Altherma 3 EHBH 4-8 kw eraldi boileriga - AIRWAVE\nÕhk-õhk soojuspumbad kütmiseks\nAltherma Hübriid õhk-vesi/gaas soojuspump\nSplit konditsioneerid jahutamiseks\nVesijahutus ja konvektorid\nRootoriga õhukuivatid (adsorptsioon)\nVRF multisonaalsed kliimaseadmed\nCRV serverikappide reapõhine jahutust\nLiebert® PDX Econophase -freooniga vabajahutus (UUS)\nLokaalsed telekomi ja split lahendused\nPDX /PCW täppiskonditsioneerid\nSmartAisle™ serveripargi jahutus\nVeejahutid vabajahutusega ja adiabaatilised\nRemondi- ja garantiitingimused\nDaikin invertertehnoloogiaga külmamasinad ja Eurapo Coanda efektiga fancoilid\nMidea VRV kliimaseadmete tootekoolitus\nThermia MEGA koolitus\nVRV ja SkyAir tootekoolitus\nAltherma 3 EHBH 4-8 kw eraldi boileriga\nCategories: Daikin, Õhk-vesi soojuspumbad\nOn varustatud BLUEVOLUTION tehnoloogiaga, mis kasutab optimaalselt uuenduslikku kompressoritehnoloogiat ja R32 külmaainet. See on esimene õhk-vesi soojuspump, mis töötab uue külmaainega R-32.\npüsib väiksena tänu soojuspumba tipptasemel efektiivsusele, mis on märgistatud kõrgeima energiaklassiga, kuni A+++ .\nCOP kuni 5,1; SCOP kuni 4,56\nKõrge resolutsiooniga värviline displei\nUue kasutajaliidese kasutamine on intuitiivne.Pärast seadistamist annab „Daikini silm“märku Daikin Altherma 3 kütte- ja soojaveesüsteemi töö kohta ja kinnitab, et mugavus vastab teie vajadustele!\nVähendatud siseseadme mõõtmed ( kõrgus 800mm x sügavus 350mm x laius 450mm)\nLihtne hooldada ja paigaldada\nKõigile komponentidele on võimaldtud ligipääs seadme eest ja tänu sellele on võimalik sisemoodulit paigaldada ka nurkadesse ja niššidesse.\nNB! Kas teate, kes tutvustas maailmale esimest inverter-põhimõttel töötavat õhk-vesi soojuspumpa? Õige, loomulikult oli see Daikin.\nAltherma 3, mis on tunnustatud uuendusliku disaini eest, teenis hiljuti iF DESIGN AWARD’i, mis on üks maailma prestiižikamaid ja suurimaid disainikonkursse.\nDaikin Alther õhk-vesi soojuspumpade garanteeritud töövahemik on -25°C. Seadmed läbivad põhjalike tootekatsetusi madala temperatuuri ning ülikõrge õhuniiskuse tingimustes.\nMaksimaalne pealevoolutemperatuur 65°C ja võimalik valida erineva suurusega tarbeveeboilerite vahel (200-500l)\nUus filter võimaldab äärmiselt lihtsat hooldust. Küttesüsteemis oleva mustuse eemaldamise jaoks ei ole vaja veefiltrit eemaldada, vaid mustuse osakesed saab tühjendada otse soojuspumbas olevasse anumasse. Filter koos sõelfiltriga sisaldab ka automaatset õhutust.\nKüttesüsteemis erinevate metallide reageerimisel ning hapniku korrosiooni tulemusel tekkiv sade on isegi suuremaks probleemiks kui punakat karva rooste. Liikudes koos veevooluga, levib sade üle kogu süsteemi, moodustades nii täiendava isolatsioonikihi, rikkudes ringluspumpasid, ummistades radiaatorite termostaatventiilid ning ajades paigast tasakaalustuse. Magnetiidi osakesed on nii peenikesed, et ükski sõelfilter ei suuda nendega toime tulla, mistõttu need settivad üle kogu süsteemi (katlad, soojusvahetid, kalorifeerid, radiaatorid, torustikud, soojuspumbad jne). Probleemid tekivad uutes süsteemides juba teisel-kolmandal kütteperioodil, kuna just kaasaegsetes süsteemides kasutatakse palju erinevaid metalle.\non saavutatud tänu täiesti uut tüüpi Swing Düsproosium magnetitel põhineva kompressori, TWIN PAM protsessori ja uut tüüpi ventilaatori kasutamisele. Swing kompressoril puudub gaasileke.\nDaikin Altherma 3 kataloog eesti\nÕhukonditioneerid ilma välisseadmeta


Järelvaadatav: tiitlikaitsja Saaremaa teenis tähtsad kolm punkti - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJärelvaadatav: tiitlikaitsja Saaremaa teenis tähtsad kolm punkti\n3. veebruar 2019, 17:57\nVõrkpalli Credit24 Meistriliigas alistas Saaremaa Võrkpalliklubi 3:1 (25:12, 22:25, 25:18, 25:22) Jekabpilsi Luši.\nSaaremaa resultatiivseimaks kerkis 19 punktiga Rauno Tamme, Siim Põlluäär tõi koduklubile 12 ning Fabian Plak ja Mihkel Tanila mõlemald 11 silma. Jekabpilsi parim oli 13 punktiga Vladislavs Blumbergs.\nLiigatabelis tõusis Saaremaa hetkeks 45 punktiga liider Tartuga ühele pulgale, ent Tartu pole veel oma tänast mängu lõpetanud. Jekabpils on 28 punktiga tabelis kuuendal kohal.\nSaaremaa alistas laupäeval Kuressaares 3:0 Läti Ülikooli ja asub liigatabelis Tartu Bigbanki järel teisel kohal. Play-off’i kohale mängiv ja praegu kuuendal tabelireal paiknev Jekapilsi Luši on kohtumine Saaremaaga nende selle nädala esimene ja ainus matš. Nädala eest jäid lätlased kodusaalis 1:3 alla Tartule.\nHooaja esimeses omavahelises lahingus, mis leidis aset Lätis, jäid 3:0 (25:14, 25:20, 25:21) peale saarlased. Saaremaa resultatiivseimad olid Siim Põlluäär ja Rauno Tamme, kes said kirja vastavalt 15 ja 12 punkti.


Investeerimiseetika, miks sellest räägitakse? - BFAA\n„Eelmine aasta jääb maailma finantsturgude nõrgimaks aastaks alates 2008. aasta finantskriisist. Suuremas börsid pakkusid tgasihoidlikku tootlust ning võlakirjaturgude (valitsuse ja ettevõtete võlakirjade vahel) tootluse erinevused tekitasid raskusi neile, kes investeerisid ettevõtete võlakirjadesse ”. (Allikas: SEB investeeringute ülevaade).\nMõõnaperioodid, tõusud, kriisid ja langused – need on majandustsükli normaalsed osad. Finantsnõustajad on majanduse ja kliendi vahelised lülid ja nende roll on suurendada klientide usaldust finantssektori vastu.\nSuurepärane nõustaja tegutseb vahendajana, edastades klientidele turuinfot, olgu see teave hea või halb. Panused on kõrged, mistõttu hinnatakse järjest enam professionaalsete ja tootealaste teadmiste kõrval ka eetilist käitumist ning enda arendamist.\nSoov, korrektselt ja eetiliset käituda on peamiseks põhjuseks, miks BFAA litsentsieksamiteks valmistudes, aktsepteerivad litsentsi kandidaadid enda jaoks siduvana BFAA eetikakoodeksi.\nSarah Pecki praktiline näide “Eetikast investeerimisnõustamisel”:\n„Klientidega suheldes peab nõustaja veenduma, et nad saavad tehingu sisust päriselt aru. Samuti tuleb arvestada investorite erineva varalise võimekusega.\nOletame näiteks, et kliendi teavitamiseks investeeringu suhtelisest riskist, otsustate teiste statistiliste riskimõõdikute hulgas esitada ka investeeringu beeta (ehk selle tururisk). Kui see investor on institutsionalse investori esindaja, võite olla üsna kindel, et klient saab aru, mida beeta tähendab ja seetõttu saab seda mõõdikut kasutada otsustamisel, kas investeerimisrisk sobib tema vajadustega.\nOletagem nüüd, et teie klient on kunstnik, kes on hiljuti kuulsaks ja jõukaks saanud. Kas beetale viitamine on piisav tagamaks, et see investor mõistab investeerimisriski? Kui kunstnik soovib, et suunakisite kogu tema raha ajalooliselt suurim tootlusega investeeringusse, kas olete siis konksu otsas? Ei. On selge, et teil, on eetiline kohustus mõista kunstniku investeerimiseesmärke ja need mõitlikeks investeeringuteks teisendada.”\nNäide kirjeldab, kuidas erialase pädevuse arendamine on tihedalt seotud eetikaga. Valdkonna sügav mõistmine, koos teadmistega regulatsioonidest ja mis kõige olulisem – oma kliendi vajaduste tundmine ja mõistmine – on tegeliku kutseeetika selgroog.\nBFAA loodi, et aidata pankadel tagada MIFID II määruse nõuete täitmist. Täna pakume teenust, mis tagab, et litsentsiomanike eetiline käitumine ja profesionaalsed oskused on kooskõlas MIFID II ja IDD määrustega.\nJuuli lõpu seisuga on BFAA-l 4300 litsentsiomanikku ja meie kogukond kasvab kiiresti.\nKutsume oma litsentsiomanikke üles õppima nii palju kui võimalik, et edendada isiklikku tööalaset arengut ning aidata ka klientidel teadmisi laiendada.\nBFAA jätkab oma teenuste arendamist, et aidata litsentiomanike teadmiste kasvule kaasa.


Kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse Miks kaotavad inimesed kaalu mitte jooksmise, vaid kangist. Tervisliku eluviisi aritmeetika.\nLisaks on kiudainerikas dieet kaalulangetamiseks üldiselt tõhus. Muidugi, kui sinust saab tiibeti munk, lähed kõrgele mägedesse koopasse elama ja sööd päevas ühe kastepiisku, siis sõna otseses mõttes paari kuu pärast sind ei tunta.\nMiks peate rasva kiiresti põletama, mitte järk-järgult - keha kuivamine Mahlad Mis puudutab ülekaalust vabanemist, siis oleme kõik korduvalt kuulnud, et parem on tegutseda aeglaselt ja visalt: "Mida aeglasemalt liigute, seda kaugemale jõuate! Tegelikult üritab enamik inimesi rasva kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse liiga aeglaselt, mitte liiga kiiresti.\nLahja mai avatamine aitab teil oma eemärke ja tervit jälgida, hoolimata ellet, ka proovite kaalut alla võtta, lihaeid juurde võtta või treenida, et tervek jääda. Kõhna mass on teie kaalu väärtus, lahutades kogu raskusest rasva koguse keharasva protsent. Kaalu langetamise ajal on soovitatav hoida lahja mass konstantsena, nii et kogu kaotus oleks lihtsalt rasv. Selle väärtuse määramiseks ja oma edusammude jälgimiseks peate kõigepealt leidma keha rasvaprotsendi. Muud meetodid on täpsuse ja juurdepääsetavuse osas erinevad, seega vali enda jaoks parim valik.\nPõhjused Miks te ei saa kiiresti kaalust alla võtta Meie keha muundab liigsed kalorid rasvamolekulideks ja sobitub need tihedalt rasvarakkudeks. Selle tulemusel kasvavad rasvarakud suurusega, tihedalt pakitud, tihedalt üksteisega kinni.\nTäpselt nii - treeningu abil peate veelgi vähendama kalorite tarbimist või suurendama kalorikulusid. Ja siis kuu või kahe pärast peate seda uuesti tegema. Ja ikka ja jälle. See tsükkel kestab seni, kuni saavutate oma eesmärgi või kuni ainevahetus aeglustub nii palju, et peate loobuma soovist kaalust alla võtta ja proovida ainevahetust kiirendada. See pole kindlasti maailma lõpp, kuid see pole lihtsalt vajalik.!\nIsegi kui te pole sobivuse ekspert, olete ilmselt kuulnud, et korraga on võimatu lihasmassi kuidas kindel nao nahk parast kaalulangust ja liigset rasva põletada.\nKui muudate oma dieeti kehakaalu kaotamiek ilma treeningut liamata, võite kaotada ni Sisu: Kõndimine aitab teil mitte ainult kilosid kaotada, vaid aitab ka õiget tüüpi kaalu kaotada.\nSee ei ole alati nii see on võimalik algajale sportlaselekuid üldiselt on see tõsi: kalorite defitsiit nõrgendab keha võimet lihasvalke parandada ja sünteesida, mis viib lihaste kasvu peatumiseni. Seega ilmneb probleem "aeglase kuivamise" puhul: mida kauem rasva põletate, seda kauem ei saa te lihaseid tõeliselt üles ehitada. Kui olete juba saavutanud oma lihaste kasvu geneetilise potentsiaali, ei peaks te muretsema.\nKuid kui soovite soovitud esteetilise kehaehituse saavutamiseks lisada rohkem lihaseid, on see kriitiline. Lihasmassi suurenemisel suureneb see koos sellega seotud rasvhapetega ja seetõttu peate perioodiliselt "kuivama". Selle tulemusena võib kogu massitõusuprotsess kesta mitu aastat ja koosneb vahelduvatest kaalutõusu perioodidest ja keha kuivatamise perioodidest. Pika aja jooksul 6—12 kuud võtavad paljud poisid ja tüdrukud 2—3 korda vähem lihasmassi vaid seetõttu, et nad püsivad liiga kaua mõõduka kalorite puudujäägi all.\nToiduga on seda valkude kogust üsna keeruline tagada, mistõttu kogenud sportlased võtavad vadakuvalgu. Paljud inimesed teavad tänapäeval, et kõrge valgusisaldusega dieet on parem kui madala valgusisaldusega dieet, kuid mitte kõik ei saa aru, miks on kõrge süsivesikusisaldusega dieet nii palju kui süsivesikutevaene dieet, kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse tegemist on kaloripiirangute ja kaalulangusega.\nJa see pole üllatav. Psullium husk kaalulangus annustamine on petturitest levinud ning enamik reklaamitud kapsleid ja pulbreid on enam-vähem väärtusetud. Siiski on looduslikke aineid, mis võivad kiirendada rasvade põletamist ja soodustada lihaste kasvu. Kreatiin on hea näide sportlikust toitumisest lihasmassi suurendamiseks ning rasva põletamist soodustavaid toidulisandeid on mitmeid.\nMiss piggy kaalulangus


