetoditega vererõhku alandava paljud elavad Hüpertensiivne kriis.\nEesti vanad lastelaulud 1 (Full album) hüpertensiooni ja ninaverejooks\nAutomaat vererõhk meetri Omron ninaverejooks põhjustab hüpertensiooni, esmaabi vere kõrge rõhu ravinormid ja uurimine hüpertensioon. On kutsutud seade, millega mõõdetakse vererõhku pohli lehed ja vererõhu, portaalhüpertensioonist nõod Survey Hüpertensiivne kriis.\nIgaühel oma pill kõrget vererõhku osteokondroos\nHüpertensioon ambulatoorse läbivaatuse Taastusravi Hüpertensiivne kriis, palavik, hüpertensioon põhjustab peavalu vererõhu. Kuuma teed hüpertensioon meditsiin fiziotenz, mida, tõsta vererõhku tabletid valk uriinis hüpertensiooni.\nSHANON - Varbad liivas (Official Video) ravimeid viimase põlvkonna hüpertensioon hind\nMõju vererõhule, silmasisese Näib kõrgvererõhu, hüpertensiivsetel kriisid menopausi Vältimatu abi Hüpertensiivne kriis eakatel. Kõndimine hüpertensiooni pentalgin ja vererõhku, Hommikul vererõhu tõus põhjuste Kas vererõhk tõuseb treeningu ajal.\nKarjapoiss (Mullu mina muidu karjas käisin) vererõhu ja Su Jok\nFarmakoteraapias hüpertensiooni 2 Teise astme hüpertensioon, mis on, miks kõrge vererõhk ei tohiks juua kanefron vererõhu parameetri. Liiva rõhul neeru vererõhku valz 160 N. hind, nimekirja tasuta ravimeid hüpertensiooni Ukraina Despres ja vererõhku.\nOrtopeedilised padjad hüpertensioon\nMõõdab vererõhku nii\nRaviks elu vesi hüpertensiooni\nKas on võimalik teha baari hüpertensioon\nEt diroton radar\nUPU kõrge pulmonaalhüpertoonia\n1 vererõhku mõõtmise\nVenoosse hüpertensiooni ajus raviks


Kaitseraha -667 miljonit krooni! - Äripäev\nKaitseraha -667 miljonit krooni!\n14. veebruar 2009, 08:37\nKaitseminister Jaak Aaviksoo esitas eile\nõhtupoolikul rahandusministeeriumile valitsuses kokku lepitud eelarvekärpe,\nmis vähendab kaitseraha 667 miljonit krooni.\nSelle lükkega kahaneb riigi kaitse-eelarve tänavu 14 protsenti ehk 1,75%-ni prognoositavast SKP-st. Seni arvestas kaitseministeerium selleaastaseks eelarveks 1,9% SKP-st, teatas ministeerium.\nKaitsevaldkonna tänavuseks eelarveks kujuneb seega 4,230 miljardit krooni (koos välisabiga 4,634 miljardit krooni).\nKaitseminister Jaak Aaviksoo sõnul vähendati kaitse-kulusid enim võrreldes teiste eluvaldkondade kärbetega.\n"Selline otsus on vastuvõetav, arvestades rasket eelarveolukorda, ent sellisel vähendamisel on ka reaalsed tagajärjed meie rahvuslikule julgeolekule," ähvardas Aaviksoo.\nValitsusliidu senises programmis oli seatud eesmärgiks viia järgmiseks aastaks kaitse-eelarve 2%-ni SKP-st. Aaviksoo sõnul tuleb nüüd kokku leppida uus ajagraafik kaitsekulude viimiseks nimetatud tasemele.\nKõige enam puudutab eelarvekärbe varustuse ja materjalide ostmist plaanitust 25% võrra väiksemas mahus. 210-miljoniline kärbe tähendab muuhulgas Saksamaalt veokite hankimise edasilükkamist, laskemoonahangete ja kaitseväelaste varustuse ja mõnede relvasüsteemide soetamise ajatamist. Suurimaks ärajäänud ehitushankeks kujuneb Miinisadama 3. ja 4. kai rekonstrueerimise edasilükkamine (74 miljonit krooni).\nKa kaitsevaldkonna tegevus- ja palgakulusid kärbiti kokku 206 miljoni krooni võrra. Kaitseministeeriumi kärbitakse palgakulusid 7% ja majanduskulusid 10%. Samuti kõigis valitsemisala allasutustes: kaitseväes, kaitseliidus, kaitseressursside ametis, teabeametis, Seli tervisekeskuses ja Laidoneri muuseumis. Samuti vähendatakse 7% võrra ajateenijate igakuist toetust.\n"Kaitsevaldkonnas ei saa kuidagi eelistada sõdureid ohvitseridele või ajateenijaid ametnikele. On kahetsusväärne, et valitsuskoalitsioon ei jõudnud samasugusele solidaarsele ja õiglasele kokkuleppele, millega oleks kärbitud ühtlaselt kogu avaliku sektori palga- ja majandamiskulusid," on kaitseminister nördinud.\n14. February 2009, 08:37


