Tihase puhkemajake, Pärnu – 2021. aasta uuendatud hinnad\nPakkumised Eestis – Tihase puhkemajake (Puhkemajake), Pärnu\nJaga majutusasutust Tihase puhkemajake\nPuhkemajake Tihase puhkemajake\nTihase Papsaare Pärnu maakond, 88317 Pärnu, Eesti – Erakordne asukoht – näita kaardil\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Tihase puhkemajake.\nVäga hea koht lõõgastumiseks ja looduse nautimiseks. Majake on väga ilus ning kõik vajalikud asjad on olemas\nFantastiline koht, imeline loodus! Hubane majake, milles olemas kõik, mida võiks soovida. Polnud esimene kord ja ilmselt ei jää ka viimaseks))\nVaikne ja privaatne puhkus,ilus loodus,lähedal mererand. Paadid selleks olemas ja heas korras.Väga meeldivad inimesed ja sõbralik vastuvõtt. Suur aitäh Teile!\nVäga sõbralik ja vastutulelik pererahvas. Imeline asukoht. Majakeses kõik olemas. Dušš/WC, kööginurk nõudega, kuppelgrill grillimistarvikutega jne. Ilus privaatne liivarand väikese paadisõidu ja jalutuskäigu kaugusel. Sõbralik kass oli ka alles :)\nFantastiline koht, eriti meeldiv pererahvas. Majakeses kõik mida vaja. Lihtne leida.\nIlus vaikne rahulik paik puhkamiseks. Paadisõit. Kalapüük. Privaatrand. Vesirooside ja vesikuppudega maaliline jõgi. Tore peremees (perenaist ei näinud).\nVaikne ja privaatne puhkevõimalus, lähedal puhas ja liivane mererand, milleni jõudmiseks tuli sõuda üle jõe. Paadid selleks olemas ja heas korras. Kasutada sai ka jalgrattaid. Kööginurk oli hästi korraldatud ning vajalikud vahendid ning nõud olemas.\nIlus loodus, paadiga üle jõe sai minna inimtühja liivaranda, rataste laenutus. Väike armas majake, hästi varustatud, terrass ja välimööbel, päevitustool. Linnulaul ja lõõgastav olemine. Ideaalne koht, kui tahtmist linnast eemale pääseda ja väike restart teha.\nVäga hubane ja looduskaunis koht. Kõik mugavused kämpingus olemas. Mõnus võimalus kasutada jalgrattaid ja aerupaati. Privaatne olemine.\nVäga meeldivad inimesed ja sõbralik vastuvõtt. Maja väga puhas, hubane hea koht nautida vaikust ja endaga olemist. Paadiga sõitmise võimalus ja jalgratta kasutamine- kõik võimlused kauni looduse nautimiseks. Mõnus terrass hommiku kohvi joomiseks.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Tihase puhkemajake, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 9,6.\n„Väga hea koht lõõgastumiseks ja looduse nautimiseks. Majake on väga ilus ning kõik vajalikud asjad on olemas”\n„Fantastiline koht, imeline loodus! Hubane majake, milles olemas kõik, mida võiks soovida. Polnud esimene kord ja ilmselt ei jää ka viimaseks))”\n„Vaikne ja privaatne puhkus,ilus loodus,lähedal mererand. Paadid selleks olemas ja heas korras.Väga meeldivad inimesed ja sõbralik vastuvõtt. Suur aitäh Teile!”\n„Väga sõbralik ja vastutulelik pererahvas. Imeline asukoht. Majakeses kõik olemas. Dušš/WC, kööginurk nõudega, kuppelgrill grillimistarvikutega jne.”\n„Fantastiline koht, eriti meeldiv pererahvas. Majakeses kõik mida vaja. Lihtne leida.”\n„Ilus vaikne rahulik paik puhkamiseks. Paadisõit. Kalapüük. Privaatrand. Vesirooside ja vesikuppudega maaliline jõgi. Tore peremees (perenaist ei näinud).”\n„Vaikne ja privaatne puhkevõimalus, lähedal puhas ja liivane mererand, milleni jõudmiseks tuli sõuda üle jõe. Paadid selleks olemas ja heas korras. Kasutada sai ka jalgrattaid.”\n„Ilus loodus, paadiga üle jõe sai minna inimtühja liivaranda, rataste laenutus. Väike armas majake, hästi varustatud, terrass ja välimööbel, päevitustool. Linnulaul ja lõõgastav olemine.”\n„Väga hubane ja looduskaunis koht. Kõik mugavused kämpingus olemas. Mõnus võimalus kasutada jalgrattaid ja aerupaati. Privaatne olemine.”\n„Väga meeldivad inimesed ja sõbralik vastuvõtt. Maja väga puhas, hubane hea koht nautida vaikust ja endaga olemist.”\nAia, eraranna ja ööpäev läbi avatud vastuvõtuga Tihase puhkemajake asub Koidula muuseumist 4 km kaugusel.\nKõikidel tubadel on aiavaatega rõdu, mikrolaineahju ja külmikuga kööginurk ning privaatne dušiga vannituba. Kõikides majutusüksustes on puhke- ja einestamisnurk.\nPuhkemajakese külastajad saavad kasutada grilli.\nPiirkonnaga tutvumiseks võib minna matkama, jalgrattaga sõitma ja kala püüdma ning Tihase puhkemajakesel on jalgrattalaenutus.\nPärnu raekoda ja Tallinna värav paiknevad 6 km kaugusel.\nTihase puhkemajake on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 29. juuli 2017.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Tihase puhkemajake?\n„Fantastiline koht, imeline loodus! Hubane majake, milles olemas kõik, mida võiks soovida. Polnud esimene kord ja ilmselt ei jää ka viimaseks)) ”\n„Väga sõbralik ja vastutulelik pererahvas. Imeline asukoht. Majakeses kõik olemas. Dušš/WC, kööginurk nõudega, kuppelgrill grillimistarvikutega jne. Ilus privaatne liivarand väikese paadisõidu ja jalutuskäigu kaugusel. Sõbralik kass oli ka alles :)” Loe lisaks\n„Vaikne ja privaatne puhkevõimalus, lähedal puhas ja liivane mererand, milleni jõudmiseks tuli sõuda üle jõe. Paadid selleks olemas ja heas korras. Kasutada sai ka jalgrattaid. Kööginurk oli hästi korraldatud ning vajalikud vahendid ning nõud olemas.”\n„Ilus loodus, paadiga üle jõe sai minna inimtühja liivaranda, rataste laenutus. Väike armas majake, hästi varustatud, terrass ja välimööbel, päevitustool. Linnulaul ja lõõgastav olemine. Ideaalne koht, kui tahtmist linnast eemale pääseda ja väike restart teha.” Loe lisaks\n„Väga meeldivad inimesed ja sõbralik vastuvõtt. Maja väga puhas, hubane hea koht nautida vaikust ja endaga olemist. Paadiga sõitmise võimalus ja jalgratta kasutamine- kõik võimlused kauni looduse nautimiseks. Mõnus terrass hommiku kohvi joomiseks.”\nMajutusasutusest Tihase puhkemajake\nVõtab Booking.com-i külastajaid vastu ajast 29. juuli 2017\ntere , tahtsin küsida kas mingi kütte süsteem on majakeses või septembri lõpus on suht küll seal ööbida. ja siis selline küsimus kas paati võib rentida või ta on hinna sees ?aitah\nTere,majakeses on elektriradiaator,paati saab eraldi rentida.\nTere, kas Teie maja on võimalik järgmisel nädalal broneerida ning kas võtmeid on võimalik saada ka kontaktivabalt? Ette tänades, Kärt\nTere!Kahjuks oleme kinni,avame mai kuus,sõltub ilmadest ja temperatuurist.Rainer Klaas\nVaata, mida teised reisijad on küsinud enne majutusasutuses Tihase puhkemajake peatumist\n4 põhjust, et valida Tihase puhkemajake\nMajutusasutuses Tihase puhkemajake pakutavad mugavused Suurepärased mugavused! Keskmine hinne: 9,4\nTähtis teada Tihase puhkemajake võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nPalume majutusasutusele Tihase puhkemajake oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nKKK majutusasutuse Tihase puhkemajake kohta\nKuidas saada majutusasutusse Tihase puhkemajake lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Tihase puhkemajake saamise võimalused:\nKui palju maksab majutusasutuses Tihase puhkemajake peatumine?\nHinnad majutusasutuses Tihase puhkemajake võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nMillist tüüpi tuba on majutusasutuses Tihase puhkemajake võimalik broneerida?\nTubade valikud majutusasutuses Tihase puhkemajake:\nKui kaugel on Tihase puhkemajake koha Pärnu keskusest?\nTihase puhkemajake asub koha Pärnu keskusest 4,4 km kaugusel.\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Tihase puhkemajake?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Tihase puhkemajake algab kella 02.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 11.30.\nKas majutusasutuses Tihase puhkemajake on parkimine võimalik?\nMajutusasutuses Tihase puhkemajake on külastajatele (vabade kohtade olemasolu korral) saadaval järgnevad parkimisvõimalused:\nMida on võimalik majutusasutuses Tihase puhkemajake teha?\nMajutusasutuses Tihase puhkemajake pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nTeekond: Lennart Meri Tallinna lennujaam–Tihase puhkemajake