Riik ei soosi suurinvesteeringuid - Äripäev\nRiik ei soosi suurinvesteeringuid\n30. jaanuar 2014, 08:20\nSiiri Lahe 30. jaanuar 2014, 08:20\nValitsusel ja parlamendil on tööstuspoliitika kujundamisel ja maksupoliitika kehtestamisel otstarbekas senisest enam analüüsida tehtavate otsuste mõju Eestisse plaanitavatele investeeringutele. Tänased energiatariifid ja -maksud ei aita omalt poolt kaasa välisinvestorite kaasamisele ja energiamahukate tööstusinvesteeringute Eestisse tulemisele, kirjutab ASi Estonian Cell finantsdirektor ja juhatuse liige Siiri Lahe.\nNäidet ei pea kaugelt otsima. Eesti suurim elektritarbija (ca 210 GWh aastas), puitmassi tootmisega tegelev Estonian Cell on üks rahvusvahelise kontserni Heinzel Holding tütarettevõtetest. Kontserni tasemel energiahindade infot vahetades oleme viimastel aastatel jätkuvalt ja süveneva tendentsiga punase laterna rollis. Eestis on kõrgemad kõik elektrikulu komponendid. Alates kõrgema turuhinnaga elektrienergiast, mida täiendavad veelgi suuremad erinevused võrgutasu, taastuvenergia tasu ja elektriaktsiisi määrades.\nEstonian Celli suurusjärgus elektritarbimisega ettevõte maksab Eestis elektri eest kokku 69% võrra rohkem kui Rootsis, 57% võrra rohkem kui Saksamaal ja 33% võrra rohkem kui Austrias asuv ettevõte. Kahtlemata mõjutab selline vahe kontserni järgmisi investeerimisotsuseid.\nKardinaalsed erinevused tulenevad asjaolust, et sõltuvalt tööstuspoliitika kaalutlustest on erinevad Euroopa riigid otsustanud diferentseerida väike- ja suurtarbijate maksumäärasid. Eelmainitud riikidest on kõik peale Eesti otsustanud energiaintensiivsete ettevõtete puhul kasutada Euroopa Liidu direktiiviga soovitatud aktsiisimäära kuni nullmäärani alandamist. Muidu eeskujuliku direktiivirakendajana tuntud Eesti on otsustanud aga vastavasisulist soovitust eirata. Seda vaatamata asjaolule, et riikidelt on nõutud energiaaktsiisi kohaldamisel muu hulgas arvestada aktsiisi mõju ettevõtete rahvusvahelisele konkurentsivõimele.\nSeega tuleb kriitiliselt suhtuda juttu Eesti praeguste energiatariifide konkurentsivõimelisusest. Õuna võrdlemiseks õunaga (mitte pirniga) tuleb hoolikalt jälgida võrreldavate andmete konteksti ning eristada rakendatavad maksumäärad n-ö hinnakirjakohastest maksumääradest.\nEri tarbimismahuga tarbijakategooriate eristamist ning standardhinnakirja ja ettevõtetele tegelikult rakendatava tariifi erinevust illustreerib kõige paremini ehk just nimelt Austria tariifisüsteem. Seal näiteks kohaldub hinnakirja järgi iga MWh tarbimisele 15 euro suurune elektriaktsiis, samas energiaintensiivsetele ettevõtetele kohaldatav määr on vaid 0,7 eurot MWh kohta. Võrdluseks - Eestis on vastav komponent 4,5 eurot MWh kohta.\nJust nimelt rahvusvaheliselt mittekonkurentsivõimeline omahind on põhjuseks, miks 2006. aastal käivitatud, maailma ühe kaasaegseima ja väga keskkonnasõbraliku tehnoloogiaga Estonian Cell ei ole seitsmeaastase tegevusperioodi jooksul suutnud kahjumist isegi investeeringu tasuvuspunktini jõuda, kasumist rääkimata. Selle ajaga on elektri eest makstav tasu rohkem kui 2,5 korda kasvanud. 100% eksportiva ettevõtte tulubaas sõltub maailmaturu hindadest ja Eesti inflatsioonitasemega ei ole eksportiva ettevõtja tuluvool mingit seost.\nInvestorile on ette heidetud, et ta oleks pidanud ette nägema, et Eesti energiatariifid ei saa jääda allapoole turutaset võrreldes muu Euroopaga. Paradoks on, et investor ei saanud kuidagi ette näha, et lisaks ettearvatavale elektrienergia hinna tõusmisele turuhinna tasemele tõuseb see Eestis isegi kõrgemale Lääne-Euroopa ja Skandinaavia turuhindadest. Nagu sedagi, et Eesti elektri võrgutasu tõuseb kõrgemale eelnevalt viidatud riikide võrgutasudest või et Eesti otsustab rakendada energiaintensiivsele tööstusettevõttele taastuvenergia ja elektriaktsiisi teistest riikidest kordades kõrgema määraga.\nSeni on Eestisse ühe suurema, 153 miljoni eurose välisinvesteeringu teinud investorile kaheksa aastat tagasi kirjeldatud pilt meie inimvara, metsaressursi ja energiatariifi konkurentsivõimest tõeks osutunud paraku vaid kahe esimese puhul. Energiatariifide konkurentsivõimega Eesti ei eristu ning sellega on investorile antud katteta lubadus.\n10. veebruar 2014, 06:14\nAdministratiivsed elektritasud alla 1


Meestearst 08.05.14 / Meestearst\nlugu selline, et mingi nädal aega juba on mu peenise pea olnud punaselaiguline ning eile käisin apteegis ja mulle soovitati klotrimasooli. Ütlesin veel apteekrile, et tegemist ei saa olla suguhaigusega, sest ma pole kuid vahekorras olnud (kui oraalseksi saamine välja arvata). Lisasin veel, et peenise pea ei valuta ega midagi. Netist pilte ja infot otsides sain kindluse et tegu on balaniidiga (arstiaja sain alles 20.juuniks, seega pidin ise uurimistööd tegema). Klotrimasool tundus juba esimesel päeval aitavat (peenise pea punetus muutus heledamaks).\nKüll aga muretsen ma ühe asja pärast. Ega tüdrukul midagi sellest juhtu, kui ta mulle minu praeguse seisundi korral oraalseksi teeb?\nSuguhaigused levivad oraalselsiga samamoodi kui vaginaalse seksiga. Põletiku korral oleks soovitav seksist hoiduda või kasutada preservatiivi. Klotrimazool esmase ravimina on väga õige - kui 3-4 päevaga probleem täielikult ei taandu, siis oleks kasulik siiski ka suguhaiguste uuringud ära teha.


Suri kuulus Vene lavastaja, "Kapten Granti jälgedes" ja "Kompromissi" autor Stanislav Govoruhhin - DELFI\nSuri kuulus Vene lavastaja, "Kapten Granti jälgedes" ja "Kompromissi" autor Stanislav Govoruhhin\nStanislav Govoruhhin Foto: Rauno Volmar\nVene riigiduuma spiiker Vjatšeslav Volodin teatas tänasel duuma istungil, et lahkunud on parlamendiliige ja filmilavastaja Stanislav Govoruhhin.\n1936. aastal sündinud Govoruhhin lavastas üle 20 mängufilmi, nende seas "Vertikaal" (1967), "Kümme väikest neegripoissi" (1987) ja "Vorošilovi laskur" (1999).\nEestlastele on hästi tuntud ka telesarjad "Kohtumispaika ei tohi muuta" (1979) ja "Kapten Granti jälgedes" (1986), viimases tegi kaasa ka Lembit Ulfsak. Samuti osales Ulfsak Govoruhhini viimaseks jäänud filmis "Suurepärase ajastu lõpp" (2015).\nGovoruhhini 2014. aasta film "Kompromiss" räägib kirjanik Sergei Dovlatovi elust Tallinnas. Filmis osalesid ka Elina Pähklimägi ja Kärt Tammjärv, kelle andekust Govoruhhin Õhtulehele antud intervjuus kiitis.\nLoe siit Lembit Ulfsaki vestlust Govoruhhiniga, mis ilmus 2014. aastal Eesti Ekspressis.\nUkraina aktivistile tungiti Tallinnas kallale


Juhtkiri: Tormihoiatus - Estonian World Review\nJuhtkiri: Tormihoiatus (1)\nTänases lehes on antud palju ruumi viimasel nädalal Gruusias toimunule, ja seda põhjendatult. Venemaa äsjane jõhker kallaletung väikesele naaberriigile ja selle terviklikkuse lõhkumine oma rahvuskaaslaste „kaitsmise“ sildi all ei tohiks kedagi jätta ükskõikseks. Rünnak Gruusiale tõestab, et Venemaa on valinud oma naaberriikide mõjutamise vahendiks nüüd sõjalise tee ega kõhkle ründamast teisigi naabreid. See kõlab kui tormihoiatus. Ühes teises kontekstis öeldud fraas „Inimesed, olge valvsad!“ sobib siia hästi.\nEesti Riigikogu liige Andres Herkel ütles teisipäeval riigikogu erakorralisel istungjärgul peetud kõnes, et maailm, milles me elame, on kaotanud viimastel päevadel oluliselt oma senist turvalisust“. Selles muutunud maailmas süveneb ka meie mure ja ohutunne oma riigi käekäigu pärast. Eesti poliitikud ja analüütikud nendivadki, et Gruusia sündmuste lõpplahendusest sõltub meiegi julgeolek. Mõnede vaatlejate arvates on vaid aja küsimus, mil vägede sisseviimist proovitakse mõne teise väikeriigi (näiteks Eesti) peal.\nGruusia saadik NATO-s ütles, et allianss tegi kevadel Bukarestis oma tippkohtumisel suure vea, kui ei andnud riigile liikmelisuse tegevuskava. Venemaa tõlgendas seda „rohelise tulena“ ja ilmse garantiina, et lääs võimalikku relvakonflikti ei sekku.\nVene invasioon Gruusiasse polnud spontaanne kallaletung, vaid pikalt ette planeeritud ja hästi ajastatud (olümpia!) aktsioon, millele eelnes arvukalt ettevalmistavaid provokatsioone ja põhjusigi leiti piisavalt. Küllap julgustas Kremli ladvikut ka lääne leige reaktsioon ligi 10 aastat kestnud Tshetsheenia sõdadele. Kui sageli või põhjalikult press neid valgustas? Väga juhuslikult ja pinnapealselt.\nLääs seisab nüüd keeruliste valikute ees. Toetades habrast demokraatiat Gruusias riskitakse Venemaa vihaga, mis võib väljenduda näiteks nafta- ja gaasikraanide kinnikeeramises ning poolehoiu osutamises tuumaambitsioonidega Iraanile kas-või kiusu pärast.\nNoorteühingu Avatud Vabariik juht Evgeni Kristafovitsh tõdeb, et kui Gruusia asemel oleks olnud Eesti, oleksid aga NATO põhikirja 5. artikli alusel sekkunud kohe Eesti liitlased, mis sisuliselt oleks tähendanud III maailmasõda, milleks Kreml pole siiski veel valmis (EPL, 12.08). See on siis hea uudis meile.\nMõjuv oli Eesti Vabariigi presidendi Toomas Hendrik Ilvese avaldus 12. augustil Tbilisi Rustaveli väljakul toimunud meeleavaldusel. „Ma tulen Eestist. Kui teie olete tule all, oleme ka meie tule all. Kui teie vabadust rünnatakse, rünnatakse ka meie vabadust,“ ütles Eesti president võimsate toetusavalduste saatel. Saatusekaaslased mõistavad üksteist, eriti tormides.\nKolumnist Enn Soosaar on veendunud, et ajalooratta tagasipööramisega impeeriumide õitseaega ei ole vaba maailm nõus leppima ega lepigi. Loodetavasti on tal õigus. (EPL, 13.08.)


Eesti muusika biograafiline leksikon. E. Eelhein, (93933943) - Osta.ee\nEesti muusika biograafiline leksikon. E. Eelhein,\nEseme ID: 93933943\nEseme ID: 93933943 Seisukord: kasutatud\nvaimuvara99.9% / 16822 / vaata kasutaja e-poodi\nAutor(id): E. Eelhein, Eha-Pilvi Jõgi jne (toimetajad)\nSisu: EMBLEMBL sisaldab 699 artiklit eesti heliloojate, interpreetide, muusikateadlaste, pillimeistrite jm. muusikategelaste kohta. Artikkel sisaldab ülevaate isiku elust ja loometegevusest, teoste, nootide ja heliplaatide ning muusiku kohta ilmunud kirjanduse valikulisi nimistuid. Teos on illustreeritud mustvalgete fotoportreedega ning muusikuid kujutavate eesti kunstnike teoste mustvalgete ja värviliste fotoreproduktsioonidega.\nVaadake lisaks peale selle Eesti muusika biograafiline leksikon raamatu ka teisi meie väljaandeid, mis on Osta.ee kaudu saadaval.


Audru kalafarmi rajaja nõuab investorile reaalset vanglakaristust\nNimelt väitis Ree septembris Taani ärilehele Børsen, et Nielsen võltsis tema allkirja dokumendil, millega pandi 2009. aasta alguses paika kalafarmi finantseerimise kava. Kalafarmi arendamiseks loodud ASi FjordFresh Holding endise juhatuse liikme Alar Oppari meediale saadetud teate kohaselt pöördus Nielsen selle väite tõttu üleeile Taanis kohtusse. Nielsen süüdistab Reed laimu levitamises ja nõuab talle aasta pikkust reaalset vangistust. Lisaks küsib Nielsen kahju eest 5 miljoni Taani krooni (10 miljoni Eesti krooni) suurust moraalset kompensatsiooni ja laimu ümberlükkamist Taani meedias.\nVaidlusaluse allkirjaga dokumendiga pandi 2009. aasta veebruaris väidetavalt paika investeering, lepiti kokku aktsionäride omakapitali rahastamine ja aktsiate jaotus.\nTänavu suvel soovis Ree aga investeeringu katki jätta, tuues ühe põhjusena välja, et ettevõtte endiste juhatuse liikmete Nielseni ja Oppari vastu on algatatud kriminaalasi. Samuti heitis Ree neile ette küsitavate võlakohustuste võtmist ja enda kui investori petmist. Nielsen ja Oppar on nimetanud Ree süüdistusi väljamõeldiseks.\nJuuli alguseks vahetas Ree välja FjordFreshi juhtkonna ja esitas augustis kohtusse pankrotiavalduse. Praeguseks on kohus ettevõtte pankroti välja kuulutanud ja menetlus käib.


Marble Run juhised - Tips for you - Tipsed.Com\n"marmorist run" on suvel pikkune üritus, mis haldab organisatsioonid raha koguda oma põhjus või heategevuseks.Marmor perspektiivis on tavaliselt suunatud poole mootorratta entusiastid, kuid igaüks saab osaleda.Mootorratturid nautida osalevad marmorist jookseb, sest see annab neile kohtades ja võimalus saada koos sõpradega.\nMarble perspektiivis juhised on lihtne nagu ratsutamine, või sõita määratud sihtkohtadesse oma marmorist perspektiivis raamat käes.Jooksu viib teid uusi sihtkohti, kus näete uusi vaatamisväärsusi ja uusi sõpru.\nostmine Marble Run Broneeri\nPead leida organisatsioon, mis on hosting marmorist perspektiivis.Tavaliselt võite leida mootorratta organisatsioon oma riik, mis korraldab korral igal aastal.Küsi teiste mootorratturid, kui nad teavad, kes võõrustab sündmus ja kus saab osta raamatu.\nliikmed hosting organisatsioon müüa raamatuid.Ettevõtted, mis on üritusel osales ka raamatute müük.Need raamatud on tavaliselt maksab $ 10,00 kuni sõltuvalt organisat\nsiooni trükkimise kulud.Tulu müügist neid raamatuid läheb organisatsiooni põhjus või heategevuseks.\nmarmoritükid joosta raamat on täis kohti, mida on vaja külastada lähete oma marmorist perspektiivis reise.Iga leht on ärinimi ja aadress ta.Need ettevõtted võivad olla ükskõik baarid ja restoranid bensiinijaamad või mootorratta kauplused.See sõltub vastuvõtva organisatsiooni.Kõik need ettevõtted on üldjuhul ühe päevaga reis.\non tavaliselt väikesed kaardid ja telefoninumbrid, mis aitab leida võõras kohas.Kohtades on loetletud selliselt, et on võimalik külastada mitu ettevõtete ühe päeva jooksul kõik mööda sama teed või lähedusse üksteist.\nKuidas Book täidetud\nIgal määratud stop siis kas spin ratta või joonista marmorit kott.See tasustab Sind värvi selle konkreetse peatuse.Firma omanik või töötaja kirjutab oma lehele teile ja sisestage värvi anti.\nSaad koos mitu sõpra, kes on ka teed marmorist perspektiivis ja planeerida päeval sõidab koos, et saan oma marmorist perspektiivis peatub lõpetatud.Eesmärgiks on koguda nii palju lehekülgi täita võimalikult enne marmorist perspektiivis korral.Raamat ütleb teile, mida päev ja kuu korral sulgub.\nMis pistmist täidetud Broneeri\nOrganisatsioon võõrustab lõpus perspektiivis isiku või kokku saada.Raamat ütleb teile, millal ja kus see sündmus on korraldata.Üritus koosneb tavaliselt jahu, live meelelahutus ja ukse auhindu.\nSa keera oma marmorist perspektiivis raamatu alguses seda sündmust.Iga marmori värvi on teie lehekülge on väärt etteantud arvu punkte.Need, kes vastutab siis ühtivad üles oma värvid ja sõlmida teile sobiva arvu punkte.\nKui on antud top arvu punkte, siis võidab auhinna või isegi rahalise preemia.Mõned organisatsioonid printida värvi punkti summad raamatu, et sul on hea idee, kuidas sa teed.Teised eelistavad ootama ööl korral määrata punkti kategooria värvid.Ilmselt rohkem peatusi teete marmorist perspektiivis, seda suurem on teie skoor on tõenäoliselt.