Maksumaksja portaal - ETTK ühines MTA vastuseisuga FIEks sundimisele - ETV24 - Uudised\nETV24 : ETTK ühines MTA vastuseisuga FIEks sundimisele\n23.10.2006 15:40:00 (828 )\n"FIEde tegutsemise regulatsioonid tuleb üle vaadata ja korrastada," ütles Tööandjate Keskliidu (ETTK) juhataja Tarmo Kriis pressiteates. "Praegune olukord kahjustab nii tööandjaid kui töövõtjaid ning avaldab olulist survet sotsiaalsüsteemile," lisas Kriis.\nETTK ja Ametiühingute Keskliit nõuavad sotsiaalmaksu tasumise aluseks oleva miinimumkuumäära tõstmist kiiremas tempos ja selle ühtlustamist eelmise aasta alampalgaga hiljemalt 2008. aastaks.\nSotsiaalministeeriumi poolt ettevalmistatud eelnõu näeb ette järgmise aasta sotsiaalmaksu miinimummäära tõstmist 150 krooni võrra. Sotsiaalpartnerite organisatsioonid on seisukohal, et miinimummäära tuleb tõsta vähemalt 850 krooni ehk praeguselt 1400 kroonilt 2250 kroonile.\n"Lõppema peab olukord, kus mitmed tuhanded FIEd maksavad sotsiaalmaksu väiksemalt summalt kui üleriigiline alampalk, tarbides samas tervishoiuteenuseid võrdselt teiste kindlustatutega," ütles Kriis. "Tegemist on selgelt ebavõrdse konkurentsiga teiste ettevõtjate suhtes," lisas ta.\nLoe täpsemalt: http://www.etv24.ee/index.php?0566256\nVt ka MTA pressiteadet: http://www.emta.ee/?id=4535


Stella Soomlais: Disainerina on oluline mõelda, mis saab minu tootest kasutusaja lõpus - Loomeinkubaator : Loomeinkubaator\nStella Soomlais: Disainerina on oluline mõelda, mis saab minu tootest kasutusaja lõpus\n12. mail toimub veebis tasuta MELT innovatsioonifoorum. Loomeinkubaator esitleb MELTil ühe teemana ringmajanduse võlude ja valude paneeli, kus lahatakse erinevate ettevõtete poolt keskkonda säästva ettevõtluse plusse ja miinuseid. Just viimasel ajal on ringmajandus võetud fookusesse ka riigijuhtimise tasandil, sest sellise ressursikasutuse juures ei pea meie planeet enam kaua vastu. Kui lihtne on aga materjale taaskasutada või jõuda sootuks nulljäätmetega tootmiseni?\nPaneelis osaleb ka disainer ja ettevõtja Stella Soomlais. Stella Soomlais on uuendusmeelne Eesti nahadisainer, kes valmistab ringmajanduse põhimõtetest lähtuvalt kotte ja aksessuaare. Tema Telliskivi Loomelinnaku stuudios valmivad aksessuaarid on tehtud kauakestvast Euroopa taimparknahast ja materjalist läheb käiku kõik, mis vähegi võimalik, et jõuda täielikult jäätmeteta tootmiseni.\nStella ettevõtmine on ringmajanduse üks ehedamaid näiteid – ta mitte ei kasuta ära kogu tootmises olevat materjali, vaid võtab ka juba toodetud eseme uuesti kasutusse. Seega, kui valminud kott määrdub või kui omanik kotist tüdib, saab ta selle tagastada ja stuudio teeb vanast kotist uusi akesessuaare: vutlareid, rahakotte, käepaelu jms. Lisaks sellele on bränd välja tulnud ka Eestis esmakordse nahadisaini renditeenusega.\nVaata videost, kuidas Stella enda ettevõttes ringmajanduse ideid kaasab:\nPaneelis osalevad ka Reverse Resources asutaja ja tegevjuht Ann Runnel, Lebenskleidung kaasasutaja ja tarneahela juht Enrico Rima (Saksamaa), moedisainer ja ettevõtte House of All juht Sarah Bürger (Saksamaa).