Parimad toidud neerupealiste toetamiseks - Integreeriv Tervis\nTeie lõunasöök väsitab teid. Siit saate teada, kuidas iga päev energia saamiseks süüa\nNeerupealiste väsimus mõjutab tänapäeval üha rohkem inimesi ja suur osa põhjusest on tingitud kaosest, mida enamik meist iga päev elab. Tänapäeva ühiskonnas eeldatakse, et teeme väga nõudlikke töökohti, tasakaalustades samal ajal kõike muud, mis meil elus on. Kahjuks jätab see elustiil meil vaevu aega enese eest hoolitsemiseks.\nKrooniline stressitase ja vähene seisaku aeg on neerupealiste väsimuse retsept ja mida kauem krooniline stress teie elus esineb, seda suurem on võimalus, et teie neerupealised maksustatakse.\nKuigi neerupealiste toetamine hõlmab heitkoguseid stressi vähendamisele, unekvaliteedile ja muudele elustiili mõjutavatele teguritele, on toitumine tohutu tegur. See, mida te igapäevaselt sööte, suurendab neerupealiste funktsiooni või põletab need veelgi.\nÜks lihtsamaid viise, kuidas saate neerupealisi toita, on pilk dieedile. Lisades mõned neerupealiste supertoidud, mis sisaldavad rikkalikult tervislikke rasvu, ja toidud, mis toetavad tervislikku kolesteroolitaset ja soodustavad optimaalset B-vitamiini tarbimine , võite hüvasti jätta kroonilise väsimuse, ajuudu ja läbipõlemisega.\nHakake neid toite oma igapäevaellu rakendama, et tunda end elujõulisema, värskema ja pingelisemana:\n1. Kvaliteetsed valgud.\nPiisava valgusisalduse saavutamine toidus on neerupealiste väsimuse vastu võitlemiseks hädavajalik. Kvaliteetsed valguallikad aitavad tasakaalustada energiataset ilma veresuhkrut suurendamata. Veresuhkru reguleerimine on oluline osa teie neerupealiste toetamisel. Kui teil on tegemist neerupealiste väsimusega, on teie keha kortisooli tasakaal langenud. Kui teie keha ei suuda kortisooli korralikult reguleerida, muutub ka teie võime kontrollida veresuhkrut. Need kaks on omavahel läbipõimunud. Kui neerupealiste hormoonid on madalamad, on teie kehal raskem kogu päeva jooksul veresuhkrut tasakaalustada ja ka need, kes pidevalt tegelevad madala veresuhkruga, kannatavad sageli neerupealiste väsimuse käes. Seetõttu on nii oluline teha kõik endast olenev, et veresuhkru taset dieedimeetmete abil juhtida. Loomsete saaduste puhul rõhutan rohtu toidetud loomseid saadusi, kuna need ei sisalda hormoone, antibiootikume ega steroide, mida tavaliselt leidub tavapäraselt kasvatatud loomsetes saadustes. Soovitan oma patsientidel tarbida iga söögikorra ajal mingisugust kvaliteetset valguallikat. Selle ühendamine tervisliku rasva ja kvaliteetse kompleksse süsivesikuga aitab hoida veresuhkru taset kogu päeva jooksul stabiilsena.\nAvokaadod on suurepärased, kuna need on suurepärane tervisliku rasva allikas. Ma ei saa piisavalt rõhutada, kui oluline on piisava rasvasisalduse saavutamine toidus, kui teil on neerupealiste väsimus - see aitab tasakaalustada hormoonide taset ja hoida veresuhkru stabiilsena. Nagu eespool arutletud, on veresuhkru reguleerimine teie neerupealiste toetamise oluline osa ning nii avokaadode tervislik rasva- kui kiudainesisaldus aitab teil seda teha. Ligikaudu kolmandik avokaadost sisaldab 3 grammi toidukiudaineid ja palju tervislikke rasvu, et aeglustada süsivesikute imendumist, hoides veresuhkru taset ja vähem tõustes. Proovige üks kord päevas suupisteid üks kolmandik viilutatud avokaadost koos tilguti oliiviõliga ja näpuotsatäie meresoolaga süsivesikurikka suupiste asendamiseks.\nPaljudel minu neerupealiste väsimusega patsientidel on hüpotensioon (madal vererõhk), mis võib põhjustada hommikuse püsti või ärkamise ajal peapööritust. Neerupealiste väsimusega isikud võivad samuti soovida soolaseid toite, nagu krõpsud ja kringlid. Sageli võib selle põhjuseks olla madal aldosterooni tase, mis on neerupealiste toodetud steroidhormoon ja millel on vererõhu reguleerimisel oluline osa. Kui kehas pole piisavalt aldosterooni, võib see põhjustada ka elektrolüütide tasakaaluhäireid, mis võivad põhjustada naatriumisisalduse tasakaalu languse. Seetõttu soovitan oma neerupealiste väsimusega patsientidel lisage oma dieedile mõni kvaliteetne meresool —Soovitan isegi oma päeva alustada kaheksanda teelusikatäie veega. Pidage meeles, et need, kellel on hüpertensioon, südamehaigused või neeruhaigus, peaksid enne täiendava soola lisamist dieedile alati nõu pidama meditsiinitöötajaga.\nMe kõik teame, et köögiviljad on tervisliku toitumise oluline osa, kuid nende põletikuvastaste omaduste ning vitamiini- ja mineraalainete sisalduse tõttu võivad nad aidata ka neerupealisi toita. Põletikuvastaste toiduainete lisamine neerupealiste väsimust toetavale dieedile on oluline, sest krooniline põletik võib veelgi süvendada neerupealiste sümptomeid, nagu ajuudu, väsimus, valu ning isegi ärevus ja depressioon. Soovitan alustada mittetärklistest köögiviljadest, et vältida veresuhkru kasvu - toidud nagu spargel, porgand, seller ja tumedad leherohelised on suurepärased. Oma praktikas soovitan oma patsientidel lisada iga söögikorra juurde köögivilja. See muudab nende köögiviljade saamise oma dieeti veidi lihtsamaks ja võite neid lisada ka suupistetele, lisades smuutidesse selliseid asju nagu lehtköögiviljad. Kui töötate köögiviljadega iga söögikorra ajal, pakute igal söögikorral oma kehale kindlasti võimsaid põletikuvastaseid omadusi.\n5. Rasvane külmaveeline kala.\nRasvane kala sisaldab rohkesti oomega-3 rasvhappeid, mis aitab võidelda põletikega, mis, nagu eespool märgitud, on neerupealiste väsimusest paranemise ja teatud sümptomite vähendamise lahutamatu osa. Keskenduge looduses püütud rasvastele kaladele, nagu lõhe, heeringas või makrell.\nSöömise üks olulisemaid osi neerupealiste tervise toetamiseks on ehtsa toidu söömine. Miks? Kuna tervete ja looduslike toitude söömine aitab teie kehal põletikega võidelda, paremini hallata glükoositaset ja säilitada energiat. Kõik kolm on uskumatult olulised tegurid teie neerupealiste tervise toetamisel. Kraavige töödeldud ja suhkrustatud toidud ning pidage kinni tegelikest valikutest, näiteks selles nimekirjas olevatest toiduainetest. Siin on veel mõned näpunäited, mis aitavad teil alustada:\nSööge hommikusööki 30 minuti jooksul pärast ärkamist, et aidata veresuhkrut stabiliseerida.\nSööge toidukordade vahel valgurikkaid suupisteid. Ideaalis tahate süüa iga kahe kuni kolme tunni tagant, et hoida veresuhkru tase stabiilsena.\nLõika dieedist välja valge suhkur ja valge jahu. See aitab kõrvaldada toidud, mis põhjustavad äkilisi veresuhkru kasvu.\nKõrvaldage kofeiin ja alkohol. Alkoholis on palju suhkrut, mida me tahame vähem, et aidata veresuhkrut tasakaalustada. Kofeiin võib viia teie keha võitluse või põgenemise režiimi, mis on viimane asi, mida soovite neerupealiste väsimuse korral. Kofeiin saadab signaale, mis nõuavad neerupealistelt nii adrenaliini kui ka kortisooli väljapumpamist , mis põhjustab teie neerupealistele veelgi suurema kaose.\nÄrge piirake oma tervisliku rasva tarbimist. Tervislikud rasvad on energia jaoks olulised, mida vajate rohkem, kui neerupealised on läbi põlenud, ja need võivad aidata stabiliseerida veresuhkrut, pidurdades süsivesikute imendumist.\nÄrge piirake soola tarbimist; keskendu lihtsalt meresoolale. Pidage meeles, et meresool sisaldab neerupealiste tervise toetamiseks rohkesti mineraale, samas kui lauasoolal on toiteväärtus ära võetud.\nKõrvaldage toidud, mille suhtes võite olla tundlik. Nende toitude väljajätmine dieedist aitab vähendada põletikku. Soovime, et võimalikult vähe põletikku aitaks sümptomeid vähendada ja seestpoolt paraneda.\nEhkki seda ei tarbita nii laialdaselt kui muid loomseid saadusi, on elundiliha, näiteks maks täis toiteväärtust. Maks sisaldab palju B-vitamiine, mis on olulised energia toetamiseks, ja maks on üks looduse multivitamiine! Maks sisaldab ka kolesterooli, mis on üllatavalt oluline komponent neerupealisi toetavas dieedis. Meie keharakud koosnevad kolesteroolist ja neerupealiste toodetud hormoonidest sünteesitakse kolesteroolist . Dieet, millel puudub piisav kolesteroolisisaldus toidus, võib põhjustada hormonaalseid ja neerupealiste probleeme. Soovitan patsientidel proovida lisada nädalas oma dieeti üks oreliliharoog. Julgustan ka patsiente, kellele maitse ei meeldi, kõigepealt katta oreliliha, näiteks maksa, kookosjahus ja praadida see kookosrasvas krõbedama ja atraktiivsema maitse saamiseks. Tavaliselt on see suurepärane viis elundite liha lisamiseks oma dieeti.\nNeed on parimad toidud põletiku vastu võitlemiseks. Lisaks see dieet hoiab teie veresuhkru kogu päeva tasakaalus (nii hea neile neerupealistele!).\n26. jaanuari märk\nmai 11 sodiaagiga ühilduvus


Tiit Lauk, 11. jaanuar 2021\nKui Eesti esimene kutseline džässorkester, tollase tantsumuusika kroonimata kuningas The Murphy Band 1929. aastal pillid kotti pani, ei jäänud temast siiski järele päris tühja kohta. Kes olid tuntuimad pärast seda, pretendendid parima tantsuorkestri nimetusele?\nRed Hot Ramblers oli kõige pikaealisem\nAastatel 1925–1929 tegutsenud Eesti esimesest kutselisest džässbändist, The Murphy Bandist, on meie ajakirjas juba pikemalt juttu olnud. Sellest vabaks jäänud parima džässbändi trooni hõivas peatselt 1927. aastal tegutsemist alustanud Red Hot Ramblers, mis tegutses umbes 13 aastat, olles sellega kõige pikaealisem ja üldise arvamuse järgi ka 1930. aastate parim Tallinna tantsuorkester. Orkestri juht Oskar Vichmann oli oma eeskujuks valinud inglase Bert Ambrose'i (1896–1971) toona Euroopa juhtivaks peetava orkestri ja püüdis seda igati jäljendada. Väärib märkimist, et 1927.-28. aastail oli nende lauljaks Nikolai Kultas, keda tunneme rohkem seoses kohvikukultuuri arendamisega Eestis.\nSäilinud on Red Hot Ramblersi reklaamvoldik, trükitud arvatavasti 1932. aastal. Selle ühel küljel on foto kaheksamehelisest orkestrist, ümbritsetud pillimeeste karikatuuridega, igaüks oma pilli mängimas, teisel küljel aga on foto orkestri suurendatud koosseisust (kümme muusikut) mängimas Estonia ballil.\nRed Hot Ramblers (A. Jakobi kogu)\nTekst sellel on hea näide tolleaegsest reklaamtekstist ja annab samal ajal ka väärtuslikku infot tollase tantsumuusika kohta:\n„Tallinna parim tantsuorkester Red Hot Ramblers. Orkestri koosseis 8 mängijat 20-el instrumendil. RED HOT RAMBLERS ON TUNNUSTATUD PEALINNA PARIM AMATÖÖR-TANTSUORKESTER.\nOrkester harjutab Londoni populaarseimate tantsuorkestrite AMBROSE AND HIS ORCHESTRA (May Fair Hotel) ja HENRY HALL AND B.B.C. DANCE ORCESTRA (Londoni ringhäälingu tantsuorkester) eeskujul ja täielikult nende kooli järgi.\nIga nädaliste Inglise ja Ameerika läbilöönud uudiste kõrval on kavas ka Saksa löökpalad viimastest helifilmidest. Samuti pole unustatud ka kodumaa tantsu-uudiseid.“\nValter Ojakääru andmetel pärines voldiku kujundamise idee orkestri trummarilt Artur Tamveliuselt, saržid joonistas Oskar Veldemann. Karikaturistile omast huumorimeelt ilmutas ta 1940. aasta 21. juunil toimunud Eesti-Läti jalgpallimaavõistluse ja punademonstratsiooni ajal, lastes lendu punaste pükstega varese. Ta arreteeriti 1940. aasta 3. septembril ja hukkus kaks aastat hiljem Suhhobezvodnoje laagris.\nKommentaariks võiks lisada, et orkester ei liialdanudki ennast kiites. Seda hinnatakse tõepoolest tolle aja parimaks tantsuorkestriks – mitte ainult Tallinnas, vaid kogu Eestis.\nReklaamtekstis on eraldi rõhutatud stiili, millest võib järeldada, et oli juba tekkinud asjatundlik publik, kellele ei olnud ükskõik, mida mängiti. Red Hot Ramblersi puhul tuleks alla kriipsutada fakti, et tegu oli kõige kauem koos püsinud orkestriga. Huvitava seigana on A. Mutsu andmetel selles kollektiivis osalenud ebatavaliselt palju pianiste – tervelt kaheksa, kõik tuntud nimed (Harry Keltjanov, Kirill Raudsepp, Boris Roomet, Uno Tambre, Aksel Tannenbaum, Voldemar Teder, Boris Torpan ja Priit Veebel). 1928.–1931. aastani töötas nendega viiuldaja Eevalt Turgan. Tema järel tuli viiuldajaks Arved Jakoby (sündinud 1914; alates 1945. aastast Jakobi), kes siis õppis veel konservatooriumis. A. Jakoby oli koosseisus kuni orkestri tegevuse lõpuni 1939. aastal (välja arvatud 1932. aasta, kui ta oli sõjaväes).\nNagu selgub eeltoodud reklaamvoldikust, oli 1932. aastal viiuldajaks Artur Värik. Võib veel lisada, et 1938.-1939. aastal mängis selles orkestris tenorsaksofoni ja klarnetit hiljem viiuldajana tuntuks saanud Jossif Šagal.\nKuldne Seitse mängis veel pärast sõdagi\nJärgmiseks märgilise tähtsusega orkestriks kujunes aastatel 1936–1947 Kuldne Seitse. See asutati 1936. aasta suvel, algkoosseisu kuulusid Endel Annus (klaver, juht), Nikolai Kalm (trummid), Georg Metssalu (kitarr), Valdur Noorlaid (saksofonid), Raimond Otsman (viiul), Leo Valter (saksofonid) ja Hans Värk (trompet). Sama aasta sügisel liitusid orkestriga ka kontrabassimängija Evald Haaviku ja saksofonist Hans Speek, kellest sai peagi orkestri juht. Kuigi koosseis oli nüüd suurem kui seitse meest, jäädi algse nime juurde, suhtudes sellesse kui õnnenumbrisse.\nEt repertuaari kiiresti ajakohastada, hakkas Speek tellima noote Inglismaalt (kirjastustelt Sun Chappell jt), mõne aja pärast alustas ta ka ise arranžeerimisega. Kuldne Seitse ei mänginud põhimõtteliselt Saksa tantsumuusikat, küll aga oli neil repertuaaris juba Duke Ellingtoni loomingut.\nOotamatu juhus võimaldas neil 1939. aastal repertuaari laiendada seitsme originaalarranžeeringuga USAst: suvel Pirital orkestrit kuulnud juhututtavatest turistid saatsid need Kuldsele Seitsmele tunnustuse märgiks. Speegi andmeil olid need „Jumping at the Woodside“, „One o'clock jump“, „Sent for you yesterday“, „Begin the beguine“, „What is this thing called love“, „Jungle drums“ ja „I cover the waterfront“. Kolm esimest Count Basie orkestri, teised Artie Shaw' orkestri repertuaarist – tolle aja viimane sõna svingmuusikas!\nKuldne Seitse (H. Speegi kogu)\nSellest orkestrist rääkides tuleb kasutada korduvalt sõna „esimene“: esimene täielikult svingmuusikale pühendunud orkester Eestis, esimene tüüpiliseks bigbändiks kujunenud orkester (enne laialiminekut 1947. aastal 18-liikmeline), aga ka esimene rahvusvahelisele tasemele jõudnud svingorkester. Olemuselt oli Kuldne Seitse nii-öelda juhumänguorkester, pikemad töölepingud sidusid neid Ojakääru andmetel vaid suviti suvituspaikade kuursaalidega: 1937. ja 1938. aasta suvel Haapsalu kuursaalis, 1939. aastal Pirita rannasalongis ja 1940. aastal Narva-Jõesuu kuursaalis.\nPeale Kurt Strobeli orkestri laialiminekut 1939. aastal hakkas laupäevaõhtuti raadiostuudiost tantsumuusikat mängima Kuldne Seitse. Seega oli sving ka kodumaises raadioeetris tubli sammu edasi liikunud.\nLonghairs alustas kvartetina\nViimaseks suure sõja eel asutatud tähelepanuväärseks kollektiiviks kujunes Longhairs. Kvartetina (Sulo Vedro kontrabassil, Erich Kõlar trummidel, Jüri Teng klarnetil ja Udo Messner klaveril) 1939. aastal tegevust alustanud, kasvas Longhairs peagi täismõõduliseks bigbändiks, nagu ka 1941. aasta 17. mail tehtud fotol näha. Orkestrijuhiks oli algusest peale suurepärane improvisaator, klarnetist Jüri Teng. Orkestrijuhi positsiooni säilitas ta ka suures koosseisus, kui mängiti juba trükitud nootidest (väike koosseis mängis peast) – hoolimata sellest, et ta ei tundnud nooti.\nLonghairs (H. Kõlari kogu)\nNagu Erich Kõlar intervjuus siinkirjutajale meenutas, oli tema (kuna ta valdas noodikirja saladusi) omapäraseks vahemeheks orkestrijuhi ja mängijate vahel. Nimi Longhairs oli aga valitud teadlikult kahemõtteline – 1930. aastate Ameerika noorteslängis tähistas see pilkenimi akadeemilisi muusikuid või üldse isikuid, kes ei saanud moodsast muusikast – džässist – aru. Samas mõisteti tolle väljendi all ka eriti peene maitsega intellektuaali.\nOrkestri stiilist saab mingi ettekujutuse mängitud repertuaari kaudu. Õnneliku juhuse tõttu on säilinud väike osa nende noodikogust (praegu Valter Ojakääru erakogus) ja see annab meile võimaluse otsustada Longhairsi suundumuse üle. Vaadates palade loetelu, ei teki selles mingit kahtlust – see on tüüpiline tolle aja parimate svingorkestrite repertuaar: „Piper's son“; Count Basie ja Eddie Durham „Sent for You Yesterday“; Chauncey Gray, Bert Lowan, Fred Hamm „Bye, Bye Blues“; Elmer Schoebel, Paul Mares, Leon Rappolo „Farewell Blues“; Cootie Williams „Echoes of the Jungle“ ja Nacio Herb Brown „Pagan Love Song“.\nNagu väitsid vennad Erich ja Harry Kõlar, olid neil kaugeleulatuvad plaanid pakkuda Kuldsele Seitsmele võistluses parima džässorkestri maine pärast tõsist konkurentsi. Kahjuks tõmbasid sõda, küüditamine ja mobilisatsioonid (enamik Longhairsi muusikuid oli just sobivas eas) neile plaanidele kriipsu peale.