Ülemsootska Piret Torm-Kriis (Paaba Palaga): seisan hea selle eest, et Setomaal räägitaks seto keelt!\nÜlemsootska Piret Torm-Kriis. Foto: Ülle Harju\nSeto kuningriik sai üle mitme aasta taas valitsejaemanda: 342 häälega valis kuningriigirahvas uueks ülemsootskaks Piret Torm-Kriisi (53), seto nimega Paaba Palaga. Tallinnas ja Värskas tantsuõpetaja ametit pidav tegus naine peab Setomaa saatust oma südameasjaks, on tulihingeline seto keele ja kultuuri eest seisja. Üks tema sihtidest on panna alus Setomaa tantsupeole, kus tantsitaks ainult seto tantse. Ülemsootska on seto jumala Peko asemik maa peal, kelle ametiaeg kestab ühest Seto kuningriigi päevast teiseni ehk aasta aega.\nMillest tekkis soov saada Setomaa ülemsootskaks?\nSeekordsele Seto kuningriigi päevale tulin piiritaguse Pööni küla (seal on Pireti juured – ÜH) väljapanekuga ning nautisin täiel rinnal täiesti teistmoodi kuningriigipäeva. Kui eelmistel aastatel olen kõikjal ringi jalutanud, kõike degusteerinud, kuninga meistriteks kandideerijate võistlustele kaasa elanud, ise Peko laval esinenud …, siis seekord tuli olla täiesti paikne ja tutvustada rohketele huvilistele Pööni küla.\nKuigi kuningriigipäev kuulutati avatuks kell 12, oli Pööni küla kella 10st peale rahvast pungil. Ja nii vahetpidamata. Kuni ühel hetkel saabus kroonikogu delegatsioon, kes tegi ettepaneku kandideerida Setomaa uueks ülemsootskaks. Vaatamata minu esialgsele äraütlevale hoiakule tuldi teine kord toetajate allkirjalehega. Kui ühel hetkel astus Pööni külla eelmine ülemsootska Leima Aarne, kes ütles vaid ühe sõna „Piret“ ning saatis teele pika läbitungiva pilgu, mõistsin asja tegelikku tõsidust.\nMinu igapäevatöö tantsuõpetajana eeldab pidevat laval käimist ja esinemist. Saades teada, et nõusoleku kandideerimiseks on andnud kaks meest, andsin jaatava vastuse.\nSeto kuningriigi päevale tulnud toetasid teie saamist ülemsootskaks ülekaalukalt. Mis võib selle toetuse taga olla?\nPresenteerimisoskus ja esimese mulje jätmine on tugevad trumbid. Oma igapäevatööst tulenevalt on mul need oskused olemas. Kindlasti toetas minu häälte hulka Pööni küla väljapanek. Julgen arvata, et kolmandik minu poolehoidjatest olid seda külastanud ja minuga seal kohtunud.\nOlete öelnud, et plaanite uues ametis läbi käia kõik Setomaa külad ja tutvuda kohalike inimestega. Millest kavatsete inimestega ennekõike juttu teha?\nMinu soov on külastada just neid Setomaa piirkondi, kuhu ma siiani pole sattunud. Võtaksin rohkem kuulaja rolli ja laseksin hoopis inimestel endil rääkida.\nTöötate tantsuõpetajana nii Värskas kui Tallinnas. Kuidas õnnestub end jagada kahe koha vahel, mis on teineteisest üle 270 kilomeetri kaugusel?\nViis aastat olen seda nautinud. Jätkan kuuendat aastat. See on ääretult rikastav kogemus, mida soovitan teistelegi.\nKas tantsite ka seto tantsu kargust?\nTantsuspetsialistina valdan üsna paljusid tantsustiile, muu hulgas tantsin eri rahvaste tantse. Setona tantsin otse loomulikult seto tantse, ka kargust.\nKas nüüd võib kõne alla tulla päriseks Setomaale kolimine?\nKui leian õunapuu alt suure poti kuldrahadega või saan ootamatu päranduse, siis miks ka mitte. Sel aastal pühendan end ülemsootska ametile.\nTeie juured on Setomaal Pööni külas, mis jääb praegu Venemaa valdusesse. Kui sageli sinna satute ja mis seisus suguvõsa talu praegu on?\nKülastan Pöönit igal aastal maarjapäeva ja Radaja festivali ajal. Pöönil ei ela praegu enam ühtegi inimest. Karjamaa ja ümberkaudsed heinamaad on võssa kasvanud. Paar talukest on veel püsti, kuid kuna elanikke pole, on need looduse meelevallas.\nMilline lugu on nime Paaba Palaga taga?\nÕigõusu kerkoh saa-ai risti Piretist. Ku vanaimä minno Pankjavitsa kerkoh jo suurõ tütrikuna lask risti, sis kipõstõ paksõ, õt nimest om Pelageja. Tuu om seto keeleh Palaga. A paabast tege minno setodõ jaost tuu, õt edimäne lats om tütrik. Nii saie jo 21-aastakkasõlt paabast.\nMillised on need „hüä seto asja", mis alati südant rõõmustavad, hästi mekivad või on ilusad vaadata?\nJumaldan sirgeselgseid seto naisi. Kuna selle tingivad suuresti rohked ehted ja raske sõlg, sinna juurde pähe sätitud kossad ja pikk linik, siis kõiki nimetatuid komplektis.\nMa ei väsi imetlemast mehi, kes oskavad väärikalt kõndida säärsaabastega ning teavad, kuidas käituda peas oleva kaabuga.\nVaieldamatult ei saa üle ega ümber seto sõirast. Minu lemmikuks on ilma köömneteta sõir, millist mäletan lapsepõlves Pöönilt.\nMälestustes on veel üks lemmikroog – ahjupuder, mis pandi ahjupotiga kuumaks köetud ahju, kus see haudus ilma igasuguse segamiseta tunde. Unustamatu hõrgutis, mis ilmselt elab vaid mäletustes.\nLemmikud seto kultuurist?\nEsiteks vanaaegse seto keele kõla. Selle laulev intonatsioon. Pehme, helisev ja emotsionaalne väljendusviis.\nTeiseks vanaema öeldud tõetera „Pido tulõ täämbä är pitä, tüüd võit ka hummõn tetä“.\nKolmandaks vanaema antud õpetus „Kõkkõ võit sa eloh tetä, a tandsma sa piät“.\nKavatsete seista hea ka selle eest, et seto keeles saaks ametiasutustes asju ajada. Olete ise proovinud, kuidas Setomaal ametiasutustes seto keeles asju ajada saab?\nKavatsen seista hea eelkõige selle eest, et Setomaal üldse räägitaks seto keelt. Igapäevases suhtluses. Külapoes. Bussis. Ka lasteaias ja koolis. Kindlasti muuseumis. Teen seda ise üsna sageli ja kahjuks pean tõdema, et kahetsusväärselt tihti on setokeelne jutt ühepoolne, s.t mina kõnelen, aga mulle vastu räägitakse.\nSetomaast saab sügisest üks omavalitsus. Millised võimalused see setodele annab?\nLoodetavasti tiheneb ennekõike läbikäimine ja koostöö eri nurkade inimeste vahel. Üks omavalitsus loob tõenäoliselt paremad võimalused seto keele ja kultuuri säilitamiseks ja arendamiseks, seto identiteedi tugevana hoidmiseks. Kultuuriprojektid saavad olema mastaapsemad ja atraktiivsemad nii Seto valla inimeste kui teiste jaoks.\nMilline võiks olla Setomaa tulevik?\nNagu öeldud seto hümnis:\n„Õt mi latsõ sammu pitä jovvasi õks tõisiga,\nõt saas valgõt päivä näta tulõvikuh Setomaa.“\nViimati muudetud: 10/08/2017 09:14:50