"Meil läks väga-väga õnneks. Elu on habras." | Õhtuleht\nKiirreageerimisüksused Atatürki lennujaamaas terrorirünnaku järel.Foto: Reuters / Scanpix\n"Kui ma kardan, siis see ongi see, mida ISIS tahab," on veendunud hetkel Türgis viibiv Jaanika, kes jäi napilt kõrvale teisipäevasest terroriaktist Atatürki lennujaamas.\n"Meeleolu on inimlikus plaanis väga okei," nendib Jaanika, mõeldes algsetele reisiplaanidele, mille kohaselt oleksid nad reisikaaslasega pidanud viibima täpselt samal ajal samas kohas koos terroristidega, kes avasid lennujaamas tule. Viimasel hetkel otsustasid tüdrukud külastada veel mõningaid vaatamisväärsusi. "Meil läks väga-väga õnneks. Elu on habras," ütleb Jaanika nüüd ja tema häälest kostub tänutunnet.\nTürgi luure hoiatas juba kuu algul, et Atatürki lennujaam on terroristide sihtmärk (1)\n30. juuni 2016, 13:07\nTelefonis vesteldes jääb ta Türgi õhustikku kirjeldades rahulikuks ning kinnitab, et Istanbulis on olukord kontrolli all. Esimesed teated lennujaamas toimunust jõudsid temani läbi helistavate ja sõnumeid saatvate tuttavate. Selleks hetkeks oli plahvatustest ja tulistamistest möödunud umbes kümme minutit. "Alguses ei olnud mingit infot saada. Kedagi ei saanud ka kätte, sest liinid olid nii hõivatud." Koos reisikaaslasega mindi kohalikest sõprade juurde, kes hakkasid uudiseid tõlkima. "Siis usaldasidki seda, mis uudistes oli, ja otsustasime minna lennujaama - toimub siis lend või mitte."\nLennujaama viivate busside väljumised olid tühistatud ning pärale jõuti jagades teiste turistidega taksot. "Meie lend pidi algselt olema kell 8 hommikul ning läksime juba öösel lennujaama. Kui me kella poole viie paiku sinna jõudsime, oli see veel lukus: kedagi ei lastud ei sisse ega välja," kirjeldab ta, kuidas lennujaamas veel plahvatuste tagajärgi koristati. "Seisime koos rahvamassiga väravate taga ja nägime, kuidas kiirabiautod sõitsid välja, arstid toodi sisse."\nSelline hiline toimetamine on Jaanika sõnul mõistetav - terrorirünnakus oli ju hukkunuid ja haavatuid palju. Viimastel andmetel on vigastatuid 239 ja surma saanud 41 inimest.\n"Kui olime check-inis ja üritasime omi asju korda saada, kõndisime ühest plahvatuskohast mööda. Seal olid laeplaadid, mis olid alla kukkunud, nagu internetis olevates videoteski on näha. Verepritsmetega laeplaadid olid seina ääres…" ütleb Jaanika, mis ta nägi ja teeb siis pausi. Rusud oli selleks hetkeks valdavalt siiski ära koristatud ning märke õhtusest vägivallast leidvat Jaanika sõnul vaid neid otsiv silm.\nTürki lõksu kedagi ei jäeta. Lendusid hakati koheselt ümber korraldama ning inimestele pakutakse erinevaid lahendusi. Jaanika ja ta kaaslase väljalend on lükatud neljapäeva hommikule ning British Airlines on neile taganud nii toitlustuse kui ka hotelli. "Me ei pea põhimõtteliselt kuni homse lõunani muretsema, et kõht võiks tühi olla," lisab ta rahulikult.\nJaanika tõdeb, et selliseid asju võib juhtuda igal pool. "Me näeme seda ise, et ükski koht ei ole paraku kaitstud," mõtiskledes Brüsselis ja Pariisis toimunud terroriaktide üle. “Kui ma hakkan kartma ja kuhugi ei lähe, siis ongi täpselt see, mida ISIS tahab – et Euroopa oleks kinni." Tänavatel hirmu tunda ei olevat: "Kõik on möödunud üsna operatiivselt."


Kodutud foorum - Teema: Jõulupeod\nKodutud.com » Vaba aeg » Jõulupeod\nAutor: Teema: Jõulupeod\npostitatud 09.12.2003 kell 09:09\nKui palju on Teil sel aastal jõulupidusid, mis vaja üle elada (minul esimene juba seljataga)\nKas võtate osa igast üritusest, kuhu olete kutse saanud\npostitatud 09.12.2003 kell 09:15\nJah ja lisage veel juurde kui paljud teist kavatsevad jõulupeo käigus kolleegidega ameleda/sexida?! Olevat kuum teema kui delfit lugeda!\npostitatud 09.12.2003 kell 09:22\nÜldiselt olen osalenud igal aastal (peaaegu) aga tänavu ei lähe, kuna pidu toimub teises maakonnas (Kuremaa Tervisekeskuses) ja pealegi kuna maja läheb tühjaks juba lõunast (neljapäevane päev), siis olen "patrioot" ja jään majja.... äkki tuleb mõni päkapikk\npostitatud 09.12.2003 kell 09:36\nPoja aia jõulupidu on järgmisel esmaspäeval ja firma jõulukas 19-ndal...hetkel rohkem kutseid polegi ja neist kavatsen osa võtta küll Ameleda pole plaanis kellegagi\npostitatud 09.12.2003 kell 12:32\nMehe töökoha jõulupeole oleme kutsutud aga kuna see kuskil kesk-Eestis ja ma peaks see kuu millalgi sünnitama siis jääb ära\nAinuke jõulupidu, kus me üldse osaleme, on sugulastega koos... Ja seekord koguneb see suguvõsa meile.\nJõulupeo ajal ei ole plaanis küll kellegagi ameleda kuid mine sa tea, mis tuju mehel jõuluõhtul on...\npostitatud 09.12.2003 kell 12:35\n19 firma jõulukas on - sinna ikka lähen (mul veel katseaeg ).\nSiis on veel sugulastega jõulukas - sinna ka lähen.\npostitatud 09.12.2003 kell 13:01\npole kuskile kutsutud...\nilmselt närin kodus verivorsti ja vitsutan sigaliha\nfirma jõulupidu vist on mingisugune aa ma ei tea kunas see on.....vist 23 või siis hoopis peale jõule\npostitatud 09.12.2003 kell 13:47\npostitatud 09.12.2003 kell 15:40\nMul kah juba esimene vaev selja taga ja paar tükki vist veel tulemas\npostitatud 09.12.2003 kell 17:41\nEi lähe kuskile...st kooli ma ei saa minna...ja põhitöökohas ei tehta miskit...ja teistes pole ma koosseisuline, seega mittekutsutu...\npostitatud 09.12.2003 kell 20:40\nTöökoha laste jõulukale lähen, see 19. Töökoha suurele pidule ei kipu. Kodus mugavaks muutund, ei viitsi kaarutada üksi kaugele.\nLasteaia jõulukast hetkel ei tea veel midagist. Ja rohkem nagu polegi kui pereline jõulu"istumine" välja arvata. Aga see tuleb niiehknii ja osa võtan ka niiehknii.\npostitatud 09.12.2003 kell 22:30\nfirmas, kus mina töötan on jõulupidu millegipärast pühapäeval (14.dets.) kas pole kummaline? kutsutud olen ja kohale tuleb ka minna, kuna sisuliselt ei jäetud mulle teiste töökaaslaste poolt muud valikut\npostitatud 10.12.2003 kell 01:30\nhetkel 3 pidu aga jõuan vaid 2-le\npostitatud 10.12.2003 kell 09:02\nAlgne postitaja: muvelin\nMinu mehel oli üks aasta jõulupidu juba 30nov.\nMeil töö juures suurte jõulupidu ja laste jõulupidu. Vanaisa töö juures laste jõulupidu ja lasteaias laste jõulupidu. Naise töö juures ka jõulupidu, aga sinna saavad ainult oma töötajad.\npostitatud 10.12.2003 kell 09:14\n13.ndal-maalikaaslastega,siis inglise keele õppuritega ja siis töökaaslastega ja siis saab ilmselt villand\npostitatud 10.12.2003 kell 09:35\nsain täna just kutse firma peole, kui ma sünnitama ei lähe siis nagu tahaks minna aga ei tea kas saab...\npostitatud 10.12.2003 kell 10:09\n19.ndal on meie firmal pidu.\nMa ei tea, kas saan sinna minna, sest esiteks pole valge-punane stiilis kleiti ( punasest sametist miniga ei lähe ju firmapeole) ja teiseks ma lõpetan enne pidu kell 19:30 töö ja järgmine hommik alustan 8:15.\npostitatud 10.12.2003 kell 10:25\nKay, punasest sametist miniga võid sa igale poole minna, kaasaarvatud firma jõulupidu Seega, sellepärast küll ära minemata jäta\npostitatud 10.12.2003 kell 10:36\nMimm .. see on tõsine mini!!\nNii mini kleiti pole mul enne olnud\nEi julge sellega auväärt peole minna, ülemuste ette ja nii ..\npostitatud 10.12.2003 kell 10:47\nSa kay tee vähemalt pilt endast selles mini sja riputa siia üles.ma siis ütleks kas kõlbab minna või mitte.Aga mulle tundub , et sellel sinu peol kus sina selle kleidiga oleks. seal läheks vist ülemuse kirjutuslaud ebareeglipäraselt käiku!\nVõi mõni muu koht!\npostitatud 10.12.2003 kell 11:17\nEi lähe iial firma jõulupeole,sest suhted tööandjaga pole kõige paremad.Alandav oleks lihtsalt sellest priiskamisest osavõtta.Samas vajalike asjade ostuks ja palkadeks napib raha.\nUhkus jääb vähemalt alles.\npostitatud 10.12.2003 kell 11:26\nläheks kõikjale kuhu kutsutakse, laupäeval selleks ka võimalus jeee....\nma selline kes haarab igast võimalusest midagi teha kui pole kallakat saadaval! Kui tema oleks kohal, siis ei kipu tavaliselt eriti paljudele pidudele, ainult tõeliselt paljutõotavatele, mitta amelemise seisukohalt siiski\npostitatud 10.12.2003 kell 15:28\nvõimalikust 4-st lähen ainult ühele - seltsi jõulukale. mingeid plaane laua, tooli, riidepuu vms ebareeglipäraseks kasutamiseks pole.\npostitatud 10.12.2003 kell 18:51\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0181611 sekundit