Vajadus eesti keele kui teise keele tundide järele on väga suur : Õpetajate Leht\nVajadus eesti keele kui teise keele tundide järele on väga suur\n5. märts 2021 Külli Kuri eesti keele kui teise keele õpetaja - Kommenteeri artiklit\nLigi aasta tagasi jätsin hüvasti oma armsate õpilastega vene õppekeelega koolis, et asuda tegema sama tööd eesti õppekeelega koolis. Tööintervjuul ütlesin, et olen ühtse Eesti kooli entusiast ja tahan saada osa selle kujunemisloost algusest peale.\nTöötan Tallinna Laagna gümnaasiumis ja Kadrioru saksa gümnaasiumis, õpetades uussisserändajatele ja kohalikele muu kodukeelega lastele eesti keelt. Tallinna Laagna gümnaasiumis vajab esimese klassi õpilastest 34 eesti keele tuge, Kadrioru saksa gümnaasiumi esimestes klassides on umbes kolmandik neid, kelle vanemad märkisid vähemalt üheks kodukeeleks eesti keelest erineva keele. Mõlemas koolis on õpilasi, kes ei osanud esimesse klassi tulles üldse eesti keelt. Laagna koolis õpib kokku neliteist, Kadrioru koolis kaks uussisserännanut.\nSuur osa vene või mõne muu kodukeelega lapsi, kes käivad oma kooliteed eesti õppekeelega koolis, võivad end lugeda nende õnnelike hulka, kes tunnevad end koduselt mitmes keeles ja kultuuris. Eesti keelest erinev kodukeel ei tähenda automaatselt raskusi eesti keeles õppimisel, selles ei ole midagi erakordset, et eesti keelest erineva kodukeelega laps on ka eesti keele kui emakeele tunnis tugevaimate seas. Rohkem on neid lapsi, kes tänu lasteaias või mujal õpitud eesti keele oskusele saavad hästi hakkama lisatoeta. Samas on ikkagi neid, kelle eesti keel on veel või ikka veel teistega samas tempos liikumiseks vähene. Nemad ongi minu õpilased.\nKeeleõppe võti on rääkimine\nTöötan Laagna gümnaasiumis ja Kadrioru saksa gümnaasiumis 1. klassidega erineva skeemi järgi, õpetades eesti keele kui teise keele (E2) tugiõppes väikest rühma eesti keelest erineva kodukeelega õpilasi. Laagna koolis on õppekava alus keelekümbluse 1. klassi õpik, Kadrioru koolis olen planeerinud töö iseenese tarkusest. Teisest poolaastast hakkasin tunnis käsitlema samu teemasid mis eesti keele põhitunnis, kuid vastavalt õpilaste keeletasemele.\nMõlemal variandil on omad eelised. Õpik annab juba struktureeritud tööplaani, ka on lastel hea käes hoida valmis õppekomplekti. Samas peavad lapsed õppima paralleelselt kaht eesti keele programmi. Teise variandi puhul on õpetajal suurem koormus, sest materjali peab algusest peale ise ette valmistama.\nVõõrkeele õpetamise kogemuseta õpetaja jaoks võib see olla liiga aeganõudev, kuid nii saab samal ajal toetada nii eesti keele kui teise keele omandamist kui ka eesti keele (kui emakeele) ainetunnis sisu mõistmist.\nKeeleõppes on võtmetähtsusega rääkimine – et mõni sõna või väljend omaks saaks, peab õpilasel olema võimalus seda kõigepealt mitu korda kuulda ja siis korduvalt välja öelda. Eesti keele põhitunnis on selle jaoks liiga vähe võimalusi, juba esimeses klassis on lugemistekstid pikad, keerukalt sõnastatud ning suunatud sõnavara rikastamisele. Muu kodukeelega lapsel aga vahelduv sõnavara tekstis hoopis takistab õppimist. E2 õpilane vajab selle asemel teistsugust materjali ja eelkõige võimalust harjutada keelt väiksemas rühmas.\nIdeaalvariandina näen, et selles tunnis, kus piisava keeleoskusega õpilased tegelevad keerukamate lugemistekstidega, on lisatuge vajavad õpilased tugiõppes ja käsitlevad sama teemat endale jõukohaselt ja eelkõige palju rääkides. See on koht, kus ministeerium ja kirjastused saaksid koolidele appi tulla, koostades eesti keele lugemiku juurde muu kodukeelega lastele mõeldud tugimaterjali. Ehk juba järgmiseks sügiseks?\nLoodusõpetuse teemad – suurepärane võimalus\nÜks õppeaine, milles tõenäoliselt raskused tekivad, on loodusõpetus. Keeleõppe seisukohast on see tänuväärt materjal, õpitavat sõnavara on siin lihtne visuaalselt näitlikustada. Ka eesti kodukeelega õpilase jaoks on loodusõpetuses palju uusi mõisteid, kuid teda aitavad eelteadmised.\nKui õpilane ei tea, mis on karv, ei saa ta ka aru, mis on karvkate. Või näiteks sõna pinnas ei pruugi olla ka eesti lapse aktiivses sõnavaras, kuid tõenäoliselt on ta kuulnud sõna pind mitmesuguses kontekstis ja suudab edukamalt seoseid luua. Õpetades mitmekultuurilist klassi, aitab õpetaja teise kodukeelega lapsi sellega, kui alustab sõnavara mõttes sammuke tagantpoolt, kui ta harjunud on. Boonus selle järjekordse väljakutse juures võiks olla, et see aitab ka nõrgema keelepagasiga eesti lapsi.\nEsimese klassi õpetajad tegid ettepaneku, et toetaksin tugiõppetunnis vene kodukeelega lapsi loodusõpetuses vajaliku sõnavaraga. Tugiõppes selgus, et õpilased teadsid suurepäraselt sinitihast, kellest oli tunnis pikalt juttu olnud. Samas ei teadnud enamik õpilasi sõna lind, sest see esines nii jutus kui ka tekstis eri vormides ega olnud niimoodi äratuntav. Veel õppisime selles tunnis kasutama sõnu nokk, tiivad, suled, lendab. Ka need olid töövihikus ja õpikus, kuid mitte piisavalt sagedasti, et äratundmine tekiks. Algklasside loodusõpetuse teemad pakuvad suurepärase võimaluse arendada üldkeeleoskust tugiõpperühmas.\nJulgen väita, et iga vähemalt algklassis eesti õppekeelega koolis alustav muu kodukeelega õpilane on võimeline järjekindla ja läbimõeldud toe abil õppima võrdväärselt oma eestlastest klassikaaslastega. Ise näen ühtset Eesti kooli just nii – õppekava on kõigile sama, kuid vähese eesti keele oskusega lapsed saavad lisaks eesti keele kui teise keele tuge.\nNäiteks selle kohta, kus õpilastel on jäänud puudu E2 toest, toon kolleegi räägitud loo. Kolmanda klassi õpilased pidid saatma talle eestikeelse meili. Mõned vene kodukeelega õpilased, kes olid esimesest klassist saati eesti keeles õppinud, ei suutnud aga ennast eesti keeles arusaadavalt väljendada. Õpetaja vaatas üle neile eesti keele tunnis antud tagasiside, selle järgi oli laste edenemine väga hea: luuletus peas, leiab üles kaashäälikuühendi, nimed kirjutab suure tähega jms. Eesti keele oskus ja eesti keele tunnis hakkama saamine ei tähenda alati sama. Siit tulebki välja suur vajadus eesti keele kui teise keele tundide järele – eesti keele põhitunnis viimistleti küll keelt, kuid E2 vundament jäi ladumata.\nSarnast vastuolu olen korduvalt kogenud vanemate klasside õpilastega. Õpetajad on saatnud minu juurde tugiõppesse 7. ja 8. klassi õpilasi. Esmakohtumisel uurin õpilaselt, miks ta enda arust minu juurde saadeti. Tavaline vastus on: „Ma ei tea, sest ma olen venelane?“ Peab tunnistama, et õpilasel on õigus – hindeid uurides selgubki, et need on korras, probleemid eesti keelega ei kajastu päevikus mingil moel. Siin on mõtlemiskoht – kujundava hindamise põhimõtete järgi tunnustame õpilase pingutust ja edenemist. Kuid kuidas ausalt peegeldada seda vahet, mis tal võrreldes eesti emakeelega lastega siiski olla võib?\nLugemus ja suhtluskeskkond\nMulle endale näib, et õpetades mitmekultuurilist õpilaskonda, peame leppima sellega, et osal õpilastest jääbki keel vähem väljendusrikkaks ning eesti keelest erineva kodukeele mõju märgatavaks. Lugemus ja eestikeelne suhtluskeskkond on muidugi abiks. Klassides, kus eesti keelest erineva emakeelega õpilasi on palju, on eestikeelse suhtluskeskkonna pakkumine häiritud.\nVanemate klasside tugiõppes õpetan õpilased esimese asjana Sõnaveebi kasutama, et nad oskaksid leida sealt sõnavorme, rektsiooni, sünonüüme ning kollokatsioone. See on tööriist, millega nad saavad ise kontrollida ja rikastada oma kirjalikku teksti. Sõnaveeb on osutunud kuldaväärt abivahendiks veel kahe teema juures. III kooliastme emakeeletundides käsitletakse vormimoodustust ja astmevaheldust. Algvormi leidmine sõnadest küüsi, kõrrest või küpsetest ei ole muu emakeelega lapsele tavaliselt abivahendita jõukohane. Samuti ei pruugi nad tajuda vältevaheldust. Siin on arutamisküsimus emakeeleõpetajatele: kuidas korraldada nende teemade õpe ja kontrollimine nii, et ei kannataks emakeele õppijad, kuid õiglase võimaluse saaks ka muu kodukeelega õpilased?\nEraldi teema on eesti õppekeelega kooliga n-ö poole pealt liitujad. Praeguste seaduste järgi võib uussisserändaja või muu õppekeelega koolist tulnud õpilane kuue aasta jooksul pärast eesti õppekeelega kooli tulemist õppida eesti keelt teise keelena (mitte eesti keele kui emakeele õppekava järgi) ja teha põhikooli ja/või gümnaasiumi lõpus eesti keele kui teise keele eksami. Kui õpilane tuleb viiendasse klassi, võib ta põhikooli lõpus sooritada eesti keele kui teise keele eksami. Samas kui ta jätkab gümnaasiumis, siis gümnaasiumi lõpus peab ta ikkagi sooritama eesti keele kui emakeele eksami.\nKüsimus pole ainult võimekuses eesti keelt osata ja eksam sooritada. Emakeeletundides pööratakse märksa rohkem tähelepanu ka keele struktuurile. Sõnaliikide ja lauseliikmete määramine annab keeleteadmised, mis muuhulgas aitavad edaspidi omandada õigekirjareegleid ning hõlbustavad võõrkeelte õppimist. E2 õppes on keeleteadmistel oluliselt väiksem osa.\nEsmalt peab iga laps saama võimaluse proovida, milleks ta üldse võimeline on. Nii võib õpilasele olla pikas perspektiivis kasulikum siiski õppida eesti keele kui emakeele programmi järgi. Samas – kui seda E2 tundidega ja eesti keele kui emakeele konsultatsioonidega ei toetata, võib kergesti juhtuda, et programm osutub liiga keerukaks ja üldine väljendusoskus ei arene piisavalt.\nPraegune seadus ütleb, et õppida saab kas eesti keele (kui emakeele) või eesti keele kui teise keele järgi, üks kahest.\nSeadus ja toetused teevad vahet uussisserändajatel ja kohalikel muu kodukeelega lastel. Praktikas võib olla otstarbekas töötada rändelaste (ehk uussisserändajate) ja kohalike muu kodukeelega lastega koos sama skeemi alusel. Esimese klassi laps võib eesti keelt üldse mitte osata või olla käinud enne kooli eestikeelses lasteaias. Olenemata sellest, kas tegemist on rändelapse või kohaliku muukeelsest perest pärit lapsega, on nende abivajadus sarnane. Sarnaselt võib näiteks vene õppekeelega koolist eesti õppekeelega kooli 7. klassi tulnud õpilane sobida hästi koos õppima 2. või 3. aastat eesti keelt õppivate rändelastega. Ka vanemate suutlikkus kooliga suhelda ja last õppimises toetada võib olla sarnane, siingi on individuaalsed erinevused suuremad kui kultuurilised.\nOluline on õpilastevahelise suhtluse juhtimine ja soodustamine, et õpilased leiaksid endale suhtlusringi klapi ja jagatud huvide, mitte kodukeele järgi. Mõnikord pole kaasõpilased tähelegi pannud, et esialgu eesti keelt mitte osanud õpilane on vahepeal keele suhtlustasandil omandanud.\nJulgustan ülikoole saatma üliõpilasi eesti keele kui teise keele praktikale eesti õppekeelega koolidesse. Nii kujunevad uutmoodi mõtlevad ja uusi lahendusi märgata oskavad E2 õpetajad ning ka ülikoolid saavad sisendi uue E2 suuna õpetamiseks.\nNäen suurt vajadust „Eesti keele kui teise keele õpetamine algajatele“ kursuse järele. Eesti keele kui teise keele õpetajaid ei jätku koolidesse, igal pool poleks neile ka piisavat koormust. E2 tunnid ei tohiks seisneda põhiliselt lugemises ja töölehtede täitmises, võti on rääkimine. Ka nulltasemel õpilase saab panna rääkima, selleks on oma meetodid.\nEestis on piisavalt E2 kompetentsust. On täiesti arusaadav, et eesti õppekeelega koolidele on E2 õpe uus ja harjumatu, kuid meil on palju õpetajaid, kellelt nõu küsida. Tegutseb eesti keele kui teise keele õpetajate liit, samuti on aktiivne eesti keele kui teise keele õpetajate FB-grupp. Küsige nõu!


News Archives - MARKUS KASEMAA\nPosted on January 30, 2017 January 30, 2017 by Markus Kasemaa\nNeljapäeval, 26. jaanuaril, kell 18, avatakse Tammelinnas, Västriku 16, järjekorras XI korternäitus, kus esitletakse läbi kolme korruse Markus Kasemaa näitust „Rembrandtist, Da Vincist ja Picassost Kitse ja Kasendorfini“.\nAasta esimesel korternäitusel muutub Voronja galeriiks teadlastepaari Eskode kodu Tammelinnas – Tõnu muugib lahti genoomisaladusi ja Kaija komponeerib nupukaid materjale. Seekordne näitus esindab kahepoolset sünergiat, kui Markus Kasemaa otsib innovaatilist mõttelaadi teadlaste ning iduettevõtjate ringkondadest, siis teadlased ammutavad loovust kunstist.\n“Kunst ja teadus paistavad olevat teineteisest valgusaastate kaugusel, aga tegelikult oleme me ühed loojad kõik. Kuna meile endile meeldib kunst väga, tahtsime seda huvi ka oma sõpradega jagada. Lisaks on tore kohtuda inimestega teistelt elualadelt, sest just erinevate valdkondade piirpinnalt sünnivad tihti uudsed ideed ning innovatsioon,” arutles teadlaste duo.\nNäitusel on eksponeeritud üle 50 teose. Näha saab veel eksponeerimata kunsti aga ka vanu tuttavaid ning samuti ei puudu ka mitmed üllatused.\n„On valgust ja pimedust, helgust ja õudu, kulda ja krohvi, koloriiti ja monokroomsust .... lisaks kabinetijagu Rembrandti, Da Vincit, Picassot ja Kitse“, iseloomustab näitusevalikut Markus Kasemaa. “Kuna need kunstnikud on mind enim mõjutanud, siis eksponeerin ka üht põnevat teost oma kunstikogust - oksjonilt soetatud Rembrandti sügavtrüki “Travelling medical man” originaalplaadilt trükitud hilisem tõmmis. Samuti on väljas Elmar Kitse “Muusik”, Anton Von Kasendorf-i “Värviline mees” ning minu enda poolt tudengipõlves maalitud koopia Da Vinci maalist “Daam hermeliiniga” ja interpretatsioon Picasso maalist “Väike tüdruk”.\nMajaperemehe tegevusega temaatiliselt haakuvalt saab näha ajakirja "Nature" esikaant ilmestanud teost “Maailmakaardi geneetiline improvisatsioon”, mille versioonid leidsid rakendust Tartu aasta teo auhindadena (tartulv.ee/ru/node/2623).\nJoonistus "A genetic improvisation on a world map" ajakirjale Nature\nHelgemat atmosfääri lisavad Eesti Kunstikuul Abu Dhabis alguses saanud seeria “Figuraalmaastikud” teosed ning valik uhiuusi joonistusi seeriast “Joonte vahel”.\n"Trummilööja" seeriast "Joonte vahel"\n"Figuurid 1" keldrikorrusel\nKorduvalt rahvusvahelist tunnustust pälvinud seeriat “Figuurid 1” tuleb seekord otsida keldri-katakombides taskulambi abil.\nPeale avamist saab näitust näha veel neljal päeval - kahel järjestikusel laupäeval ja pühapäeval: 28.01, kell 14-18 29.01, kell 14-18 4.02, kell 14-18 5.02, kell 14-18 Markus Kasemaa tutvustab huvilistele näitust igal näitusepäeval, kell 16-17.\nMarkus Kasemaa on õppinud kunsti Tartu Ülikooli maaliosakonnas. Ta on Eesti ja Tartu Kunstnike Liidu liige. Talle on omistatud mh Tampere Moodsa Kunsti Muuseumi I preemia (2009), St. Peterburi Maneeži kunstikeskuse I Balti Biennaali diplom, (2008);“Ukrainian Art Week” eksperimentaalgraafika kategooria III koht (2009), osalenud “Arte Laguna Prize” finaalnäitusel Veneetsia Arsenalis (2010). Korraldanud üle poolesaja isikunäituse Eestis, Rootsis, Soomes, Taanis, Belgias, Austrias, Portugalis, Assooridel, Venemaal, Malaisias, UK-s, NY-s, Araabia Ühendemiraatides.\nRohkem infot:www.kasemaa.ee http://www.petrieinventory.com/introducing-markus-kasemaa/ http://www.petrieinventory.com/keeping-up-with-kasemaa/\nRohkem infot Voronja galerii korternäituste kohta:\nKolm suve Peipsiveerel, Varnja külas tegutsenud Voronja galerii kolib talveks linna, et avada taas ootamatult menukaks osutunud korternäituste sari. Korternäituste eesmärgiks on viia kunstiteosed anonüümsetest galeriiruumidest oma loomulikku keskkonda, tavaliste inimeste kodudesse.\n"Koduseinte vahel suhestuvad näituste külastajad, kes tulevad ju tegelikult kellelegi külla, kunstiteostega palju tundlikumalt. Kunst ei tundugi enam olevad midagi sellist, millest aru ei saa, vaid see muutub koduses keskkonnas, selle loomulikuks osaks", selgitavad galeristid Kaili Kask ja Raul Oreškin korternäituste olulisust. Näitusesarja jaoks valitakse välja erinevad kodud, olgu selleks siis korter Annelinnas või maja Tammelinnas, trendikas katusekorter vanalinnas või hipiatmosfääriline kodu Supilinnas. Igas korteris avatakse vähemalt üheks päevaks (aga kokkuleppel korteri omanikega ka pikemaks ajaks) näitus.\nKorternäituseid on saatnud ootamatult suur publikumenu, eelmisel aastal toimus erinevates kodudes kokku kümme näitust, mida külastas rohkem kui 4000 huvilist.\nRaul Oreškin ja Kaili Kask, Voronja galeristid, tel 58844909\nMarkus Kasemaa, tel 5117148, m@art.ee\nFotod: Raul Oreškin\nPh: (+372) 51 17 148\nSubscribe to Newsletter not to miss new art, campaigns, etc.


Info Maroko kohta - Alfa-Tour reisibüroo\nInfo Maroko kohta\nSihtkohad / Maroko / Info Maroko kohta\nMaroko kuningriik on tõeline Araabia eksootika. Maroko asub Loode-Aafrikas, Alžeeria ja Lääne-Sahara naabruses. Euroopast on Maroko eraldatud Gibraltari väinaga.\nSuurem osa riigist on ümbritsetud Atlandi ookeani vetega, ainult väike osa põhjarannikust on piiratud Vahemerega.\nMaroko iseseisvus 1956. aastal. Enne seda oli ta osaliselt Prantsuse, osaliselt Hispaania koloonia, mis oluliselt mõjutas Maroko koloriiti.\nParima reisimisaja valimisel tuleks lähtuda reisi eesmärgist. Näiteks Maroko keskosa avastamiseks on parem valida vahemik oktoobrist aprillini, kui pole väsitavat kuumust. Suusatada on Marokos parem detsembrist märtsini, supelda Atlandi ookeanis juuni keskpaigast oktoobri alguseni.\nVõrreldes tavalise merega soojeneb Atlandi ookeani vesi aeglaselt ja vee temperatuur tõuseb harva üle +22C. Atlandi ookeanile on iseloomulikud lained, mis sobivad hästi surfiharrastajatele, kuid ei sobi puhkuseks lastega peredele.\nEesti kodaniku pass: Viisavaba kuni 90 päeva poole aasta jooksul.\nVene kodaniku pass: Viisavaba kuni 90 päeva poole aasta jooksul, kui olemas elamisluba Eestis.\nEesti hall välismaalase pass: Viisa vajalik! Ei aksepteerita Eesti halli välismaalase passi omanikke!\nAgadir asub Atlandi ookeani ääres ja on Maroko peamine rannapuhkuse sihtkoht. Siin saab mitte ainult supelda ja päevitada, vaid ka sõita purjelauaga, mängida golfi, lõõgastuda talassoteraapia seansil ja jalutada maalilistel tänavatel. Agadiris on Maroko parim rand. Agadir on mõnus euroopalik linn ajalooliste kvartalite, kalasadama ning kaasaegse lennujaamaga.\nCasablanca – Maroko suur sadamalinn ookeani rannikul, kõrghoonete ja ülikaasaegse lennujaamaga äri- ja majanduspealinn. Casablanca peamine vaatamisväärsus on Hassan II mošee, millel on maailma kõrgeim minarett.\nRabat – kaasaegne Maroko pealinn. See Maroko kultuuri- ja tööstuskeskus paikneb ookeani ääres Bou Regreg jõe suudmes ja upub rohelusse. Linnal on pikk ajalugu ning see võlub turiste oma ainulaadse arhitektuuri ja kaunite aedade ja parkidega.\nEssaouira – maaliline keskaegne linnake ookeani rannikul, mis on kuulus oma sadama ja kindluse poolest. Essaouirat nimetatakse kindluslinnaks, sest peaaegu terve selle territoorium on ümbritsetud kaitsemüüriga, millest seespool on hulgaliselt iidseid hooneid.\nOukaimeden – Maroko kuulus suusakeskus, mis asub 2600 m kõrgusel üle merepinna. Oukaimedeni suusakeskus on avatud detsembrist märtsini ning suudab teenindada kuni 4000 külastajat. Suusaradade pikkus on 600 m kuni 1 km.\nIfrane – veel üks Maroko suusakeskus. See asub 1650 m kõrgusel ja meenutab tõelist Euroopa suusakeskust kaasaegsete villadega. Isegi maastik sarnaneb Alpidega, ka teenindus pole halvem kui Euroopas. Kuigi suusarajad pole sugugi pikad, on hinnad see-eest ahvatlevalt madalad!\nMarokos olles ei tohiks jätta kasutamata võimalust tutvuda riigi ühe iidsema linna – Marrakechiga. Marrakechi peamine vaatamisväärsus on maalilise müüriga ümbritsetud vanalinn (Medina). Vanalinna keskväljak on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse ning meelitab tuhandeid turiste.\nFesi linnas tasub külastada Kuningapaleed ning kõndida Fes el-Bali tänavatel. Fes on huvitav selle poolest, et ühendab endas kolme ajastu ajalugu, mis peegeldub ka linna arhitektuurilises ilmes.\nLisaks Araabia arhitektuuri mälestistele leidub Marokos ka Vana-Rooma ehitisi! Fesi ja Rabati linnade vahel asuvad Rooma impeeriumi kõige edelapoolsema Volubilis linna varemed. Meie ajani säilinud Rooma ajastu arhitektuurimälestistest võib siin näha triumfikaart ja 3. sajandi foorumit basiilikaga.\nMarokos puhates saate ühe reisi jooksul imetleda Atlandi ookeani ja Vahemere laineid, uurida ainulaadseid iidseid mälestisi, sukelduda eksootilisse idamaisesse atmosfääri, näha Sahara kõrbe ja oaase lumiste Atlase mägede taustal. Suvel saab siin ujuda ja päevitada, talvel aga suusatada!\nMaroko on turistide seas populaarne tänu poliitilisele stabiilsusele, hästi arenenud turismi infrastruktuurile ja madalatele hindadele.\nMaroko on islamimaa, seega peaksid turistid enne reisi tutvuma islamimaade käitumisreeglitega. Nagu ka teistes islamimaades, ei tohi ka Marokos tarbida alkoholi avalikes kohtades, päevitada topless, kallistada ja väljendada tundeid avalikult, naised ei tohiks käia tänavatel liiga avatud riietes. Ärge viidake kohaliku poole vasaku käega ning alati küsige luba enne kellegi pildistamist. Kohalikul turul tuleb tingida, tahate te seda või mitte.\nMarokos räägitakse araabia ja prantsuse keelt, inglise keelt on kasutuses vähe.\nKahtlemata paelub Maroko idamaise eksootika ja iidse arhitektuuri armastajaid, fotograafe ning ka sukeldumise, purjelauasõidu ja mäesuusatamise harrastajaid.


Margus Prangel: minu inspiratsioon tuleb jalutades või unenägudest - DELFI\nMargus PrangelTIINA KÕRTSINI\nPrangel kehastab filmis Martinit, kes on vabaabielus Karinaga. Nende omavahelises armastuses pole põhjust kahelda, aga kui hing ihkab midagi veel, mingit seletamatut kõdi, saavad alguse sündmused, kus miski pole enam endine. „Portugal“ on lugu suurest igatsusest millegi järele, mida ei ole veel tundnud või mida võib-olla isegi ei eksisteeri. Kinodes saab filmi vaadata alates 13. aprillist.\nMinu inspiratsioon tuleb omaette jalutades või unenägudest, mõnda head filmi või teatrietendust vaadates või muusikat kuulates. Samuti meeldib mulle lihtsalt kõrvalt vaadata, kuidas näiteks tänaval, kaubanduskeskuses või turul elu käib.


Tabernaakel: Extra ecclesiam nulla salus 2\nOmeti, nagu ma kirjutasin entsüklikas "Redemptoris missio", ei saa pääsemise andi piirata "nendele, kes eksplitsiitselt usuvad Kristusesse ja on astunud Kirikusse. Kuna pääsemine on pakutud kõigile, peab see kõigile konkreetselt kättesaadavaks tehtama". Ning, mööndes, et paljude inimeste jaoks on konkreetselt võimatu pääseda ligi Evangeeliumi sõnumile, lisasin ma: "Paljudel inimestel pole võimalust tundma õppida Evangeeliumi ilmutust või seda vastu võtta või Kirikusse astuda. Nende ühiskondlikud ja kultuurilised elutingimused ei võimalda seda ning sageli on nad üles kasvanud teistes religioossetes traditsioonides" (RM 10).\nMe peame tunnistama, et sedavõrd, kuivõrd inimolendid saavad teada ja ette näha, näib see praktiline võimatus olevat määratud kestma pikaks ajaks, võib-olla kuni evangeliseerimistöö on viimaks lõpule viidud. Jeesus ise hoiatas, et ainult Isa teab "täpset aega", mille Ta on seadnud oma kuningriigi kehtastamiseks maailmas (cf Ap.t. 1,7).\nÜlalöeldu ei õigusta aga nende relativistlikke seisukohti, kes leiavad, et pääsemistee võime leida mistahes religioonis, isegi sõltumata usust Lunastajasse Kristusesse, ning et religioonidevaheline dialoog tuleb rajada sellele ebamäärasele ideele. See lahendus nende pääsemise probleemile, kes ei jaga kristlikku usutunnistust ei ole kooskõlas Evangeeliumiga. Pigem peame uskuma (maintain), et pääsemise tee läheb alati Kristuse kaudu, ning seepärast on Kirikul ja tema misjonäridel ülesanne teha Ta tuntuks ja armastatuks igal ajal, igas kohas ja igas kultuuris. Lahus Kristusest "ei ole mingit pääsemist". Nagu Peetrus päris apostelliku kuulutustöö alguses Sanhedrini ees kuulutas: "taeva all ei ole antud inimestele ühtegi teist nime, kelle läbi meid päästetaks" (Ap.t. 4,12).\nKa nende jaoks, kes mitte oma süü läbi ei tunne Kristust ja keda ei tunta kristlastena, on jumalik kava ette näinud pääsemise tee. Nagu loeme Kirikukogu dekreedist "Ad gentes", usume me, et "Jumal saab Talle enesele teadaoleval viisil juhatada need, kes ilma omapoolse süüta ei tunne (inculpably ignorant) Evangeeliumit", pääsemiseks vajalikule usule (AG 7). Kahtlemata ei saa väljendit "ilma omapoolse süüta ei tunne" verifitseerida ega kaaluda inimliku hindamise teel, vaid see tuleb jätta ainuüksi jumalikule otsustusele. Sellepärast ütleb Kirikukogu konstitutsioonis "Gaudium et spes", et iga hea tahtega inimese südames "töötab arm nähtamatul moel... Püha Vaim pakub ainult Jumalale teadaoleval viisil igale inimesele võimalust olla ühendatud selle paasamüsteeriumiga" (GS 22).\nOluline on rõhutada, et nende pääsemise tee, kes ei tunne Evangeeliumi, ei ole lahus Kristusest ja Kirikust. Universaalne päästetahe on seotud Kristuse vahendusega. "Jumal meie Päästja... tahab, et kõik inimesed saaksid päästetud ja jõuaksid tõe äratundmisele. Ja tõde on see: Jumal on üks. Ja üks on ka vahendaja Jumala ja inimeste vahel, inimene Jeesus Kristus, kes andis iseenese lunaks kõikide eest" (1Tm 2.3-6). Peetrus kuulutas seda kui ta ütles: "Ei ole pääsemist kelleski teises" ja nimetas Jeesust "nurgakiviks" (Ap.t. 4,11-12), rõhutades Kristuse möödapääsmatut osa Kiriku alusena.\nSee kinnitus Päästja "ainulisuse" kohta tuleneb Issanda enese sõnadest. Ta ütles, et Ta tuli, "et anda oma elu lunahinnaks paljude eest" (Mk 10,45), see tähendab inimkonna eest, nagu p. Paulus selgitab kui ta kirjutab: "Üks suri kõikide eest" (2Ko 5,14; cf. Ro 5,18). Kristus võitis kätte üleüldise pääste omaenese elu anniks toomisega. Jumal pole seadnud Päästjaks ühtki teist vahendajat. Iga inimese saatuses tuleb alati tunnistada ristiohvri ainulist väärtust.\nKuna Kristus viib päästmist ellu oma Müstilise Ihu kaudu, mis on Kirik, on pääste tee olemuslikult Kirikuga seotud. P. Cyprianuse poolt (Epist. 73, 21; PL 1123 AB) väljendatud aluslause "extra ecclesiam nulla salus" -- "väljaspool Kirikut pole pääsemist" -- kuulub kristlikku traditsiooni. See sisaldub Lateraani Neljanda Kirikukogu (DS 802) dokumentides, Bonifacius VIII bullas "Unam sanctam" (DS 870) ja Firenze Kirikukogu dokumendis "Decretum pro Jacobitis" (DS 1351). See aluslause tähendab, et need, kes on teadlikud tõsiasjast, et Kirik on Jumala poolt seatud hädavajaliku [instrumendina] Jeesus Kristuse läbi, on selleks, et saada päästetud, kohustatud astuma Kirikusse ja jääma temasse (cf. LG 14). Ent neile, kes ei ole Evangeeliumi kuulutust saanud (recieved), nagu ma kirjutasin entsüklikas "Redemptoris missio", on pääste kättesaadav saladuslikul viisil, sedavõrd, kuivõrd neile on Kristuse lunastava ohvri kaudu tagatud (granted) jumalik arm, ilma välise kuulumiseta Kirikusse, ent ometigi alati suhtes temaga (cf. RM 10). See on saladuslik suhe. Saladuslik nende jaoks, kes saavad seda armu, kuna nad ei tunne Kirikut ning mõnikord koguni tõukavad selle väliselt ära. See on saladuslik ka iseeneses, kuna see on seotud armu päästva müsteeriumiga, mis sisaldab olemuslikku viidet Päästja rajatud Kirikule.\nSelleks, et toimida, nõuab päästev arm vastuvõtmist, koostööd, ning jah-sõna jumalikule annile. See vastuvõtmine on, vähemalt implitsiitselt, suunatud Kristusele ja Kirikule. Nii võib ka öelda, et "sine ecclesia nulla salus" -- "ilma Kirikuta pole pääsemist". Kuulumine Kirikusse, olgugi implitsiitselt ja tegelikult salduslikul moel, on pääsemise olemuslik tngimus.\nReligioonid võivad positiivselt mõjutada nende saatust, kes nendesse kuuluvad ja järgivad nende juhatust siira südamega (spirit). Ometi, kui[gi?] otsustav tegevus päästmiseks on Püha Vaimu töö, peame pidama meeles, et inimene saab oma pääste ainuüksi Kristuselt Püha Vaimu kaudu. Pääsemine saab alguse juba maise elu ajal. Kui see arm vastu võetakse ja sellele vastatakse, toob ta esile vilja evangeelses mõttes nii maa kui taeva jaoks.\nSiit tuleneb ka Kiriku asendamatu rolli tähtsus. Ta "ei ole eesmärk iseeneses, vaid on pigem tuliselt hooles, et olla täielikult Kristusest, Kristuses, ja Kristuse jaoks, samuti kui täielikult inimestest, inimeste seas ja inimeste jaoks." Seega pole see roll "eklesiotsentristlik" (kirikukeskne), nagu mõnikord öeldakse. Kirik ei eksisteeri ega tööta iseenese jaoks, vaid on inimkonna teenistuses, kes on kutsutud jumalalapse seisusesse Kristuses (cf. PM 19). Nõnda teostab ta implitsiitset vahendust ka nende suhtes, kes Evangeeliumit ei tunne.\nÖeldu ei tohi viia siiski järeldusele, et tema misjonitegevus on nendes olukordades vähem vajalik. Vastupidi, tegelikult on igaüks, kes ei tunne Kristust, ka siis, kui see on nii mitte tema oma süü läbi, pimeduse ja vaimse nälja seisundis, millel on sageli negatiivne kaasmõju kultuurilisel ja moraalsel tasandil. Kiriku misjonitöö saab anda talle ressursid Kristuse päästva armu täielikuks arenguks, pakkudes usu sõnumi täit ja teadlikku omaksvõttu (adherence to) ning tegusat osalemist Kiriku elus sakramentide kaudu.\nSee on kristlikust traditsioonist ammutatud teoloogiline lähenemine. Kiriku Magisteerium on seda järginud oma õpetuses ja praktikas kui Kristuse enese poolt apostlitele ja kõikide ajastute misjonäridele osutatud teed.\nVt. ka varasemat postitust.\nPostitas Tom at 18:43