Anda üürile hoone, Viimsi - Flatfy.ee\nAnda üürile hoone, Viimsi\nAnda üürile äripind, ladu, tootmine, tootmine, ladu, teenindus, kaubandus, büroo, 273 m² - Ampri tee 9, Lubja, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 273 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: eraldi sissepääs, sissepääs tänavalt, vesi, elekter, garaaž, parkimine tasuta Küte ja ventilatsioon: elektriküte Side ja turvalisus: Internet Üürile anda 273m2 suurused lao-tootmisruumid Viimsis Ampri tee 9 territooriumil. - Asukoht Viimsi keskuse lähedal; - Hoone paikneb Ampri 9 territooriumil, kohe värava juures; - Ruumid on heas korras; - Planeeringult on olemas üks suurem ja üks väiksem lao-tootmisruumi ja 2 bürooruumi. Lisaks tualett, panipaigad; - Piisvalt elektrivõimsust; - Sissepääsuks tänava pool tavaline käiguuks, hoovis 2 suurt pööratavat väravat; - Oma elektriarvesti, veearvesti; - Kütteks võimalik paigaldada õhksoojuspumbad. Üürile lisanduvad käibemaks ja kommunaalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Helista, küsi lisa ja tee oma pakkumine! Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon.\nAnda üürile äripind, toitlustus, teenindus, kaubandus, 305 m² - Kaluri tee 3, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 305 m², kivimaja Lisainfo: eraldi sissepääs, sissepääs tänavalt, vitriinaknad, parkimine tasuta Üürile anda 305m2 suurune kaubandus-teeninduspind Kaluri tee 3 hoones. Ruum on sissepääsuga Fertilitase poolsest küljest. - hea asukoht Viimsi keskuses Haabneemes - eraldi sissepääs - avar saal, eraldi 2 tualettruumi ja tagaruum - ruumid on heas korras - samas hoones tegutsevad Grossi Toidukaubad, riietekauplus, ilusalong, bürood - suured parklad hoone kõrval Hinnale lisanduvad käibemaks ja kommunaalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Helista, küsi lisa ja tee oma pakkumine! Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon. Lisainfo www.brem.ee\nAnname üürile esindusliku äripinna Viimsi Äritares III korrusel, äripinnal on seni tegutsenud jooga stuudio. Äripind on seni kasutusel olnud ühe avatud ruumina, lisaks on 2 duśiruumi koos väikese riietumisalaga. Piltidelt nähaolev sisustus ei kuulu pakkumise juurde. Äripinnalt avanevad vaated hoone siseaatriumisse. Ärihoone I korrusel asuvad kohvik Lyon, mitmed mööbli - ja disaintooteid müüvad salongid, beebibutiik, Omniva esindus, lemmiklooma pood. Teisele ja kolmandale korrusel on erinevad büroo ja teenuseid pakkuvaid ettevõtteid. Ärihoone maa-alusel korrusel on 47 autokohaga garaaž, kus parkimskoha hind on 15 eur/kuu+km, välialal on 59 kohaline parkla, mida laiendame veelgi. Ärihoonel soodne asukoht, mille ümbruses asuvad kõik vajalik, so bussipeatused, suuremad toidupoed, bensiinijaamad, koolid, lasteaiad, spa-d ja loomulikult, vaid kerge jalustukäigu kugusel, asub meri ja rand. Asukoht annab võimaluse saabuda tööle mööda kergliiklusteid jalutades, jalgrattal või rulluiskudega. Üürile lisandub käibemaks ja kõrvalkulud (ca 1,5-2 eur/m²+km). Palun helista küsi lisa! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel ning hindamisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Reklaam internetis ja lehtedes. 1Partner on Eesti üks juhtivatest kinnisvarafirmadest, mille põhiteenused on: - vahendamine - hindamine - haldamine - ehitamine - arendamine - investeeringute juhtimine Kogu teave meie pakkumiste ja teenuste kohta: 1partner.ee .\nAnda üürile äripind, teenindus, kaubandus, büroo, 17 m² - Kaluri tee 3, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 17 m², kivimaja Lisainfo: vitriinaknad, vesi, parkimine tasuta Küte ja ventilatsioon: keskküte Üürile anda Kaluri tee 3 hoone 1.korruse kaubandus-teeninduspind 17m2. * Vitriinaknad avanevad hoone kõrvale parklale; * Ruum koosneb ühest toast, aken on avatav; * Pind on heas seisukorras; * Ruumis sees on vesi ja kraanikauss; * Ruumis on elektrikküte; * Tualett koridoris; * Hoone kõrval suur tasuta parkla; * Samas hoones tegutsevad Grossi toidupood, riietekauplus, massaažikabinet. Hoone vastas asub Fertilitase erahaigla Hinnale lisanduvad käibemaks ja kõrvalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Samas hoones saadaval erinevaid bürooruume 17- 125 m2. Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon. Lisainfo www.brem.ee\nAnda üürile äripind, toitlustus, teenindus, kaubandus, 135 m² - Kaluri tee 3, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 135 m², kivimaja Lisainfo: eraldi sissepääs, sissepääs tänavalt, vesi, mööbel, parkimine tasuta Sanruum: ventilatsioon Küte ja ventilatsioon: õhksoojuspump Side ja turvalisus: Internet, valvesüsteem paigaldatud, turvauks Üürile anda 1.korruse äripind Kaluri tee 3 hoones. * Asukoht Viimsis Haabneeme keskuses; * Eraldi sissepääs Kaluri tee poolt, aknad avanevad Kaluri tee poole; * Tasuta parkimine hoone eest tänaval; * Ruum on väga heas korras; * Planeeringult on olemas kliendisaal koos tualetiga, köök, ladu, töötajate tualett; * Samas hoones tegutsevad Grossi toidupood, riietekauplus, hambaravi, massaažikabinet, ilusalong. Hinnale lisanduvad käibemaks ja kõrvalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon. Lisainfo www.brem.ee\nAnda üürile äripind, teenindus, 106 m² - Paadi tee 3, VIIMSI ÄRITARE, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 106 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: telefon, lift Side ja turvalisus: Internet, valvesüsteem paigaldatud Anname üürile esindusliku äripinna Viimsi Äritares III korrusel, äripinnal on seni tegutsenud jooga stuudio. Äripind on seni kasutusel olnud ühe avatud ruumina, lisaks on 2 duśiruumi koos väikese riietumisalaga. Piltidelt nähaolev sisustus ei kuulu pakkumise juurde. Äripinnalt avanevad vaated hoone siseaatriumisse. Ärihoone I korrusel asuvad kohvik Lyon, mitmed mööbli - ja disaintooteid müüvad salongid, beebibutiik, Omniva esindus, lemmiklooma pood. Teisele ja kolmandale korrusel on erinevad büroo ja teenuseid pakkuvaid ettevõtteid. Ärihoone maa-alusel korrusel on 47 autokohaga garaaž, kus parkimskoha hind on 15 eur/kuu+km, välialal on 59 kohaline parkla, mida laiendame veelgi. Ärihoonel soodne asukoht, mille ümbruses asuvad kõik vajalik, so bussipeatused, suuremad toidupoed, bensiinijaamad, koolid, lasteaiad, spa-d ja loomulikult, vaid kerge jalustukäigu kugusel, asub meri ja rand. Asukoht annab võimaluse saabuda tööle mööda kergliiklusteid jalutades, jalgrattal või rulluiskudega. Üürile lisandub käibemaks ja kõrvalkulud (ca 1,5-2 eur/m²+km). Palun helista küsi lisa! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel ning hindamisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Reklaam internetis ja lehtedes. 1Partner on Eesti üks juhtivatest kinnisvarafirmadest, mille põhiteenused on: - vahendamine - hindamine - haldamine - ehitamine - arendamine - investeeringute juhtimine Kogu teave meie pakkumiste ja teenuste kohta: 1partner.ee.\nAnda üürile äripind, teenindus, kaubandus, büroo, 114 m² - Kaluri tee 5, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 114 m² Lisainfo: vitriinaknad Üürile anda 114m2 suurune kaubandus-teeninduspind Kaluri tee 5 hoone fuajees. * Hea asukoht Viimsi keskuses * Suured parklad hoone ees * Klaasseintega teenindus-kaubanduspind, lisaks tagaruumid (laoks) * Tualett koridoris * Samas hoones tegutsevad lastehoid, kohvik, apteek, riidekauplused, erinevad kontorid * Ruumid on heas korras Hinnale lisanduvad käibemaks ja kommunaalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Helista, küsi lisa ja tee oma pakkumine! Samas hoones saadaval erinevaid bürooruume 24 - 180 m2. Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon.\nPaadi tee 3, Viimsi vald, Harjumaa\nLisainfo : Signalisatsioon, Internet Üldinfo : Kivimaja Elekter, küte, vesi ja kanalisatsioon : Keskküte Anname üürile esindusliku äripinna Viimsi Äritares III korrusel, äripinnal on seni tegutsenud jooga stuudio. Äripind on seni kasutusel olnud ühe avatud ruumina, lisaks on 2 duśiruumi koos väikese riietumisalaga. Piltidelt nähaolev sisustus ei kuulu pakkumise juurde. Äripinnalt avanevad vaated hoone siseaatriumisse. Ärihoone I korrusel asuvad kohvik Lyon, mitmed mööbli - ja disaintooteid müüvad salongid, beebibutiik, Omniva esindus, lemmiklooma pood. Teisele ja kolmandale korrusel on erinevad büroo ja teenuseid pakkuvaid ettevõtteid. Ärihoone maa-alusel korrusel on 47 autokohaga garaaž, kus parkimskoha hind on 15 eur/kuu+km, välialal on 59 kohaline parkla, mida laiendame veelgi. Ärihoonel soodne asukoht, mille ümbruses asuvad kõik vajalik, so bussipeatused, suuremad toidupoed, bensiinijaamad, koolid, lasteaiad, spa-d ja loomulikult, vaid kerge jalustukäigu kugusel, asub meri ja rand. Asukoht annab võimaluse saabuda tööle mööda kergliiklusteid jalutades, jalgrattal või rulluiskudega. Üürile lisandub käibemaks ja kõrvalkulud (ca 1,5-2 eur/m²+km). Palun helista +372 501 2278 või kirjuta mulle ja küsi lisa!! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel ning hindamisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Reklaam internetis ja lehtedes. 1Partner on Eesti üks juhtivatest kinnisvarafirmadest, mille põhiteenused on: vahendamine hindamine haldamine ehitamine arendamine investeeringute juhtimine Kogu teave meie pakkumiste ja teenuste kohta: 1partner.ee\nAnda üürile äripind, ladu, tootmine, tootmine, ladu, teenindus, kaubandus, büroo, 125 m² - Kaluri tee 5, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 125 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: eraldi sissepääs, sissepääs tänavalt, vesi, elekter, parkimine tasuta Sanruum: ventilatsioon Küte ja ventilatsioon: õhksoojuspump, elektriküte Side ja turvalisus: Internet Üürile anda äripind Kaluri tee 5 hoone 1.korrusel suurusega 125m2. * Hea asukoht Viimsi keskuses; * Eraldi sissepääs Kaluri tee poolt; * Ruumis on avar müügisaal, lisaks väiksemad laoruumid, tualett, kööginurk; * Ruum on heas korras; * Küttesüsteemiks on õhksoojuspump; * Ruumis eraldi sundventilatsioon. Üürile lisanduvad käibemaks ja kõrvalkulud. Meeleldi vastan lisaküsimustele ja korraldan visiidi objektile! Brem Kinnisvarahaldus on 10 aastase kinnisvaraalase kogemusega üks suuremaid kinnisvara omanikke Eestis. Aitame Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalselt läbiviidud tehingud. Tasuta konsultatsioon. Lisainfo www.brem.ee\nAnda üürile äripind, teenindus, otstarve määramata, büroo, 33,4 m² - Miiduranna tee 53, Miiduranna, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 33,4 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: toad eraldi, eraldi sissepääs, seinakapp, kinnine hoov, elekter, mööbli võimalus Sanruum: ventilatsioon, tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud, video valve, valvur Ümbrus: meri lähedal Üürile anda väga hea asukohaga büroopinnad Viimsis, Miiduranna Sadama territooriumil. Tegemist on ideaalse töökeskkonnaga, kus lisaks töötegemisele on võimalik nautida suurepärast merevaadet ning merel seilavaid laevu. BÜROO • Büroo on renoveeritud, puhas ja soe • Sanitaarsõlm asub koridoris • Tänu suurtele akendele pääseb tubadesse palju loomulikku päevavalgust • Osad toad on möbleeritud • Ruumi suurus 33,4 m2 • Üürihind 7,35 €/m2 • Kõrvalkulud on üürihinna sees HOONE ja ASUKOHT • Hoone asub Miiduranna sadam territooriumil, Merivälja ja Ranna tee vahetus läheduses • Mugav ühendus Tallinna kesklinnaga • Kõrval hoones võimalus trenni teha Viimsi Tigers spordiklubis SÕIDUAEG • Viru Keskus 10.5 km / 16 min • Viimsi keskus 1.8 km / 4 min • Pirita Selver 4.8 km / 7min • Tallinna Sadam 10.9 km / 17 min • Mustamäe keskus 16.3 km / 25 min • Tallinna Lennujaam 11.7 km / 18 min • Maakleri tasu on 50% ühe kuu üürihinnast. Lisainfo saamiseks palun helistage või kirjutage. +372 5630 8842 *** Jaga minu kontakti kõigile, kes vajavad kinnisvaranõu! - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** Tellige meilt kõik äripindadega seonduvad kinnisvarateenused: - äripindade vahendus - äripindade hindamine, s.h. raamatupidamislik hindamine - kinnisvarainvesteeringute vahendus, nõustamine ja projektijuhtimine - ehitus- ja remonditeenus\nAnda üürile äripind, teenindus, kaubandus, büroo, 80 m² - Paadi tee 3-235, Viimsi Äritare, Haabneeme, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 80 m², paneelmaja Lisainfo: parkimine tasuta, garaaž, elekter, lift Sanruum: tsentraalne vesi, ventilatsioon Küte ja ventilatsioon: keskküte, konditsioneer Side ja turvalisus: Internet, video valve, valvesüsteem paigaldatud Üürile anda Viimsi Äritares II korrusel hoone siseküljel (aknaga aatriumisse) kontoriruum nr 235. Viimsi Äritare on 3-korruseline. Esimese korruse pinnad on projekteeritud büroode, kaubanduse ja teeninduse tarbeks. Meie maja I korrusel asuvad kohvik Lyon, mitmed mööbli - ja disaintooteid müüvad salongid, beebibutiik. Teisele ja kolmandale korrusele on projekteeritud erineva suurusega büroopinnad. Maa-alusel korrusel on 47 autokohaga garaaž, välialal on 59 kohaline parkla, mida laiendame veelgi (suvi 2020). Küsi lisainfot vabade büroopindade kohta: Mari-Anne Jaagant tel:+372 5114950 *** või vaata *** * hinnale lisandub KM\nAnda üürile äripind, teenindus, otstarve määramata, büroo, 66,8 m² - Miiduranna tee 53, Miiduranna, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 66,8 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: toad eraldi, eraldi sissepääs, seinakapp, kinnine hoov, elekter, mööbli võimalus Sanruum: ventilatsioon, tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud, video valve, valvur Ümbrus: meri lähedal Üürile anda väga hea asukohaga büroopinnad Viimsis, Miiduranna Sadama territooriumil. Tegemist on ideaalse töökeskkonnaga, kus lisaks töötegemisele on võimalik nautida suurepärast merevaadet ning merel seilavaid laevu. BÜROO • Büroo on renoveeritud, puhas ja soe • Sanitaarsõlm asub koridoris • Tänu suurtele akendele pääseb tubadesse palju loomulikku päevavalgust • Osad toad on möbleeritud • Kaks omavahel ühenduses olevat ruumi • Ruumi suurus 66,8 m2 • Üürihind 7.35 €/m2 • Kõrvalkulud on üürihinna sees HOONE ja ASUKOHT • Hoone asub Miiduranna sadam territooriumil, Merivälja ja Ranna tee vahetus läheduses • Mugav ühendus Tallinna kesklinnaga • Kõrval hoones võimalus trenni teha Viimsi Tigers spordiklubis SÕIDUAEG • Viru Keskus 10.5 km / 16 min • Viimsi keskus 1.8 km / 4 min • Pirita Selver 4.8 km / 7min • Tallinna Sadam 10.9 km / 17 min • Mustamäe keskus 16.3 km / 25 min • Tallinna Lennujaam 11.7 km / 18 min • Maakleri tasu on 50% ühe kuu üürihinnast. Lisainfo saamiseks palun helistage või kirjutage. +372 5630 8842 *** Jaga minu kontakti kõigile, kes vajavad kinnisvaranõu! - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** Tellige meilt kõik äripindadega seonduvad kinnisvarateenused: - äripindade vahendus - äripindade hindamine, s.h. raamatupidamislik hindamine - kinnisvarainvesteeringute vahendus, nõustamine ja projektijuhtimine - ehitus- ja remonditeenus\nAnda üürile äripind, teenindus, 260 m² - Mõisa tee, Viimsi, Viimsi vald, Harjumaa\nKogupind 260 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: elekter, ühistransport, kõrged laed, eraldi sissepääs, parkimine tasuta, vesi, mööbel Köök: köök, külmik, köögimööbel Sanruum: tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: valvesüsteem paigaldatud, naabrivalve Ümbrus: linnas, ümbruses korterelamud ÜÜRIPINNAD Üürile antav äripind on kokku ca. 260 m2. Ruumid asuvad hoone teisel korrusel. Suurde saali mahub hõlpsasti 70 inimest. Kogu ruum on sisustatud ainulaadse antiikmööbliga. Kõrvalsaalis on piisavalt ruumi, et pakkuda korraga vähemalt kolmekümmnele inimesele kohvi ja suupisteid. Lisaks on üürniku kasutada kööginurk ja kaks wc-d. HOONE Tegemist on 19. sajandil ehitatud endise Viimsi mõisa tõllakuuri/aidaga. Hoone on kahekorruseline kivimaja ja muinsuskaitse all. Hoone on korralikult renoveeritud 2004. aastal. Maja esimesel korrusel on antiikmööbli restaureerimistöökoda. ASUKOHT JA ÜMBRUS Äripind asub Viimsis. Eemal kortermajadest ja suurlinna saginast. Seega suurepärane erinevate ürituste ja seminaride korraldamiseks. Läheduses Eesti Sõjamuuseum ja Laidoneri park. Bussid 174 ja V3 peatuvad 60m. kaugusel. SISUSTUS JA TEHNIKA Ruumid antakse üürile kogu mööbli ja tehnikaga. Üürniku kasutusse jääb kogu antiikmööbel - toolid, lauad, kapid, diivanid, vaibad, küünlajalad. Lisaks köök koos köögitehnikaga. PARKIMINE Tasuta parkimine paarikümnele autole hoone ees ja kõrval. LISAINFO Kommunaalid on vastavalt tarbimisele 100 € kuni 300 € kuus. Üürilepingu sõlmimisel tuleb tasuda ühe kuu üür ette 1500 € + KM. Tagatisraha 1500 € + KM. Vahendustasu 1500 € + KM. KAANON KINNISVARABÜROO 24-aastase kogemusega kinnisvarabüroo. Meie kogenud maaklerid aitavad sind kinnisvaraalastes küsimustes. Meie hindajad koostavad hindamisi pankadele ja teistele krediidiasutustele, kohtutele, finantsaruandluseks, müügihinna määramiseks, varalisteks vaidlusteks ning konsulteerivad vara väärtusega seotud küsimustes. Kui soovid kinnisvara müüa või hinnata siis võta palun ühendust meie meeskonnaga: www.kaanon.ee/kontakt\nViimsi, Kaubanduslik üür