Kommentaarid: Marina Kaljurand: EKRE valitsusse toomine oli väga suur viga\nMarina Kaljurand: EKRE valitsusse toomine oli väga suur viga\nSuomesta/ 16. jaanuar 2021 19:15\nEkre ei ole valetanud rahvale. Aina lähtee ekrelle hääli minulta kui on vaalit..\n12. jaanuar 2021 00:25\nPsalmid (Laulud)33:8 Kartku Issandat kogu ilmamaa, tema ees värisegu kõik maailma elanikud! 9 Sest tema ütles, ja nõnda see sai; tema käskis, ja see tuli esile. 10 Issand ajab nurja paganate nõu, ta teeb tühjaks rahvaste mõtted. 11 Issanda nõu püsib igavesti, tema südame mõtted põlvest põlve. 12 Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. 13 Issand vaatab taevast, ta näeb kõiki inimlapsi. 14 Oma elamu paigast ta vaatleb kõiki ilmamaa elanikke, 15 tema, kes valmistab nende südamed, paneb tähele kõiki nende tegusid.\nKahju Eestist/ 11. jaanuar 2021 11:29\nNõus, see oli väga suur viga.\nsm Stalini kasilased/ 10. jaanuar 2021 14:46\nmida see kommunistide vosuke Rajevskaja veel kiunub\nSmv/ 10. jaanuar 2021 10:14\nSellised Pool venelased üritavad võimu saada siis olemegi Moskva käpa all.\nEEsti valitsusse peavad kuuluna/ 10. jaanuar 2021 01:16\nainult eestimeelsed eestlased, marindael sinna asja ei ole\nUunu/ 10. jaanuar 2021 00:48\nmamotškin on rääkinud\nHei/ 10. jaanuar 2021 00:32\nsina pole kedagi kuhugi toonud. Ja sa pole ka mitte mingisugune ütleja!\nTöömees/ 10. jaanuar 2021 00:29\nEkre hoiab korra majas...\nMaria kes sa sündisid venemaal venelaseks ära tule targutama/ 10. jaanuar 2021 00:04\nSelline väljaütlemine mõjub väga halvasti meie riigi julgeolekule.\nJumal tänatud, et Marina presidendiks ei valitud. See oleks olnud veel suurem viga! Edu Marinachka / 9. jaanuar 2021 23:09\nMalle/ 9. jaanuar 2021 22:21\nVäga õige jutt, austusväärne naine.\nKeegi/ 9. jaanuar 2021 20:53\nMarina,sina oled üks suur viga.\nšovinisti väljendusviis/ 9. jaanuar 2021 20:41\nEKRE toodi valitsusse? Ah et tuuakse ja viiakse?\nu/ 9. jaanuar 2021 16:48\nÕnneks said kolm erakonda teha tugeva valitsuse. Nad on tõesti väga tugevad poliitkud.\nvalitsuses peavad olema/ 9. jaanuar 2021 15:48\nainult Eestimeelsed erakonnad\nMina eelistaks küll sotse/ 9. jaanuar 2021 15:31\nPlagiaat haridusministriks ja paljasperce kultuuriministriks. Mixer migratsiooniministriks ja Saar propagandaministriks.\nValelik Kaljurand/ 9. jaanuar 2021 14:58\nEnne olin Kaljuranna toetaja, aga et ta maailma ajakirjanduse kaudu Eesti valitsust mustab, on see andestamatu, võtke ta Brüsselist maha, sest ei toeta eesti ühiskonda ega õigussüsteemi.\n9. jaanuar 2021 14:51\nkes / 9. jaanuar 2021 15:16\nsee oli,kes tekitas alkoholi hindadega Riigile TOHUTU kahju? Kelle valitsuses? Praeguse peaministri juhitud valitsuses ju? Üks valitsuse minister esitas "õllehinna" suure tõstmise seadusmuudatuse ja Ratase juhitud valitsus lubas seda teha! Mis ka praegu samamoodi edasi kestab! Millegipärast oma Valitsuse ajal kõigis "pattudes" oli süüdi Ansip! Kuigi Refil polnud terve ajaloo jooksul ainuvalitsemist? Nüüd aga Ratase valitsuse ajal on süüdi valitsuse minister,mitte valitsusjuht,kes lasi sellel aktsiisitõusul toimuda? Kui see aktsiisitõus nii kahjulik Riigile oli,siis miks Ratase valitsus selle\n9. jaanuar 2021 14:42\nRäägi mulle, proua, mida HEAD oleks sotsid toonud valitsusse? Erakond, keda mingi 1% toetab. Igsuguseid seadusi, mis seksielu rikastavad ilmselt. No thanks!\nsõnal "demokraat"/ 9. jaanuar 2021 14:00\npole üldse enam seda tähendust, mis ta peab olema, see on juba sama vastik sõna kui "sots".\nORACLE/ 9. jaanuar 2021 13:56\nVäga kurb kui sellist arvamust levitatakse\njust õige tegu!/ 9. jaanuar 2021 13:49\nsest nüüd me tunneme meie poliitikuid läbi ja lõhki, ning teame, mida keegi neist taotleb, enne ei teadnud paljud sedagi, kes on meie president v peaminister, eriti venelased.\nEi olnud viga/ 9. jaanuar 2021 12:49\nSotside emavaalad ju trahvisid mikrofoniröövi takistajaid hoopis. Sotside hülgamine oli üliõige käik.\nSeda et/ 9. jaanuar 2021 12:25\nsots telesaadet juhtimas on suur viga, teadagi kes seal esinevad.\nmustakas/ 9. jaanuar 2021 12:10\nMarinake soovib ka mingile reele hüpata ? ta võiks aru saada, et Euroopasse saadeti ta puhtast kaastundest- inimestel oli hale sellest, kuidas teda lollitati sellel presidendivalimiste ajal. Vaadaku kainelt tagasi- kr es need olid, kes teda promosid ja muljejätsid, et ta võiks valimistel võita.\nKaru/ 9. jaanuar 2021 12:01\nKaljurand Eesti poliitikas ja üldse Eestis on viga.\nriigi vaenalsed/ 9. jaanuar 2021 18:14\nununenud 1988 ? mida Eesti rahvas tegi ja mida saavutas!? tulevad mingid kaljulaidid, kaljurannad ja kallased - tagasi eestlasi tapma?\nMaxx/ 9. jaanuar 2021 11:55\nProffa võiks vahel oma retoorikat vahetada. Kui sots kutsub sotsi saatesse, midagi head polnudki loota.\npada ja katel/ 9. jaanuar 2021 11:46\nvanamemm/ 9. jaanuar 2021 11:32\nLp. M. Kaljurand-----palun selgitage demokraatia mõistet---kas demokraatia ei tähenda mitte RAHVAVÕIMU, enamuse võim vähemuse üle, võime aktsepteerida ka teisitimõtlejaid, mitte siltide kleepimine kallutatud ajakirjanduse abiga.Nii, et liberaali meelest on EKRE valijad praht põrandal, millel võib rahumeeli tallata, kartmata tagajärgi. U, Kruuse, A,Laaneots, J,Jaanson soovivad, et Eesti liituks taaskord Vene FR. see muidugi on nende "Õigete" soov õigest erakonnast ja kritiseerimisele ei kuulu. Aga me pole unustanud vaesust, mis sundis meid lahkuma oravate valitsevast Eestist.\nolen/ 9. jaanuar 2021 18:19\nsuusatajad, aerutajad on kõige etemad riigiteaduste esindajad riigikogus, millised teaduspõhised ja põhjendatud kõned, milline voolav argumenteeritud kõne riigikogu ees....kõik ikka rahva heaoluks ja mitte roosimannuste moodi...\nAga teistmoodi/ 9. jaanuar 2021 11:31\npoleks Ratas peaministriks saanud, tal muu ükskõik.\nmustakas/ 9. jaanuar 2021 12:13\nMismoodi see Ratta peaministriks saamine on Marina ülitarga arvamusega seotud ?\nSõna pidi siin riigis vaba olema/ 9. jaanuar 2021 11:20\nAga suukorvistamine käib täie rauaga.\nto mustakas/ 9. jaanuar 2021 14:45\nmustakas väga võtab sõna aga kohati ei saa ta vist üldse sotti, mis on teemaks. Küsimus, et mismoodi see Ratta peaministriks saamine on Marina Kaljuranna ülitarga arvamusega seotud? Kui mustakas on vahepeal kuskil mujal viibinud, siis tuletan meelde, et Ratas sai tooli tänu tänu EKRE -le ja Isamaale, ja Kaljuranna etteheide ongi just see, et viga oli EKRE toomine valitsusse Ratase poolt, st. hakati koos pirukat jagama.\npoliitik/ 9. jaanuar 2021 10:59\nAjakirjanik Maris Hellrand kirjutab väljaandes Postimees, et manitsemise asemel, mis viib inimesi ainult paremäärmuslaste rüppe, tuleks eesti rahvaga rääkida kui lapsega, kellel on diagnoositud Aspergeri sündroom. Presidendiametis saaks sellega kõige paremini hakkama Marina Kaljurand. https://objektiiv.ee/marina-kaljuranna-meeskonna-liige-eesti-rahvaga-tuleb-raakida-kui-aspergeri-lapsega/\n9. jaanuar 2021 21:45\nVõi tema on diagnoosi panija meie rahvale. Ehk kasutaks oma tarkust siis ka koroonast lahti saamisel. No tänane ajaleht ajab küll närviliseks, sest kõik on äkki nii targaks saanud ja aina teevad seejuures lollusi. Nüüd, kui see ühinemise jutt käima läks, siis on kõik välja ilmunud.\npoolt/ 9. jaanuar 2021 10:24\nLoomulikult, sotsid oleks olnud parim valik, ei mingit valet!\ntt/ 9. jaanuar 2021 10:16\nMa tänan Ratast, et ta tõi valitsusse Eestimeelse erakonna. Vastasel juhul oleksid seal Eesti rahvuse hääbumist soodustavad jõud.\nOtt / 9. jaanuar 2021 10:08\nKas käib juba uue presidendikandidaadi (kes vägisi pukki pannakse) promomine???\nto ott/ 9. jaanuar 2021 11:01\nSul on vist haugi mälu, sest kokkulepitult pandi presidendipukki hoopis teine inimene ja Kaljurannal soovitati viisakalt "loobuda" presidendiks kandideerimast.\nOtt / 9. jaanuar 2021 17:18\nSinule, to ott, süvene teksti!\nlugeja/ 9. jaanuar 2021 09:57\nOlukord oli selline et reffe ja sotse ei saanud usaldada ja nendega koostööd teha! Nüüd ju hästi näha millist tsirkust nad oma 9000 ettepanekutega teevad ja Kallase esinemised samad nagu Trumpil,nagu huumorisaated!\nEt rahva demokraatlikud valikud on viga !!!/ 9. jaanuar 2021 09:51\nKas valimistel kõrbenud sotsid oleks olnud õiged enamust juhtima !\n9. jaanuar 2021 09:51\nmustakas/ 9. jaanuar 2021 12:18\nTore on, ja EGA Refid ju võimunäljas pole ega Kaja ju ei kaagatanud, et tema PEAB peaministriks saama, et Ratas müüks esimesel võimalusel Eesti maha jne. jne\nElu Jälgija/ 9. jaanuar 2021 09:46\nEga reformarid peta kunagi koos sotsudega,2016,a, oli Marinotska nende presidendi kanditaat ja siis veel seltsimees Siim Kaallas. Kõik visati üle parda !?!\n9. jaanuar 2021 09:39\nei ole vanaproua/ 9. jaanuar 2021 10:49\nMarina Kaljurand on sündinud 6. septembril 1962 lätlasest isa ja venelannast ema järeltulijana. Seega ei saa teda vist ikka veel vanaprouaks nimetada? Kuid tema eluvaateid ...\nJan/ 9. jaanuar 2021 09:38\nIsegi andestamatu, aga ega neid kauaks pole, trumpism on nüüd surnud õnneks, tõmbas endale ise vee peale ja lasi peldikupotist alla. Well done!\nV/ 9. jaanuar 2021 08:52\nKaljurand võiks öelda ühegi asja, mida ta seal Eest heaks on teinud.\nsõnaseadja Kaljurand/ 9. jaanuar 2021 09:16\nküll on tore lugeda kui pahad ja vägivaldsed on ekrelased,nad solvavad jne. ja siis sõnades kannapööre, et Biden LIBASTUS kui Trumpi klouniks nimetas (nii õrnalt ja tagasihoidlikult öeldud), kas ka nii, et nüüd on mõõt täis? Kallutatus võib ninali kukkumiseni viia!\nPresidendikssaamisel sellega lõpp/ 9. jaanuar 2021 08:44\nEi oma väga selget silma ja mõistust.\nKadri/ 9. jaanuar 2021 08:38\nLugedes seda kommentaariumi, tekib sügav kurbus. Mitte isegi niivõrd inimeste vaadete üle, vaid pigem see, kuidas nad ennast väljendavad meie kirjakeeles.\nNii lihtne/ 9. jaanuar 2021 09:16\nKui siin korralikke väljendeid kasutada siis läheb modereerimisele\nMammi/ 9. jaanuar 2021 08:30\nMarinal on selles suhtes õigus, et inimesele, kes esindab tervet riiki, pole lubatud labasel kombel kõike välja öelda, mida sülg suhu toob. Oma seisukohti mingis küsimuses saab väljendada ka teistmoodi kui turuvoorimees, aga just nii matslikult ja üleolevalt ekre esindajad käitusid. Eks need, kes selle heaks kiidavad ole ise samasugused ja nende arvates on see normaalne.\nMaxx/ 9. jaanuar 2021 11:49\nVahel peabki asju nende õigete nimedega ütlema. Milleks keerutada?\nsots ei ole intelligents / 9. jaanuar 2021 18:30\nEKRE liidrid ja eestimeelsed ei ole labased ega väljendu labaselt vaid ütlevad selgelt välja, otse ja arusaadavalt ja sellepärast neid vihkavad need, kes tahavad eesti rahvast teha venemeelsed orjad.\nKandke auga neid nimesid/ 9. jaanuar 2021 22:11\nMammi, ära hakka kohe keerutama ja ekrelasi siin sajas patus süüdistama. Pole ma veel kuulnud, et EKRE oma seisukohtade väljendamisel oleks kasutanud turuvoorimeeste keelt. Nad on täiesti loomulikud ega sea sõnu ritta valikuliselt. Täpselt nii peabki ütlema, et see oleks kõigile arusaadav. Mõni ei saa aga nendest vahvatest repliikidest mõhkugi aru ja hüppavad kohe kallale, kui sõna ei meeldi. Ja kuigi oleme samasugused ekrelastega (mitte teiesugustega, kes ainult endid armastavad), see ju meie oma valik. Tegelikult aga kõik need "turuvoorimehed", "matsid" jne., need nimed ju annate teie.\n9. jaanuar 2021 22:17\nJu siis Mammi nõustub nende ilusate "turuvoorimeeste", "matside" jne.nime andmisega nendele , kes pole normaalsed. Kas Mammi võib ehk ise olla see mittenormaalne? Kustuta, kustuta, kullake, mille eest te muidu seal istute.\nkk/ 9. jaanuar 2021 08:25\nRefid õppigu, et inimesed hääletavad nende poolt,kes inimese palka, elujärge konkreetselt tõstab, mitte ei peenhäälesta üldist riiki. Ratas tõstis.\nmaia/ 9. jaanuar 2021 08:43\nKk mida rattas tõstis minu teada pole ta ühtegi lubadust täitnud,penskarite elu on läinud ikka nii hulluks et käivad surnuaial vargil.ütle üks lubadus mida on täidetud.tõstavad ainult omal palka.\nPaul/ 9. jaanuar 2021 08:21\nTead Marina...ma ei hülga ekret niikuinii\ntublid poisid ja tüdrukud, ajavad õiget asja. Jääge kindlaks ja raudset närvi!/ 9. jaanuar 2021 10:11\nka minu südamesse jääb EKRE\nKH/ 9. jaanuar 2021 11:11\nMina olen ka EKRE pooldaja ja selleks jään, kirjutagu, arvaku või laimaku Kaljulaidid ja -rannad palju tahes.\nvalin EKRE/ 9. jaanuar 2021 14:24\nMina ka. EKRE on ainus eestlust ja normaalsust julgelt toetav erakond. Isamaa toetaks ilmselt ka, aga selle ridadesse on pugenud ree.turid.\nto maia/ 9. jaanuar 2021 22:23\nJa mida need sinu lemmikud siis tegid, kui valitsuses olid? Need ajasid kogu aeg mammonat ainult endale kokku. Ju oled sinagi osa sealt ehk saanud.\nRaivo Lõhmus/ 9. jaanuar 2021 08:15\nOhtlik inimene Eesti iseseisvuse püsimajäämiseks.\nAnna/ 9. jaanuar 2021 07:55\nKallis Marina, no mis demokraatia, kui sa ütled et päris suur osa meie väikesest rahvast ei ole salongikõlblik? Kas see pole mitte üleolev? Järelikult ei ole eelnenud valitsused pikka aega oma tegevusega rahvast ühendanud! Et surume selle osa ukse taha ja keerutama ballil vallsi edasi - rikkad ja ilusad! Ma ei olnud ka EKRE valija aga nüüd tundub, et Sind presidendiks ka ei sooviks!\nmaamees/ 9. jaanuar 2021 07:50\nVäga asjalik jutt oli.Aga meie Jüri peidab pea liiva sisse. Ikka oma toolike on liiga armas.\nmustakas/ 9. jaanuar 2021 12:27\nkulla maamees ! kõige armsam on see toolike, mille poole püüeldakse. On tobe öelda, et poliitik soovib võimu, SEE ongi ju poliitika sisu ! Kas reformarid ei soovi, või sotsid või Eesti 200. mille nimel see kätš siin siis kogu aega käib ? Ikka sellsama "toolikese" nimel.\nto maamees/ 9. jaanuar 2021 22:26\nÕige maamees sellist juttu ei aja. Teame neid maamehi.\nEi ole EKRE valija/ 9. jaanuar 2021 07:47\nSellise väljaütlemisega minu silmis oled null.\n9. jaanuar 2021 07:47\nModele/ 9. jaanuar 2021 22:38\nModeraator, kas valitsus on vahetunud juba, et sa nii kibedalt kommentaare kustutad? Kus on see koht tingimustes, et kõik läheb kustutamisele?\nbean/ 9. jaanuar 2021 07:32\nkõige suurem viga on see et sa suu lahti tegid\nNeed/ 9. jaanuar 2021 07:29\nKaljurannad ja Kaljulaidid on jamad!\nnimedesse / 9. jaanuar 2021 07:54\nJäi lisamata veel sadama Kaljurand ka ju.\nPaul/ 9. jaanuar 2021 07:05\nKas mina valija kes valis ekre olen probleem?\nArvamus/ 9. jaanuar 2021 07:03\nKogenud poliitik nii ei väljenda.\n9. jaanuar 2021 06:20\nKaty/ 9. jaanuar 2021 08:19\nNo eks ise oled 12 aastat jutti oma lapsele seda rääkinud siis,kust muidu see jutt tuleks.Eestlaste lastele koolis NL okupatsiooni,küüditamiste,venelaste eestlastesse suhtumise jms.selgitustööd koolis ei tehta muide.Ja praeguseks on Eestis 2 vene last,kes kasvavad üles teadmisega,et Eesti,eestlased ja eesti keel on seotud ema kaotamise õudusega.Kõlab hästi?\nValija/ 9. jaanuar 2021 04:09\nMiks sotsid kardavad rahva küsitlust?\nmidaiganes/ 9. jaanuar 2021 15:59\nSotsid ja refid arvavad, et homod peavad saama endale lapsi osta välismaalt. Eks selleks olegi seda abielu vaja. Materiaalsed suhted saab ju kõik ka notariaalselt reguleerida, selleks pole abielu vaja.\nKülmking!/ 9. jaanuar 2021 02:54\nPuhka jalga eideke!\nIse nimetavad nad ennast loomulikult demokraatideks./ 9. jaanuar 2021 02:08\nSisuliselt on vasakpoolsus ja sotsialism kattuvad mõisted. Mürmekoloog Edward Osborne Wilson kirjutas: "Karl Marxil oli õigus – sotsialism töötab; viga on selles, et ta valis vale liigi." Mihhail Bakunin (1814-1876), tuntud vene päritolu anarhist, revolutsionäär ja filosoof on öelnud: "Vabadus ilma sotsialismita on privileeg. Sotsialism ilma vabaduseta on türannia." Kogu maakeral ja kogu inimkonna ajaloos pole olnud õelamat, verisemat ja ühtlasi kaval-riukalikumat režiimi kui sotsialistlik. Ja nii on see ka tulevikus...\n9. jaanuar 2021 00:06\npenn/ 9. jaanuar 2021 03:47\nBrexit eeskujuks/ 8. jaanuar 2021 23:51\nEdu Euroopa Liidust lahkumiseks! Siis on rahadekraanid Euroopast kinni! Euroopa Liidul pole midagi kaotada, pigem ikka vastupidi! Ja eestlased ongi siis omaette ning isoleeritud! Kes tegi?! Ise tegi!\nTegelikult/ 8. jaanuar 2021 23:44\nKaljurandi poliitikasse toomine oli suurim viga!\n8. jaanuar 2021 23:21\nTK/ 9. jaanuar 2021 07:22\nKas NSVL kommunistliku partei liikmetelt saab midagi loota ????\nOdin/ 8. jaanuar 2021 23:18\nEV riigikukutajate järeltulija, kes täna esindab süvariiki, on rääkinud. Pox pomogi.\nLoodan, et ta on veel kaua Euroopas./ 8. jaanuar 2021 22:55\nJutt selge ja arusaadav. Kas need, kes Presidentideks on kandideerinud ja Presidentideks ongi saanud, on seda sageli kahetsenud?\nValija / 8. jaanuar 2021 22:48\nSeltsimees Marina valituks saamine oli tohutu suur viga.\nomgg/ 8. jaanuar 2021 22:32\nkes kõik sõna võtavad!!!\nestland11/ 8. jaanuar 2021 22:22\nehk aitab juba ekre sõimamisest, te juudased ei saa ega anna endale aru et sõimate suurt osa eesti rahvast te õnnetud argpüksid\nka Eesti/ 9. jaanuar 2021 11:38\nKas suuruse hullustus tuli peale? Kui viimati vaatasin siis kõigest 15 protsenti seda suurt enamust + kesikud:))\nmaalt ja traktoriga/ 8. jaanuar 2021 22:18\nMarina tahtis öelda, et parim lahendus valitsuskoalitsiooni jaoks oleks olnud kui SDP oleks valitsuses olnud, siis EKRE kaasamine ei oleks viga olnudki.\nah et jälle / 8. jaanuar 2021 22:15\nEKRE hammaste vahel, see on ainuõige, et EKRE on valitsuses\nSr/ 8. jaanuar 2021 22:14\nTöötab euroopas, kodu eestis. Kas eesti polegi euroopas?\nVenemaal/ 9. jaanuar 2021 00:37\nei ole piire, venemaa käib venelasega kaasas. Ra.jevskaja.\nAhahh/ 8. jaanuar 2021 21:57\nKas sellepärast, et opositsiooni jäänud ei oska väärikalt kaotada ja lähevad hulluks?\ntriit/ 8. jaanuar 2021 21:52\nAnna kaljurannale võimalus hüüdlauseteks.. läheb metsikuks ära.\nSmv/ 10. jaanuar 2021 10:10\nTa muutub matsiks sest ta ongi selline.\nEi ole viga/ 8. jaanuar 2021 21:42\nMeil on üle mitme aasta parim valitsus. Tubli peaminister ja hästi toimiv koalitsioon. Kõik toimiks, kui vaid opositsioon laseks tööd teha ja veidigi rahva tahet arvestaks.\nSmv/ 8. jaanuar 2021 22:25\nEi saa, sest neile keerati poliitiliselt nende ende rmaasikaga.\nMina tahaks spetsialistilt küsida/ 8. jaanuar 2021 21:41\nAga kas maakera on lapik? Kas mariina on abielus lumememmega. Kes on sotsiaaldemokraatide pea reptoloog?\nSmv/ 8. jaanuar 2021 21:38\nKui selle memme poliitilist tausta aastaid jälgida siis ta ise ongi üks poliitiline viga.\nHarry/ 8. jaanuar 2021 21:32\nMa olin sotsidest seni veidi paremal arvamusel, refid on kogu aeg tola mänginud, aga et ka sotsid nii madalal on laskunud....poleks uskunud.\nmartake/ 8. jaanuar 2021 21:25\nKaljurand pidage piiri oma sönavötuga olgugi .et söna pidi olema vaba. Normaaselt on käitunud EKRE. Oposotsioonil puudub igasugune lastetuba Hea et Teie proua ei saanud presidendiks.\nMatsile/ 8. jaanuar 2021 21:52\nMart Helme ka ei saanud presidendiks,kuigi väga tahtis.\nSee uuring / 8. jaanuar 2021 21:17\nOn nii võlts et lausa piinlik hakkab, enamus ootab millal see rahva lõhestaja president juba lahkuks.\nery/ 8. jaanuar 2021 21:15\nEi ole nõus, et see väga suur viga on. Eestile kahjulik - jah. Aga kui nad poleks valitsuses, oleksid need lihtsameelsed valijad, kes jäid nende kremli propagandat uskuma, elanud rusikas taskus - " vot kui ekre oleks olnud valitsuses, vot siis.." Nüüd on maskid langenud. Üksühele idanaabri retoorika, kombed, trollivabrikud jne. jne. jne. Eks muidugi igas rahvuses on mingi protsent, kes hoolimata faktidest ikka pimesi usub iidoleid, aga see protsent on väike. Küsimus on ainult, kaua Eesti seda klounaadi Toompeal kannatab ? Mul on tunne, et see ratas vabatahtlikult sealt minema ei lähe\neryle/ 9. jaanuar 2021 09:37\ntuleks lisada,et mulle meeldis Rõivas,kes tegi reklaami külmkappidele,mulle meeldis Ansip,kes lubas meid 5 rikkama riigi hulka viia,noh Ligi pole küll peaminister olnud,aga tema matemaatika oli koolis 5+ja viis edukalt rahapesu läbi ja nimekirja saaks lõputult pikendada!\nSeda mammit oleks valitud ka ENSV ajal. / 8. jaanuar 2021 21:13\nUuu/ 8. jaanuar 2021 21:11\nMõnel olid punased jooned ju?\nVene/ 9. jaanuar 2021 00:41\nvalijad juba tulevad EKRE poolele yle, Piidrid ei meeldi neilegi ja see on hea. Narva kiheleb.\nPäris piiratus kamp/ 8. jaanuar 2021 21:08\nIkka samad vinguvaalad.\nTäpselt nii/ 8. jaanuar 2021 21:08\nlihtsalt uskumatu./ 8. jaanuar 2021 20:57\nNo see eureokommu siit veel puudus. Rahvalemmik :)))))))))))) Katoor Emori küsitluse järgi :))))))))))))))))))) Appi, ei usuks kui ei näeks.\nDS/ 8. jaanuar 2021 21:15\nMis teha, kui oma silmas palki ei näe aga väike pind hakkab sellisele kohe silma. Siin kohe nagu üks ees, siis teised järgi. Oleks ometi ühte ainsamat head sõna ka EKRE kohta ütleksid, aga ei. Ainult nemad on need kõige targemad.\nMalle/ 8. jaanuar 2021 21:22\nuskuge ikka hoolega neid küsitlusi - huvitab KUS neid läbi viiakse?\nTo: Malle/ 8. jaanuar 2021 22:24\nMulle näib, et selle küsitluse viis EMOR läbi sotside ja reffide endi hulgast. Ja igaüht neist küsitleti paarkümmend korda järjest.\nVaatleja/ 9. jaanuar 2021 01:56\nKüsitluse tulemusega püütaksegi mõjutada neid, kellel oma arvamust pole või muidu poliitikakauged. Enamus neid kontoreid on ju praktikas pikka aega seda viljelenud.\nOswald/ 8. jaanuar 2021 20:52\nMiks peab inimene avalikult oma lollust kõigile kuulutama?\nJääkAru/ 9. jaanuar 2021 15:42\nKaljurannale/ 8. jaanuar 2021 20:52\nSee on ainult hagu juurde viskamine. Häbeneda tuleks praegu oma parteid, mitte siia kilkama tulla.\ninnuendo/ 8. jaanuar 2021 21:18\nProua, Sa lõhestad eestimaalasi. President peaks korrale kutsuma. Olen prouas väga pettunud.\nProtest sellise seltsimehe avalduse vastu./ 9. jaanuar 2021 15:27\nMiks riigikogu ei avalda protesti ja ei kutsu tagasi mariinat sealt Brüsselist, kes Eesti riiki ja valitsust laimab avalikult maailma ees, kutsuge tagasi ja tühistage tema mandaat.\nKaljurand/ 8. jaanuar 2021 20:46\nMiks kaljurannal on vaja alustada taas lõhestamist, Ei ole see EKRE kellegile halba teinud, pigem head. Kaljuranna sugused sotsid tooksid siia hordides pagulasi.\nEremiit/ 8. jaanuar 2021 20:44\nSööbik ja pisik ütlesid hambaharja kohta nii.\nMall/ 8. jaanuar 2021 20:43\nLugejakiri/ 8. jaanuar 2021 20:39\nHea, et mõnedest lahti saime.\nEestilike väärtuste austaja/ 8. jaanuar 2021 21:32\nArvan, et see eurosaadik võiks istuda oma punkris Brüsselis ja oma euroväärtusi mujal jagada , aga ära tule siia lõhestama rahvast koos oma sotsikambaga. Haiseb ju tugevalt....... Ja ise veel haritud inimene ka.\nlord/ 8. jaanuar 2021 20:36\nvahem sotsialismi on parem, vähem kaljuranda on parem