Kuidas aru saada, kas kutsikast saab hea juhtkoer? - Koerad - Lemmik\nKuidas aru saada, kas kutsikast saab hea juhtkoer?\nKutsikatest, keda treenitakse tulevasteks juht- ja abikoerteks, lõpetavad koolituse edukalt umbes 70 protsenti. Põhjus, miks osa kutsikaid häid tulemusi ei suuda näidata, ehkki eeldusi selleks on, võib teadlaste hinnangul peituda nende ema käitumises, kirjutab New Scientist.\nJuhtkoerad peavad suutma probleeme lahendada ning oskama ära tunda takistusi ja neist mööduma. Lisaks peavad nad oskama ignoreerida impulsse – näiteks suutma vastu panna soovile mööduvaid oravaid taga ajada. Iga koer seda ei suuda ja isegi mitte kõik need koerad, kes on aretatud juhtkoera tööd tegema.\nSelleks, et kindlaks teha, mis siis õigupoolest ennustab juhtkoera kõlblikkust tulevaseks tööks, viis Pennsylvania ülikooli teadlane Emily Bray ühes kolleegidega läbi uurimistöö, mille käigus jälgiti kokku 98 tulevasteks juhtkoerteks õpetatavat koera alates nende sünnist kuni kaheaastaseks saamiseni.\nLähtuvalt varasematest uuringutest, mis käsitlesid emase koera suhet oma kutsikatega, järeldas Bray algselt, et mida rohkem ema kutsikatega tegeleb, seda hakkama saavamad ja õppimisvõimelisemad on kutsikad.\nEnda juhitud uurimistöö viis Bray aga hoopis vastupidisele järeldusele: nende kutsikate hulgas, kelle ema oli kõige tähelepanelikum hoolitseja ja oma kutsikatega kõige rohkem aega veetis, oli juhtkoerte programmi edukaid lõpetajaid vähem.\nNeid tulemusi aitavad selgitada teadlaste tähelepanekud. Nimelt leidsid teadlased, et nende kutsikate hulgas, kelle eest hoolitsemise hetkel koeraema kas seisis või istus, oli juhtkoerte programmi mittelõpetanuid vähem. Aga nende kutsikate hulgas, kelle eest hoolitses koeraema pikali olles, oli koolituse mittelõpetanuid rohkem.\nBray arvates võib põhjus olla selles, et nendel kutsikatel, kelle eest ema lamades hoolitseb, on elu mugavam, nad saavad varases elus vähem väljakutseid ja seetõttu ei ole neil probleemide lahendamise oskus nii hästi arenenud.\nBray arvab, et sellised uurimistööd aitavad koolitajatel valida kutsikaid nendest pesakondadest, kus koeraema hoolitseb oma kutsikate eest veidi tagasihoidlikumalt.\nLoe ka: Miks on koeratõud välimuselt ja kasvult nii erinevad, aga kassitõud mitte?


Energiarevolutsioon on tulekul: majapidamised saavad elektritootmisega ka ise suurepäraselt hakkama | Tuuleenergia\nEnergiarevolutsioon on tulekul: majapidamised saavad elektritootmisega ka ise suurepäraselt hakkama\nEesti uudised, Energiakaubandus, Tehnoloogiaarendus, Tuuleenergia - Tuul May 30, 2015\nAsjatundjad ei küsi enam kas ja millal, vaid hoopis: miks juba pole juhtunud, et majapidamised lõikavad piltlikult öeldes juhtmed läbi ja ütlevad elektrijaamadele nägemist. Põlevkivist saaks alternatiivenergia.\n“Siin pole midagi ennustada. See võiks juhtuda juba täna ja kohe! Tehnoloogia ja tooted on selleks valmis. Meil on nii päikest kui tuult ja pole ju ka mingit muret toota ökoloogilist kütust. Näiteks saab voolu vesinikust ja süsihappegaasist toodetud metanooliga väikeses kütuselementgeneraatoris,” räägib endine poliitik, rohelise mõtteviisi üks eestkõnelejaid Marek Strandberg. Tema arvates võiks täna ja kohe Eestis enamik kodumajapidamisi elektrivõrgust välja astuda. Ehk – ei mingit kõikuvat börsihinda, ei mingeid kasumimarginaale energiasaurustele ega loomulikult ka võrgutasu. Elektrit saab kodus ise teha, nagu päikese käes küpsenud marjadest moosi keeta ja seda üle talve riiulis hoida.\n“Probleemiks on see, et puudub majanduslik paindlikkus ja kapitalikogus, et selline muutus kiirelt teoks teha. Liiga pikka aega on siinseid otsustajaid ja ühiskonda hullutatud mõttega, et pole lahedamat asja energia tootmiseks kui põlevkivi. Kui räägitakse alternatiivenergeetikast, on selline veider termin, siis mulle seostub see peaaegu alati just põlevkiviga – see on kõige suurem alternatiiv arukale energiatootmisele,” seletab Strandberg.\nTesla aku muudab tuumajaamad vanamoodsaks?\nJärjest on lammutatud, uppi lükatud või õhkugi lastud vanu alevike katlamajade korstnaid. Kortereid hakati kütma oma kateldega ja lõpuks läksid kohalikud katlamajad pankrotti.\nElektrienergia areng on jõudnud sinnamaale, et sama võib juhtuda ka praegu tavapäraste elektrijaamadega, sest majapidamised hakkavad elektrivõrgust end hoogsalt välja lülitama. Miks? Sest tarbijateni jõudis taskukohane ja vastupidav aku. Kui esimene Tesla elektriauto Eestis eelmise aasta alguses registreeriti, kirjutas sellest kogu Eesti meedia.\nSelle insenerisaavutuse marjamaa esimene omanik oli oma uue lemmikuga sõitnud kaks kuud, kui leidis sellel ühe vea: auto päiksesirmid on ebamõistlikult lühikesed. Päikesesirmidele vaatamata rõõmustas elektriauto omanikke, et nüüd on neil võimalus laadimata sõita Eesti igasse nurka. Tesla lubab, et ühe laadimiskorraga saab teha üle 500kilomeetrise sõidu.\nMiks rääkida autost majapidamiselektri loos? Sest maikuu esimesel ööl tutvustas Tesla midagi, millest maailma meedia räägib siiani. “Neljapäeva öösel olin kajastamas tuleviku tuumaenergia debatti Northwesterni ülikoolis, kus tuumaenergia kriitik Arnie Gundersen ennustas, et Tesla uus aku muudab uued tuumajaamad vanamoodsaks,” kirjutas kolumnist Jeff McMahon ajakirjas\nForbes. “Kuna selline aku on piisavalt odav lahendamaks tuule ja päikese vaheldumise töökindluse probleeme, siis ta ennustas, et see pakubodavamat alternatiivi tuumajaamade ööpäev läbi tootmisele,” vahendab McMahon kuuldut.\nTesla akud lahendavad seni päikese ja tuule odava elektri lahendamata probleemi – mida teha siis, kui päikest ja tuult ei ole. Teisalt, akud olid ka varem olemas, aga mitte sellise hinna ja kvaliteediga.\nSiiski on Tesla koduaku (Powerwall) sellise hinnaga, et vähemalt praegu on odavam ise toodetud elekter ära tarbida, mitte hoiustada, usub Strandberg. “Akude ja omatootmisega on juba täna nii mõneski kohas, näiteks sellises, kuhu tuleb ise ka võrk rajada, odavam toime tulla. Täna on nii võrgutasud kui n-ö võrgus hoiustamise (toodetakse ja antakse võrku, et see hiljem sealt tagasi saada) tasud koos sedavõrd madalad, et praegu pakutavad akud ei suuda selle hinnaga konkureerida.”\nElektrienergia väiketootmises on muutund veel midagi – tuule ja päikeseenergia hind on järsult kukkunud.\nEesti Taastuvenergia Koja juht Rene Tammist: “Taastuvenergia väiketootjad ähvardavad senise elektritootmise pea peale pöörata. Tehnoloogia on tuntavalt odavnenud, mis toob kaasa odava ja puhta (väike)energeetika võidukäigu. Maismaatuulikust toodetud elekter on täna soodsaim.”\nSamas ütleb Tammist, viidates Soome ülikoolide hiljutisele uuringule, et lähiaastatel muutub hoopis päikeseenergia kõige soodsamaks elektritootmiseviisiks. “Päikesepaneelide hinnad langevad tootmisvõimsuste kahekordistudes viiendiku võrra. Euroopa päikeseenergia ühenduse – EPIA – hinnangul võib hinnalangus järgmise viie aasta jooksul olla veel 35–50 protsenti. Hiljutine uuring pakub hinnalanguseks järgmisel kahel aastal 40 protsenti.” Juba praegu on PV paneelidest (fotoelektrilised päikesepaneelid) toodetud elektrienergia odavam, kui Eesti Energialt ostetud elekter koos võrgutasude ja riigimaksudega.\n“Kui viis aastat tagasi maksis installeeritud PV paneeli kilovatt 3600 eurot, siis praegu maksab tavatarbija selle eest alla 400–650 euro,” ütleb Tammist. “Langevad ka päikesepaneelide paigaldamise ja võrku ühendamisega seotud kulud. Ehkki Eestis on planeeringute, loamenetluse, paigalduse, võrguühenduse, inverteri ja finantseerimise kogukulu kilovati kohta enam kui kaks korda kõrgem kui Saksamaal, siis seadmete levides on hakanud alanema ka need kulud.” Päikesepatareid levivad täna kiiremini kui mobiiltelefonid. “Riikides, kus elektrivõrguühendus on piiratud, on just uued taastuvad allikad nendeks, mis võimaldavad sõltumatut energiatootmist. Seega vältida elektrimonopole, justnagu mobiiltelefonid läksid mööda traadipõhistest telefonimonopolidest,” selgitab Tammist. “Kulude alanemine võiks olla kiirem, kui täna selle edendamise vastu ei võitleksenergiamajanduse korraldamist juhtivad jõud.”\nEnergiahiiud tunnevad ohtu\nTulevikku vaadates võiks öelda, et kui päikesepatareid peaksid veel odavamaks minema ja kui akud peaksid veel paremaks saama ning kui me võtame kasutusele üha säästlikumad pirnid ja elektriseadmed, siis saab ennustus varsti teoks: üha rohkem majapidamisi hakkab ennast traditsioonilisest elektrivõrgust ära lõikama.\nAmeerikas on see juba alanud ja elektritootjad on alustanud ulatuslikku lobitegevust tagamaks enda jätkuvat eelistamist. Räägitakse juba päikeseenergia tootjatele-kasutajatele erilise maksu sisseseadmisest ja sellest, et nood kodanikud on kahjulikud, kuna nende loobumise tõttu lähebelekter teiste kasutajate jaoks kallimaks.\nKatseid energiatootmises toimuvat revolutsiooni takistada on märgata Euroopa Liiduski. Märtsi lõpus arutles väiketootjate teemat Euroopa Komisjon. Fossiilenergia tootjad ja võrguettevõtted tahavad, et väiketootjate omatarve maksustatakse, taastuvenergia tootjad loomulikult seda ei toeta.\nElektrilevi hirmu on Eestiski tunda. Kui praegu maksab iga elektritarbija kasutatud kilovatt-tunnilt võrgutasu, on Tammisti sõnul võrguettevõtted tegemas selgitustööd, et suurendada võrgutasudes püsitasukomponenti. See tähendab, et sõltumata tarbimise suurusest, garanteerib võrguettevõte oma tasu. Pisut teistsuguse võidu Elektrilevi Eestis juba sai. Kui veel eelmisel aastal tasus elektrivõrguga liitujate kulud suuresti Elektrilevi, siis selle aasta algusega see metoodika muutus. Liitumiskulud tasub nüüd liituja, kui ta elab alajaamast kaugemal kui 400 meetrit.\nKaarel Kutti Elektrilevist selgitab: “Alates sellest distantsist peab arvestuslikult standardile vastava kvaliteediga elektri tagamiseks ehitama alajaamasid, asendama olemasolevaid liine tugevamate liinidega jne. See kõik on hüppeline kulude kasv.”\nEnergiasaurused surevad paratamatult välja\nKutti ütleb, et 400 meetri raadiuses elab üle kolmveerandi klientidest. “Liitumine on kulukas asustusest kaugel asuvatele majapidamistele. Praegu onElektrilevi olukorras, kus 58 protsenti elektrivõrgust teenindab 13 protsenti klientidest, kes tarbivad vaid neli protsenti kogu võrku läbivast elektrienergiast,” ütleb Kutti. Mistõttu otsustatigi, et kui inimene elab kaugemal, siis peab ise maksma kinni alajaama ehituse ja liinide vedamise. 2013. sügisel olnuks ühe meediale oma murest rääkinud pere elektrivõrguga liitmise tasuks 2221,52 eurot. Uue arvestusega on see 10 868,94 eurot ja sellele lisandub veel käibemaks. Vana metoodika järgi maksis Elektrilevi aastas selliste liitumiste väljaehitamiseks kokku keskmiselt kuus miljonit eurot. Tõsi, nüüd lubab riigiettevõte, et suunab selle summa töökindlamasse elektrivõrku ehk alajaamade ja elektriliinide uuendamiseks.\nStrandberg on seda meelt, et aktiivne vastutöö sellise muutuse vastu on kinnituseks: suund autonoomiale ehk isetootmisele on tehnoloogiliselt õige. “On üsna selge, kui mingi vara üleöö oma tähenduse kaotab, on see paras majanduskatastroof. Personaalse arvutustehnika suhtes umbusklikud suurarvutite tootjad olid veel 1960aastate lõpul veendunud, et maailma arvutusülesannete lahendamiseks piisavat mõnest korralikust suurarvutist kõigi maalaste jaoks. Samas on energeetilise autonoomia ja suure tsentraalse võrgusüsteemi vahel n-ö nutivõrk, kus on terviksüsteemi liidetud ka elektrisõidukid oma akude või kütuselementidega jne jne.”\nStrandbergi sõnul ei peaks riik kartma, et jääb sellise revolutsiooni käigus ilma oma energiafirmast ja Eesti Energiast ei saa enam riigi ülalpidamiseks dividende võtta. “Valitsus peaks kasutades Eesti Energia dividende, soosima ühistulise energeetika teket ja arenguid. Toetada tuleks kodanike oma energiatootmise teket, kus ühistu liikmeks saab olla näiteks kahekordse omatarbe tootmismahu ulatuses. Sel juhul võiks riik pakkuda investeerimistuge. Samal moel nagu pakutakse tuge ju pensionikogumisel. See oleks jätkusuutlik tegevus, sest elektri vajadus ju otsa ei saa. Vähemalt ei oska me seda praegu ette kujutada, miks see otsa saama peaks.”\nStrandbergi sõnul oleks sellise mudeli juures ruumi ka suurenergeetikale ja saaks rahumeeli näha mõlemat tootmisviisi veel õige pikka aega. “Paraku ajab ka selline lahendus – riigi toetusega energiaühistute loomine – nii suurenergeetikuid kui taastuvenergia masstootjaid kahjuks närvi ja marru.\nTäna ei saagi Eestis energiaühistu (kui see on registreeritud tulundusühistuna) elektriturul toimida, sest elektrituruseaduses on sees punkt, mis lubab sel turul olla vaid aktsiaseltsidel ja osaühingutel.” Millised ohud sel kõigel olla võivad? Strandberg ütleb, et ei olegi. “Energeetika innovatsioonil pole mingeid fataalseid ohte. On mõju. Nagu ka bioloogilisel evolutsioonil on oma mõju ning kohanemisvõimetud muutuvad lihtsalt fossiilideks,” räägib Strandberg.\n“Tänane olukord on selline, kus suurte energiaettevõtete jaoks on selleks soojaks kliimaks ennustatavate tarbimisharjumustega elektrikasutajad. Loomulikult see pilt ja mugavus muutuvad, kui kasutajad tootjateks muutuvad. Aga see on vähemalt mingil määral ju paratamatu. Meenutame kas või seda, et kui pakuti riiklikku toetust oma päikesejõujaamade loomiseks, jätkus seda vaid päevaks. Samast rahast tehtud elektriautode soetusprogramm venis aga nagu tatt ja elektrisõidukite kasutuses oleme me ikka üsna tagasihoidlikud vaatamata üsna suurele rahahulgale, mida sinna kulutati. Võrreldes näiteks Norraga, kus enim müüdud sõidukiks on juba mitmendat aastat Tesla. Nafta-Norras!\nEnergiatehnilist ei pea mitte kartma, vaid soosima. Riigi ja valitsuse asi pole mitte juhinduda hirmudest, vaid soosida progressi neile hirmudele vaatamata.”\nKaks miljardit akut ja maailm on muutunud paik\nTesla lubab, et üks 10 kWh Powerwal rahuldab kodumajapidamise energiavajaduse kenasti ja töötavat kõige paremini just päikeseenergiast elektrit tootes. Samas saab seda kasutada ka elektrikatkestuste ajal või siis, kui elektrienergia hind börsil on kõige kõrgem. Näiteks päeval, kui päikest kõige rohkem ja pere kodust ära, laed odavama börsielektriga akud täis. Õhtusel tipptunnil, kui börsihind on kõrge, kasutad akust tulevat elektrit. “Maailmale oleks vaja kaks miljardit Powerwalli, et meie energiatarbimist rahuldada,” ütles Tesla pressikonverentsil ettevõtte juht Elon Musk. “See on pöörane number, aga vaadates näiteks autode arvu, mis vahetuvad välja iga 20 aasta tagant, pole see üldsegi utoopiline.” Vaid mõned päevad pärast imetoote tutvustamist teatas ettevõte, et nad on akud läbi müünud juba järgmise aasta keskpaigani. Tellimusi on 38 000.\nPäikesepaneelidega Vello: ehk uus aku ohjeldaks uut pöörast liitumistasu?\nTüri elanik Vello Ohu on ligi kolm aastat päikesepaneelidega oma kodule elektrit tootnud. Suurema osa elektrist kasutab ise, ligi sama palju müüb ta võrku tagasi ja väikese osa ostab juurde. Ehk potentsiaalset elektrit, mida uutesse Tesla akudesse salvestada, tal on, aga sellegipoolest endale ta seda soetama ei kipu.\n“Loomulikult on akud üks võimalikke lahendusi. Alles oli ajalehes juttu pöörasest liitumistasust Elektrileviga. See ehk natuke ohjeldaks seda, aga kui on võimalus mõistliku hinnaga võrguga liituda, siis ma ei näe vähimatki mõtet soetada seda akut. Võrk tegelikult toimib ise akuna,” selgitab ta.\nVello müüb ülejäävat elektrit võrku ligikaudu üheksa sendiga kWh eest. Suurem osa sellest, 5,34 senti, on taastuvenergia tasu. “Aku soetamine on õigustatud ainult sellisel juhul, kui puudub ühendus võrguga. Mina ei oleks nõus sellist summat akudele kulutama, teades Tesla aku hinda.”\nNii ostu- kui müügihind on Vellol paigas, aga see ei tähenda, et selle pärast muretsema ei peaks. Hind, millega võrk elektrit tagasi ostab, ei ole kivisse raiutud. “Taastuvenergia toetuse kaotamisest on olnud juttu kaua. Kui mina annan enda toodetud voolu nelja sendiga majast välja teisele poole voolumõõtjat, siis minu naaber ostab sellesama elektri piltlikult öeldes sama elektriposti posti otsast 12 sendiga. See on energiaettevõttele lihtne raha. Riik peaks rohkem huvi üles näitama, kuid tundub, et ega neist mikrotootjatest praegu eriti huvitatud ei olda. Pigem on sellega tegelejad entusiastid.”\nJuttu, et võidakse kehtestada maks kõigile elektritootjatele, ka Vello sarnastele mikrotootjatele, peab ta jaburaks.\n“Siis tuleb liinist lahti võtta, kui nii jaburaks. läheb. Samamoodi ei tohiks oma põllult kartuleid üles võtta, enne peaks käibemaksu ära maksma,” leiab ta sama absurdse näite.\nMaja katusele paigutatud 50 ruutmeetrit päikesepaneele toodab Vellole aastas 6000 kWh elektrit. Perega tarbib ta 8000 kWh ehk 2000 kWh ostab ta aastas juurde. “Võrku müün umbes 5500 kWh elektrit. Ma ei suuda iial ära tarbida oma toodetud kilovatte, päevasel ajal ei ole keegi neid tarbimas,” seletab ta.\n“Igal juhul julgustan inimesi, kes mõtlevad, kas teha või mitte. Kui ma olen pessimist, siis ma ütlen, et kümne aastaga saab kulud tasa ja kui ma olen optimist, siis saab kiiremini ehk seitsme aastaga. Aga kõige suurem takistus on võrguga liitumine. See võiks olla palju lihtsam.”