Richard Strauss [r'ihhart štraoss või eestipäraselt r'ihhard strauss] (11. juuni 1864 München – 8. september 1949 Garmisch-Partenkirchen) oli saksa helilooja ja dirigent, kes kirjutas peamiselt hilisromantismiaegset muusikat. Teda tuntakse peamiselt sümfooniliste poeemide ja ooperite järgi.\nRichard Strauss. Emil Orlik, 1916\nRichard Straussi isa oli Franz Strauss, kes oli esimetsasarvemängija Müncheni Õukonnaorkestris. Ema Josephine pärines Müncheni ühest jõukamast perekonnast, õlletehase Pschorr omanikeperest. Richard sai noorpõlves isalt põhjaliku, kuid vanamoelise muusikahariduse. Oma esimesed palad pani Richard kirja kuueaastaselt ja kuni oma surmani tegeles ta pidevalt muusikaloominguga.\n10-aastaselt kuulis Strauss Richard Wagneri oopereid "Lohengrin", "Tannhäuser" ja "Siegfried", ent isa keelas tal Wagneri muusikaloomingut õppida. Alles 16-aastaselt tohtis Richard tutvuda "Tristani ja Isolde" partituuriga. Isa arvates kuulus Wagneri muusika alamasse sorti ja hiljem väljendas Richard korduvalt oma kahetsust selle suhtumise üle.\n1882. aastal astus Strauss Müncheni Ülikooli, õppides kunstiajalugu ja filosoofiat. Aasta hiljem siirdus ta Berliini. 1885 naasis ta Münchenisse, kus sai koha dirigendi assistendina. Aastatel 1898–1918 oli ta Berliini Riigiooperi peadirigent. See amet oli Saksa orkestrijuhtide jaoks kõrgeim positsioon. Hiljem töötas ta ka Viini Riigiooperi peadirigendina. Strauss reisis palju ning oli oodatud külalisdirigent.\nLoomingus on näha Brahmsi, Liszti, Berliozi ja Wagneri mõjutusi.\nSuurem osa tema noorpõlveloomingust on tänaseks unustatud. Esimesed olulised teosed on tema sümfoonilised poeemid. Need lähtuvad wagnerlikult hilisromantilisest helikeelest.\nMaailmakuulsuse saavutas Strauss sümfoonilise poeemiga "Don Juan". Inspiratsiooni sai ta Austria luuletaja Nikolaus Lenau samanimelisest poeemist. Selles ülistatakse tugevat ja sõltumatut isiksust. Esiettekandel oli osa publikut vaimustunud, osa aga väga nördinud. Põhjus oli selles, et teos mõjus tol ajal harjumatult modernsena.\nStraussi orkestratsioonioskus oli väga hea. Orkestripartiid on ülimalt virtuoossed, pillisoolosid kasutab ta meelsasti. Sageli lisab ta teostesse ka tavatuid pille, näiteks on ta kasutanud tuulemasinat.\n10. septembril 1894 abiellus Strauss soprani Pauline Maria de Annaga. Naine oli tuntud oma võimuka ja impulsiivse loomu poolest, kuid abielu kujunes õnnelikuks. Kuni elu lõpuni ("Neli viimast laulu", 1948) eelistas Strauss oma loomingus sopranihäält kõigile teistele.\n"Don Juan" (1888)\n"Surm ja kirgastumine" ("Tod und Verklärung"; 1889)\n"Till Eulenspiegel" ("Till Eulenspiegels lustige Streiche"; 1895)\n"Nõnda kõneles Zarathustra" ("Also sprach Zarathustra"; 1896)\n"Don Quijote" (1897)\n"Kangelase elu" ("Ein Heldenleben"; 1898)\n"Kodusümfoonia" ("Symphonia domestica"; 1903)\n"Alpisümfoonia" ("Eine Alpensinfonie; 1915)\n"Roosikavaler" ("Der Rosenkavalier"; 1911)\n"Ariadne Naxosel" ("Ariadne auf Naxos"; 1912/16)\n"Varjuta naine" ("Die Frau ohne Schatten"; 1919)\n"Egiptuse Helena" ("Die ägyptische Helena"; 1933)\n"Vaikiv naine" ("Die schweigsame Frau"; 1935)\n"Rahupäev" ("Friedenstag"; 1938)\n"Danae armastus" ("Die Liebe der Danae"; 1940, esiettekanne 1952)\n"Olympische Hymne" koorile ja orkestrile (1934)\n"Metamorphosen" 23 keelpillile (1945)\n"Neli viimast laulu" ("Vier letzte Lieder") (1948)\nSüit 13 puhkpillile (1884)\nSoololaulud häälele ja klaverile