Kirjuta end maaettevõtluse ajalukku - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 14. veebruar 2013\nKirjuta end maaettevõtluse ajalukku\nInfopank Agent ja veebiportaal pollumajandus.ee kutsuvad osalema Maaettevõtluse võtmeisikute leksikonis.\nÄripäev on kirjastanud võtmeisikute leksikone juba üle 10 aasta, esimene leksikon „Tippjuhid“, ilmus 2002. aastal. Kümne aasta jooksul oleme välja andnud kuus Tippjuhtide leksikoni, kolm maakonna võtmeisikute leksikoni ja üle 10 valdkonna võtmeisikute leksikoni: viimati nt „Kaubanduse võtmeisikud“ ja „Tööstuse ja tootmise võtmeisikud“.\nLeksikonide eesmärk on väärtustada valdkondade võtmeisikuid ning ühtlasi kajastada Eesti ettevõtluse ajalugu. Oleme kirjutanud Eesti majandusajalukku üle 20 000 võtmeisiku ja nende eluloo.\nMaaettevõtluse võtmeisikute leksikoni ootame osalema kõiki maaettevõtlusega seotud ettevõtete juhtimise ja igapäevatööga seotud isikud. Samuti riigiasutuste juhte ja spetsialiste, kes on seotud maaettevõtluse tugiteenustega.\nKõige lihtsam viis end kirjutada Eesti maamajanduse ja -ettevõtluse ajalukku, on täita osalemisankeet siin: http://www.aripaev.ee/mod/tagasiside/Maaettev_leksikon2013/ . Ootame ankeete täitma kuni 15. märts 2013.\nMaaettevõtluse võtmeisikute leksikoni ilmumine on planeeritud aprilli lõppu.\nJane Suu leksikonide projektijuht, e-post: [email protected]


Kodutud foorum - Teema: Millal viimati teatris käisid?\nKodutud.com » Kino / teater / TV / raadio » Millal viimati teatris käisid?\nAutor: Teema: Millal viimati teatris käisid?\npostitatud 02.11.2006 kell 12:56\nBirdyt pole näinud, aga Tõestus on väga hea. Olen näinud peaaegu kõiki Linnateatri etendusi ja Tõestus on minu meelest üks parimaid. Täiesti superroll Elisabeth Tammelt. Tegu ei ole küll kerge meelelahutusega, aga siiski julgen vabalt soovitada.\npostitatud 02.11.2006 kell 14:38\nSirli, aitäh vihje eest! Broneerisin piletid "Tõestusele".\npostitatud 04.11.2006 kell 11:12\nViimati käisin vist mingi 5- 6 aastat tagasi ja peaks mainima, et päris hea oli. Paned end korralikult riidesse ja oled kui inimene Aga üksi nats nadi käia seal krt...\npostitatud 04.11.2006 kell 13:47\npostitatud 04.11.2006 kell 15:21\nteatrimajas pole ammu kainud, aga etendust nagin kevadel new yorgi eesti kultuuripaevade ajal.\npostitatud 04.11.2006 kell 15:23\nEile õhtul(koos ühe kodukaga )!\npostitatud 04.11.2006 kell 15:25\nkas meil on uus paar tekkinud? ega ometi mitte freelancer?\npostitatud 05.11.2006 kell 14:50\nViimati 5 aastat tagasi umbes.Endlas käisin siis.Muidu meeldib teatris käia küll, aga aega kahjuks pole.\npostitatud 05.11.2006 kell 16:34\nEi tule meelde... arvatavasti üle-eelmine suvi kui Meister ja Margariitat nägin. Fantastiline elamus oli.\nSelle meenutamise peale tekkis lausa tahtmine minna. Ma peaks aasta viimasele Tõestusele jõudma tegelikult, kui ma lennujaamast peaaegu otse lähen... võibolla teen ära. Ja Pähklipureja piletid on juba olemas\npostitatud 05.11.2006 kell 18:11\nPaar nädalat tagasi käisin Draamateatris "Rahauputust" vaatmas. Isegi mu teatripelgurist elukaaslane oli rahul\nDetsembriks on pilet etendusele "Suured tüdrukud ei nuta". Selleks kuuks pole veel etendust leidnud.\nLinnateatrisse tahaks, aga pileteid pole siiani õnnestunud hankida, ja nii meeletuks on nad selle hinna ka kruvinud, 240 eeku on tudengi jaoks natuke palju.\npostitatud 05.11.2006 kell 20:36\nNo pipi sa oled ikka tõeline pervert.Kui keegi ütleks et panin kitse siis veel annaks andeks aga offiga teatrisse.Kas sa oskad äkki täpsemalt öelda mida vaatamas käisime-siis räägiks edasi\npostitatud 06.12.2006 kell 00:00\nKäisin täna Ugalas Merilyni vaatamas. Julgen soovitada.\npostitatud 06.12.2006 kell 22:58\nMina käisin eelmine aasta vaatamas komöödiat "konturnijad" väga vaffa oli, mina sain naerda küll...\npostitatud 07.12.2006 kell 11:19\nmõni aeg tagasi vaatasin Jan Uuspõllu "Ürgmeest" , tükki , milles - "mehed räägivad omavahel ja naised omavahel. Millest aga mehed ja naised kunagi omavahel ei räägi "\nja mulle tundus , et elus on täpselt samamoodi\nnaerda sai palju ja kõvasti\nViimane külastus: 5.01.2017\npostitatud 07.12.2006 kell 15:32\npole sada aastat käinud teatris ega viicigi sinna minna ka\npostitatud 07.12.2006 kell 20:59\nJust jõudsin Rakvere teatri laste jõuluetenduselt "Lumumm" tagasi - lavakujundus/graafika olid väga head, kostüümid meeldejäävad ent seotus jõuludega (reklaamitakse ju kui jõuluetendust) jäi kuidagi nadiks ja krõbe hind lasteetenduse kohta oli ka ...\npostitatud 16.12.2006 kell 22:16\n10aastaselt Ugalas,aga mida vaatamas,ei m2leta\npostitatud 17.12.2006 kell 09:33\nTeatris?-vist eelmisel sajandil.Mees ei taha minna,sõbrannadel kiire ja üksi tobe minna..vaatan telekast...on päris häid tükke.\npostitatud 17.12.2006 kell 09:36\nKranz - peaksine kopereeruma - ma käiks kah teatris, kui oleks, kellega - sõbranna aegajalt kutsub kaasa, kuid seda on ikka kolevähe...samas, minust endast pole piletitesebijat....seega, teeks klubi, ahh?\npostitatud 17.12.2006 kell 09:42\nEt midagi üksikute klubi taolist?Saaks kõik üksikud kokku ja läheks teatrisse?Mõte pole laita.\npostitatud 17.12.2006 kell 10:15\nMinu viimane kord oli Tartus Vanemuises ja vaatasin eelmisel sügisel seal muusikali West Side Story\npostitatud 17.12.2006 kell 11:40\neelmisel esmaspäeval Tallinna Linnateatris Kuritööd ja karistust vaatamas. Käisin sedasama etendust ka siis vaatamas, kui ta esietendus, see oli vist 99. aastal. Oma tolleaegseid mõtteid ei mäleta, aga praegu olen veendunud, et tegu on väga hea etendusega.\npostitatud 17.12.2006 kell 15:01\nsuvel vabaõhu etendusel, jahedal ajal ei taha ma enam kodust välja minna kui just vajadust pole, muide hea teatri tükk tasub alati vaatamist\npostitatud 17.12.2006 kell 16:45\n18. jaanuaril rakvere tearisse\nnii, et varsti\npostitatud 17.12.2006 kell 20:00\nEile Rakvere teatris ja "Casanova".\nEi olnudki väga viga Selline natukene teistmoodi tükk\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0556269 sekundit