Suu- ja hambahaigused II, 1.osa\nAine käigus käsitletakse parodondi anatoomiat, parodondi haiguste klassifikatsiooni. Parodondi haiguste etioloogiat ja patogeneesi, diagnostikat ja ravi nii täiskasvanutel kui noorukitel ja lastel. Õpitakse ära tundma süsteemsete haiguste ilminguid parodondis. Käsitletakse ägedaid parodondi seisundeid ja esmaabi valuga patsiendi puhul. Räägitakse järelravist ja parodontiidi prognoosi mõjutavatest teguritest. Õpitakse käsitlema nõrgestatud parodondiga hammaste restaureerimise võimalusi ja oklusiooni korrigeerimist.\nhambaarstiks õppivad üliõpilased\nparodondi anatoomia, haigused, patogenees, diagnostika\nEne-Renate Pähkla (Autor) - -\nsuu_ja_hambahaigusedII.pdf (7,9 MiB)\nAvaldatud: 2011-12-14 16:23 (Triin Marandi)


Põhiline / vahe / Erinevus käibemaksu ja GST vahel\nÜks India maksusüsteemi suuremaid reforme on GST, st kaupade ja teenuste maksu kehtestamine. Selle eesmärk on kaotada kaskaadne mõju, st topeltmaksustamine. GST on lisandväärtus, mis on kehtestatud kaupade ja teenuste tootmisele, jaotamisele ja tarbimisele. Tavaliselt on see vastuolus käibemaksuga, mida tuntakse lühiajaliselt käibemaksuna, mis on kaudne maks, mida nõutakse igas tootmisetapis ja kaupade turustamisel lisandväärtusega.\nEsmane erinevus käibemaksu ja GST vahel on see, et kui käibemaksu kohaldatakse kauba müügile, kehtib GST kauba ja teenuste osutamise suhtes. Niisiis, see artikkel teeb selgeks, et kõik kahtlused ja väärarusaamad, mis on seotud kahe maksusüsteemi tüübiga Indias, loevad.\nTähendus Käibemaks on tarbimismaks, mida nõutakse lisandväärtuse eest igas tootmise / turustamise etapis. GST on sihtotstarbeline maks, mida nõutakse kaupade ja teenuste tootmise, müügi ja tarbimise eest.\nMaksustamise punkt Kaupade müük Kaupade ja teenuste pakkumine\nMakseviis Offline Online\nRegistreerimine Kohustuslik, kui käive on suurem kui 10 lakhs. Kohustuslik, kui käive on suurem kui 20 lakhs.\nMaksustamise alused Kokkuvõte põhineb Tehing põhineb\nTulude kogumine Müüja riik kogub tulu Tarbijariik kogub tulu\nAktsiisimaks See on aktsiisiga maksustatava kauba tootmise suhtes kohaldatav. Seda ei võeta.\nRiikidevaheline müük Riikidevahelise müügi puhul ei ole sisendkrediit võimalik. Siseriiklikku müüki võib kasutada sisendkrediidi puhul.\nKäibemaks või muul viisil käibemaksuna nimetamine on mitmepunktiline maksusüsteem, kus maksu maksab riigivalitsus igal kaupade tootmise / turustamise tasandil.\nSelle režiimi puhul maksustatakse kaupa lisaväärtusest, et kõrvaldada kaskaadne efekt eri müügitasanditel. Tegemist on tarbimismaksuga, mille puhul ettevõtte tehtud lisandväärtus on võrdne tulude ja ostukulude erinevusega.\nSee võimaldab kauba ostjal kasutada sisendkäibemaksu krediiti, st eelmises etapis tasutud maks arvatakse maha netomaksukohustusest. Käibemaksusoodustuse saamiseks käibemaksusüsteemi kohaselt on iga edasimüüja kohustatud registreerima.\nSelles süsteemis maksustatakse käibemaksu erinevat tüüpi maksumääradega, 0% on põllumajandussaaduste ja sotsiaalse tähtsusega esemete, 1% kulla ja hõbeehtede, 4% tooraine või tootmis- ja kapitalikaupade sisendmaterjalide puhul, 20% luksuskaupade puhul. kaubaartiklite ja ülejäänud kirjete maksustamine toimub tavapärase plaadi määra alusel, st 12, 5%.\nGST tähistab kaupade ja teenuste maksu, mis on sihtotstarbeline käibemaks, mida nõutakse kaupade ja teenuste tootmisel, müümisel ja tarbimisel. Oluline on märkida, et GST kehtib väärtuse lisamise kohta igal etapil ja muud maksu ei võeta, mis toob kaasa kaskaadiefekti kõrvaldamise.\nSelles süsteemis on kaupade või teenuste tarnijal õigus kasutada sisendkäibemaksu krediiti, st kaupade ostmisel makstud GST tasaarvestatakse GST-lt, mis makstakse kaupade ja teenuste eest. Lõppkokkuvõttes kannab lõpptarbija viimast tarneahela tarnijatelt kehtestatud maksu.\nIndias on rakendatud Dual GST-i, mida kesk- ja riigivalitsus üheaegselt maksustab kaupade ja teenuste maksustamiseks. Keskus maksab intrastilise müügi maksu, mida nimetatakse CGST-ks. Liidu territooriumi puhul maksab riik teenustelt maksu, mida nimetatakse SGST jaUTGST. Maksustatavate kaupade ja teenuste riikidevahelise tarnimise puhul on need hõlmatud IGST-ga, st integreeritud kaupade ja teenuste maksuga.\nOn palju kaudseid makse, mis kuuluvad pärast GST-i kasutuselevõttu Indias, mis on järgmised:\nCGST tasemel : aktsiisimaks, teenusemaksu, lisatasu ja tasu\nSGST tasemel : Octroi või Entry tax, VAT, luksusmaksu, lisatasu ja tasu\nIGST tasandil : Keskne müügimaks\nGST plaadid on fikseeritud 5%, 12%, 18% ja 28%.\nPeamised erinevused käibemaksu ja GST vahel\nPõhilised erinevused käibemaksu ja GST vahel selgitatakse järgmiste punktide abil:\nKäibemaks või käibemaks on kaudne maks, kus maksu kehtestatakse riigi tasandil kaupade ja teenuste tootmise ja turustamise igas etapis, krediiti eelmisel etapil tasutud maksu eest. GST laiendab kaupadele ja teenustele kohaldatavat maksu, mis on ühekordne maks, mida nõutakse väärtuse lisamise põhimõttele tuginevate kaupade ja teenuste tarnimisel.\nKuigi käibemaksuga maksustatakse kaupade müüki, on GST-s maksustamispunktiks kaupade ja teenuste pakkumine.\nKäibemaksukorralduse registreerimine ja maksmine toimub võrguühenduseta, samas kui GST on täiesti võrgusüsteem, kus registreerimist, tagastamise esitamist ja kõiki muid funktsioone saab teostada ühise GST portaali kaudu, mida haldab kaupade ja teenuste võrk (GSTN).\nKui tegemist on tarnija registreerimisega, muutub käibemaksusüsteem kohustuslikuks, kui tarnija käive ületab Rs. 10 lakhs. Vastupidi, kui tarnija kogukäive ületab Rs. 20 lakhsi, siis peab ta hankima GST-i registreerimise.\nKäibemaksusüsteem on kokkuvõtlik maksustamissüsteem, kus kauba müüja peab tagastuse esitama konkreetse perioodi lõpus. Seevastu GST on tehingupõhine maksusüsteem.\nKäibemaksu korral kogub müüja riik tulu, samas kui GST-s on tulude kogumine tarbijariik.\nKäibemaksusüsteemis maksustatakse aktsiisiga maksustatava kauba tootja oma toodangu aktsiisi ja käibemaksu riigisisese müügi eest, mis põhjustab topeltmaksustamist. Teisest küljest kuulub aktsiisimaks GST-sse ja seega ei ole sellistele esemetele topeltmaksustamise võimalust.\nKäibemaksusüsteemi kohaselt ei saa riikidevahelise müügi puhul kasutada sisendkäibemaksu krediiti. Näiteks: Oletame, et riide valmistamisel nõutakse keskse aktsiisimaksu (CENVAT) ja käibemaksu selle riigisisese müügi eest. Kuigi nii CENVAT kui ka käibemaks on mõlemad käibemaks, kuid tasaarvestus ei ole võimalik, sest CENVATi maksab keskvalitsus ja riigi valitsus kehtestab käibemaksu. Erinevalt GST-st põhineb põhimõttel „üks rahvas üks maks”, nii et riikidevahelise müügi puhul on saadaval sisendkäibemaksu krediit.\nÜldjoontes tõusis käibemaks ümberkorraldamisena vanale müügimaksule, et kaotada suurel määral kaskaadne efekt. Samamoodi võeti GST üle käibemaksuga, mis hõlmas muid makse, nagu aktsiis, lisatasu, maks, käibemaks ja nii edasi, mis parandas ka India maksusüsteemi.


flowchart | dakiblogi\nJuba pikemat aega olen ma mõelnud, et oleks vist aeg hakata Milat lapsehoidjaga tutvustama. Töötamise vajadus muutub aina tugevamaks ja ideaalis võiks varsti jõuda selleni, et ma saan päevasel ajal paar korda nädalas Mila paariks tunniks kellegi hea hoidja* hoolde jätta. Kuna tal on praegu aga peal jälle võõrastamisperiood ja hülgamishirm, siis pole ma väga tõsiselt otsinguid viitsinud alustada.\n(*Miks on hoidja parem kui vanavanemad? Või noh, kas just parem, aga mõnes situatsioonis ma eelistaksin seda. Vanavanematel nimelt on oma elu ka (ühel neist see pool aega Moskvas, kahel enamiku ajast tööl/teises linnas), pealegi on neil ju teisigi lapselapsi. Ja ausalt öeldes on endal ikka palju parem tunne teenust osta kui kelleltki teenet paluda (mitte et see teene ebameeldiv oleks, aga ikkagi). Aga sellest mõni teine kord.)\nAga kuidagi juhtus nii, et üks sõbrants otsis tööd ja meil tuli just peale jõulupidudehooaeg.\nEhk siis täna jätan ma magava lapse esimest korda kellegi võõra hoolde (kui vanaemasid mitte arvestada). See võib minna kõik väga rahulikult – KUI ta ei ärka. Või kui ärkab põgusalt, aga ei saa aru, et ma kuskil ära olen/on kellegi võõraga. KUI ta sellest aga aru saab, siis võib asi lõppeda… noh, minu jaoks lühikese peoga. Aga ta on ennegi olnud ju öösiti minuta või meieta ja alati on hakkama saadud. Vist ainult paar korda on asi olnud dramaatiline, aga neil kordadel olime ise süüdi, et ei andnud lapsele kohanemisaega ja lahkusime liiga järsku. Ja kui ta oli veel päris titt, siis oli asi muidugi eriti lihtne.\nAga et ikka TÄIESTI adekvaatselt ja rahulikult asja võtta, siis tegelesin ma just pool tundi lapsehoidjale flowcharti joonistamisega.\nMa nüüd lähen ja reageerin edasi oma adekvaatsusega.\nVähemalt sajab lund. Asi seegi, asi seegi…\nSee postitus avaldati hoomamatu kategoorias siltidega random 9. dets. 2011 , autoriks daki.\n← lõpuks… nädal numbrites →\n8 thoughts on “flowchart”\nJana 9. dets. 2011, 16:56\nSõitsime kaasaga üleelmine kevad Kreetale ja jätsin hullumeelse kodu ja koduloomade hooldamise “manuaali” oma vennalapsele, kes siis minu äraoleku aja meie korteris elas – mind tembeldati kohe ebanormaalseks, kui seda köidetud paberipatakat nähti! 😀\nAga veab, kui on hoidja! Mul ema Tartus, isa ei ole, teist vanaema ka pole lapsel ja teine vanaisa on töötav ning ei oska nii väiksega midagi ette võtta. Ja ok, võibolla kellegi leiaks aga see võõrastusperiood “ema on ainus keda talun!” on kohutav 🙂\nPiia 9. dets. 2011, 18:59\nKui tal oleks võõrUstusperiood, oleks päris hea ju. Ilmselt ikka võõrIstus/võõrAstusperiood 😉\nMaire 10. dets. 2011, 00:15\nMa märkasin ka seda võõrUstamisperioodi ja mõtlesin, et Mila võõrustab külalisi või lapsehoidjaid või miskit 🙂\nanonüümne keeleparandus 10. dets. 2011, 10:06\nKui juba keeleparanduseks läks, siis tuletaks meelde, et vanasti tähendas “kostuma” seda, et miski sulas üles:) Hääled ikka kostavad, mitte ei kostu.\nAga flowchart on äge ja lapsuke imearmas:)\nAnu 10. dets. 2011, 12:49\nMaire 10. dets. 2011, 18:12\nAnonüümsele keeleparandajale – ilmselt oled sellisest murdepiirkonnast pärit, kus kostuma üles sulamist tähendab. Mina kuulen seda esimest korda. Ka seletav sõnaraamat annab sõnale “kostuma” sama tähenduse, mille Daki siin andis:\nanonüümne keeleparandus 10. dets. 2011, 22:02\nMaire, see on siis järjekordne keeleuuendus. Minu kodus riiulis olev ÕS (1999.a.) annab sõnale “kostuma” ainult ühe tähenduse ja juurde on lisatud veel, et see ei tähenda “kostma”. Võibolla olen veidi vanamoodne, aga minu kõrva tohutult riivab, kui keegi “kostma” asemel “kostuma” kasutab ja minu ajal koolis käidi “kostuma” selles tähenduses alati punase pliiatsiga üle.\nP.S. Arvata on, et varsti on internetisõnaraamatus sees ka “ennem” lubatuna sõna “enne” asemel, sest enamus noori paistab selle vastu eksivat ja kui kõik juba kasutavad, küll siis varsti sellestki sõnast keeleuuendus tuleb (õlgu väristades vasakule ära…).\ndaki Postituse autor 11. dets. 2011, 22:16\nAnonüümne, jah, ma kuulen ka esimest korda! Ma siis järgmisel korral püüan su peale mõelda ja meeles pidada:)\nVõõrustamis, jah, see sai… Ma mõtlesin, kas peaks kirjutama võõrutamisperiood, aga siis ma ei viitsinud sellesse teemasse süüvida hetkel, ja võõrastamine on ka niikuinii, ja siis ma paar korda parandasin ja jäi sellepärast. Üle lugedes tundus normaalne:D Aga noh, paljud asjad tunduvad praegu normaalsed, mis seda tegelikult pole…\nMuidu läks hästi! Paar korda ärkas, aga lapsehoidja on superäge mul ja tunneb end lastega õudselt hästi ja see ilmselt aitas kaasa, et ta sai teistpidi lapse magama tagasi ka. Nüüd vaatame, kuidas läheb mõni päevane aeg.