Peenise laienemine - Õli - Video naitab, kuidas peenise suurendada\nVideo naitab, kuidas peenise suurendada, kuidas õigesti masturbeerida videotundi kuidas masturbeerida kukk videoid\nVastas dr Margus Punab Ei saa küsimusest aru! Alustage häbeme-lihaste lihase järk-järgulist ja õrnat puudutamist, muutes selle puudutuse iga kord käegakatsutavaks, kuni tunnete, et olete puudutanud kõige kaugemat punkti. Kõik liikmete laienemise meetodid: Parima tulemuse saab saavutada ainult nende vahendite integreeritud kasutamise kaudu. Harjutus 1 Purske edasilükkamine Eneserahuldamise ehk masturbeerimise ajal püüa purskeni jõudmist võimalikult kauaks edasi lükata.\nMärksõnaks Video naitab. See ei ole tühi mula, nendega saavad kõik reaalseid tulemusi. Hädaks on aga "no pain, no gain", st tuleb kõvasti aega investeerida. Seisa geel Taimsed ravimid on saanud populaarseks mitte ainult sellepärast, et see võib suurendada meessoost liiget, vaid ka tänu Liikme suurus laiuses mõjule kehale, mida pakub spetsiaalne ravimikoostis, mis hõlmab samblike väljavõtet, ohakas, mägi naine ja Peruu moon.\nTulemus on nähtav pärast ravikuud. Lisaks positiivsele Video naitab reproduktiivorgani suurusele on kreemi abil võimalik: Et intiimne tegu oleks kauem ja mitmekesisem; Et toime tulla kompleksse elukeskkonnaga; Tugevuse tugevdamine; Suurendada partneri emotsionaalset ja füüsilist atraktiivsust. Titaani geel Geeli toime jaguneb kaheks etapiks. Esimese 14 päeva jooksul paraneb erektsioon ja genitaalorganite tundlikkus suureneb.\nAlates kolmandast nädalast ilmuvad esimesed peenise laienemise märgid ja Video naitab tulemusena saate suurust muuta 7 cm pikkuseks ja 2 cm ümbermõõduks. Toote rikkalikul koostisel on meessoost kehale positiivne mõju. Geel sisaldab ohakas, ekstrakti samblikest, Siberi broomrapest ja Amuri sametist, Goryankast, Peruu unimast, muskusest, Siberi muskust, karu sapist, elastiini, valku ja aminohappe hüdrolüsaate, trietanoolamiini.\nProtseduur on soovitatav enne seksuaalset käitumist pärast erektsiooni saavutamist; Soda koorimine. Suurendab suguelundit ja viib läbi uroloogiliste haiguste ennetamise. Manipuleerimine peaks toimuma alles pärast kuuma duši kasutamist, mistõttu on oluline, et peenisele kantaks niisutav kreem; Massaaž soodaga. Esiteks peate peenisele kandma baasi või oliiviõli, seejärel sooda ja massaaž pehme käsnaga 5 minutit. Oodake 2 minutit ja loputage hoolikalt. Suukaudseks manustamiseks mõeldud ravimid Mõned maitsetaimed ja vürtsid aitavad seksuaalset elundit pikendada, kui te võtate regulaarselt sisse infusioone, tinktuure ja decoctions: Puljong, koirohi.\nHarjutuse idee on üsna sarnane - veri kuidas peenise suurendada peenise rakkudesse ja iga "lüpsmise" liigutusega ettepoole. Peenis on mõeldud peaaegu eranditult ainult vere hoidmiseks, seega mida rohkem verd see võib hoida, seda suuremad on selle üldised mõõtmed. Ei ole vahet. Parim peenise Vaata videot õpetused, kuidas imeda riista Extender peenise pluss Venemaal Video kuidas suurendada peenise tasuta kuidas jäik peenis.\nProbleem rahulolematus. Kui on kange keskmine pikkus püstiselt peenis, siis saan teile korraldada opi Vali pilt või video: peenise kuidas organooni peenist suurendada ja kuidas. Peenise kuidas peenise suurendada on erinevate tehnikate ja protseduuride kasutamine, millega soovitakse suurendada peenise ümbermõõtu, pikkust või erektsiooni kui ka tundlikkuse tugevust.\nJärgnevas artiklis peatume erinevatel peenise suurendamise tehnikatel, küsimusel kas üleüldse peenise suurendamine on võimalik ja muid alternatiivseid võimalusi, kuidas suurendada või korvata peenise. Kuidas suurendada Petmine chlenix v 1. Apple tootedi, foto ja videotooteid.\nOma 4 tegevusaasta jooksul oleme müünud väga suure Kuidas? Vormistage tellimus et on olemas. Lüpsi põhimõttega peenise laienemist. Täna, nagu iga aasta septembri lõpul, kogunevad Keilas Kumna teeristil, mälestuskivi juures sealkandis toimunud lahingute veteranid. Tippkokk Jason Hill näitab videos ette, kuidas seda korrektselt teha. Esiteks tuleb enne avamist pudel 7—12 kraadini maha jahutada. Kuid see on väga oluline, sest see teave aitab teil tulevikus paremaid ja nähtavaid tulemusi saavutada.\nÄrge venitage seda, vastasel juhul moonutab see mõõtmistulemust. Haarake oma vaba käega mõõtelint või joonlaud ja mõõtke Liikmete paksuse norm pikkus.\nVaadake näiteks mõnda kuuma pornot. Nüüd võtame mõõdulindi või joonlaua, mõõdame ja kirjutame uuesti. Asetage kuidas peenise suurendada või mõõdulint püstise peenise alusesse, just häbemeluu algusesse. Vajutage häbemeluule aeglaselt nii palju kui võimalik, kuni olete kuidas peenise suurendada luud. See on eriti oluline, kui kõht on palju rasva.\nKuid ärge üle pingutage! Mõõtke alusest otsani. Peenise keskmine pikkus on 13,9—16 sentimeetrit. Oluline on kasutada sama mõõteseadet, mida kasutati kasutamata peenise mõõtmiseks. See annab kõige täpsemad tulemused. Peenise ümbermõõdu paksuse mõõtmine püstises olekus Peenise paksust saab mõõta mõõdulindi või niidiga siis mõõta niit lihtsalt joonlaua abil.\nMida tuleks enne alustamist meeles pidada? Vaja on teha mitmeid olulisi asju. Video naitab on tegu enneaegse purskega, kui see toimub ühe minuti jooksul peale penetratsiooni algust. Loomulikult on tegu kokkuleppelise definitsiooniga, mis määratleb eelkõige olukorda, kus seemnepurse tekib enne, kui seks on jõudnud mõlemale osapoolele nauditavaks muutuda. Enneaegset purset kogevad elu jooksul väga paljud mehed. Enneaegse seemnepurske põhjused:vähene teadlikkus oma seksuaalsusest ja seksuaalorganitest noor, kogenematu ja ebakindel mees väga atraktiivne ja ihaldatud või uus partner või väga tugeva seksuaalenergiaga partner enese füüsiline või mentaalne ülestimuleerimine ebasobiv või vahelejäämise võimalusega koht seksimiseks muud ebakindlust tõstvad faktorid suguteede varjatud põletik enneaegne seemnepurse võib olla selle ainsaks tunnuseks lühike eesnahakida Enneaegse purske põhjus võib ka olla selles, et su teadmised oma seksuaalsusest ja seksuaalorganitest ei ole piisavad.\nVõib-olla sa ignoreerid oma seksuaalorganeid ning ei pea neid oluliseks ja tähelepanu väärivaks? Või pead neid suisa räpaseks? Seega enneaegse purske kuidas peenise suurendada lahendamiseks tuleb tõsta teadlikkust ja luua kontakt oma peenise ja munanditega.\nHarjutus 1 Purske edasilükkamine Eneserahuldamise ehk masturbeerimise ajal püüa purskeni jõudmist võimalikult kauaks edasi lükata. Lase tekkinud erutusel enne seemnepurset veidi raugeda. Seejärel tõsta seksuaalset erutust taas teadlikult ennast stimuleerides. Peatu jälle, hinga ja rahune. Tee seda nii mitu korda, kui suudad. Iga korraga tõuseb su vastupidavus. Harjutus 2 Lihaste treenimine Variant A Tee seda harjutust iga Video naitab, kui lähed tualetti urineerima.\nSeekord näitame harjutut, mis parandab liikuvust nii hüppeliigeses, kui ka Kes aga soovib kohe oma teadmistepagasit kontoris võimlemise võimalustest suurendada. Selle harjutusega parandame natuke liikuvust nii hüppeliigeses, kui kuidas peenise suurendada puusades. Kuidas suurendada oma peenist massaaž video Kuidas suurendada male liige 10 traallaeva, üle 60 püügipaadi sellest kaubatoodang 3,5 milj. Uvelechitel chlena vaakum Vene meetod peenise suurendamiseks kasvu Kuidas teha vaakumpump suurendada peenist Kuidas maksimeerida liige 3gp video suurenemist menetluse põlve liige Laiendada peenise lumes kas ta on kasvanud, kui musturbatsii Tabletid, ravimid, harjutused kontsentratsioon ja parandada mälu.


Italianway - Delle Rose 23 - Muravera - Hotels.com\nVilla kööginurkadega, Muravera\nVia delle Rose 23, Muravera, 09043, Sud Sardegna, Itaalia\nScoglio di Peppino rand – 13 min jalgsi\nSant Elmo rand – 4,9 km\nCala Monte Turno rand – 6,2 km\nMarina San Pietro rand – 7 km\nCala Sinziase rand – 7,2 km\nSpiaggia Capo Ferrato Porto Pirastu – 8,6 km\nCapo Ferato – 8,6 km\nCala Sa Figu – 10,2 km\nSpiaggia Cala Pira – 10,5 km\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 9.00 kuni 19.30. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja.\nLisatasu kommunaalteenuste eest: 3.5 EUR inimese kohta öö kohta\nKliimaseade on saadaval lisatasu eest ja maksab 50 EUR nädalas\nVoodipesu saadaval lisatasu eest (20 EUR inimese kohta majutuse kohta) (külastajad võivad ka enda omad kaasa tuua)\nSellel majutusasutusel on asukohamaa seadusega ette nähtud teenindusluba.Property Registration Number CIR: E-8035\nItalianway Delle Rose 23 Villa\nItalianway - Delle Rose 23 Villa\nItalianway - Delle Rose 23 Muravera\nItalianway - Delle Rose 23 Villa Muravera\nKas Italianway - Delle Rose 23 võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Italianway - Delle Rose 23 pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nSisseregistreeumine toimub 17.00 – 19.30. Väljaregistreerumine toimub 10.00.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Isola Verde (3 min jalgsi), Su Nuraxi (4 min jalgsi), Sa cardiga e su pisci (5 min jalgsi).\nMida majutuskohas Italianway - Delle Rose 23 ja selle ümbruses teha saab?\nItalianway - Delle Rose 23 pakub jägmisi võimalusi: aed.


REPLIIK: Kahepoolne kasu - Eesti Päevaleht\nArvamus 17. jaanuar 2003\nREPLIIK: Kahepoolne kasu\nSoome ametiühingu avatud infopunktist Tallinnas tõuseb kasu nii eestlastele kui ka soomlastele. Eestlaste kasuga on lihtne – me saame täpsemat infot Soome töövõimaluste kohta. Soomlaste huvi on ametlike töökohtade vahendamisega lõigata ära eestlaste minek üle lahe musta tööjõuna.\nEestlaste must tööjõud on Soomes probleem. Tuletame kasvõi meelde Soome ehitusfirmade boikotiähvardusi.\nEestlasi kasutavad ehitusfirmad saavad tellimusi täita odavamalt, loomulikult see ei meeldi ametiühingutele. Kui nüüd Eesti inimesed lähevad ametlikult tööle Soome, peavad firmad maksma neile sama palgaskaala järgi nagu oma riigi töötajatele ning maksma nende pealt ka kõik maksud. See on ka eestlastele kasulik, sest nad saavad ametlikult töötades suuremat palka.\nUuringute järgi on eestlased Soomes ühed soositumad võõrtöötajad, sest keel ja kultuur on ju sarnane. Järelikult on kergem suhelda ja tekib vähem probleeme kui näiteks leedulastega.


Sima Hotel - Kemer - Hotels.com\nSima Hotel, Kemer, Antalya (regioon), TürgiSihtkoht\nHotell ranna lähedal tasuta rannatranspordiga, läheduses on Kemeri jahisadam\n103. Sk., Kemer, 07990, Antalya, Türgi\nLimani tänav – 4 min jalgsi\nPhaselise muuseum – 14,4 km\nPhaselis – 15,5 km\nOlympos Teleferik Tahtali köisraudtee – 19 km\nLooduslik soojaveebassein on avatud 8.00–23.00.\nMida võtab Sima Hotel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Sima Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah, olemas on hooajaline välibassein ja lastebassein. Külastajad saavad basseini kasutada ajavahemikus 6.00 kuni 20.00.\nKas Sima Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, kassid ja koerad on teretulnud (kuni 1 toa kohta). Hind 10 EUR majutuspinna kohta päevas.\nMillised kellaajad on Sima Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Lavash (3 min jalgsi), Rich Karaoke Bar (4 min jalgsi), Turkish Sand Coffee (5 min jalgsi).\nMida majutuskohas Sima Hotel ja selle ümbruses teha saab?\nLähiümbruses saad nautida tegevusi nagu jalgrattarent, matka-/jalgrattarajad ja ratsutamine. Lisaks saab ümbruskonnas nautida vabaajategevusi nagu kuumaveeallikad. Sima Hotel pakub ka järgmist võimalust: hooajaline välibassein.\nMeral Fitnat, 1 öö, reis, 9. okt 2020\nLuciano, 1 öö, reis, 8. sept 2020\nmustafa, 3 ööd, reis perega, 15. aug 2020\nIbrahim, 1 öö, reis sõpradega , 14. aug 2020\nAli Hamza, 2 ööd, reis sõpradega , 3. aug 2020\nKaan, 1 öö, reis, 1. aug 2020\nSerpil, 2 ööd, reis perega, 22. juuli 2020\nMerve, 2 ööd, reis, 16. juuli 2020\nVeli Burak, 4 ööd, reis perega, 4. juuni 2021\nSerhii, 2 ööd, reis perega, 16. sept 2020


Apollo Kino - Algus\nKinodes alates: 12.08.2020\nFilmi pikkus: 2h 42min.\nLavastaja: Christopher Nolan\nOsatäitjad: Leonardo DiCaprio, Tom Hardy, Marion Gotlillard, Cillian Murphy, Joseph Gordon-Levitt, Ken Watanabe, Ellen Page, Michael Caine\n10. aastapäeva erilinastus!\nNB! Film on ingliskeelne ja subtiitrid puuduvad.\nDom Cobb (Leonardo DiCaprio) on vilunud kurjategija, kes varastab väärtuslikke saladusi sügavalt alateadvusest magamise ajal, mil inimese meeled on kõige haavatavamad. Cobbi oskused on teinud temast hinnatud spetsialisti kaasaegse tööstusspionaazhi vallas. Samas on see töö teinud temast rahvusvaheliselt tagaotsitava põgeniku, kes on kaotanud kõik, mis talle kallis oli. Nüüd pakutakse mehele aga võimalust lunastuseks. Viimane tööots võib anda talle tagasi tema elu, kuid selle saavutamiseks peab ta saama hakkama võimatuga – algusega. Järjekordse röövi asemel peab Cobb oma spetsialistide tiimiga tegema midagi vastupidist. Nende ülesandeks pole mitte idee varastamine, vaid uue istutamine. Kui neid saadab edu, on see ideaalne kuritegu.\nEnt mitte miski ei valmista meeskonda ette võitluseks ohtliku vastasega, kes näib aimavat iga nende liigutust. See on vaenlane, kelle tulekut oleks võinud ette näha vaid Cobb.\nChristopher Nolan (“Pimeduse rüütel”, “Memento”) kirjutas ja lavastas pöörase fantaasialennuga suurejoonelise põnevusfilmi “Algus”, mis viib vaataja maailma eri paigusse ning unede intiimsesse ja lõputusse maailma. Osades Leonardo DiCaprio (“Suletud saar”), Ken Watanabe (“Viimane samurai”), Joseph Gordon-Levitt (“(500) päeva armastust”), Oscari-võitja Marion Cotillard (“La Vie en Rose”), Ellen Page (“Juno”), Tom Hardy (“RocknRolla”), Cillian Murphy (“Batman alustab”), Tom Berenger (“Treeningpäev”), Dileep Rao (“Avatar”) ja 2-kordne Oscari-võitja Michael Caine (“Pimeduse rüütel”).


We Are the Wave 2. hooaeg: väljaandmise kuupäev, näitlejate roll, Netflix, uus hooaeg / tühistatud - Uudised\nKas Netflixis tuleb 2. hooaeg We Are the Wave?\nKuulmine kõigist jubedatest juhtumitest, mis on varem juhtunud, kõigist travestiatest, mida inimesed üksteisele on andnud ja teevad siiani, paneb meid mõtlema, kuidas me võiksime selliseks olla võimelised. Kui süütuid tapetakse, lapsi vägistatakse ja inimesed “ohverdavad” ennast teiste tapmiseks, siis mõtleme, mis ajendab neid sellist asja tegema. Ja see jälk käitumine ei piirdu arvuga.\nÜks inimene, väike rühm inimesi, suur organisatsioon, terve rahvas - kõik ja kõik on altid neid koletuid tegusid tegema. Todd Strasser käsitles seda uudishimu oma romaanis “Laine”. See algab õppetundiga holokaust . Kui õpilased küsivad, kuidas saaks kõiki Saksamaal Hitler nii mõjutada, kui tema kohutav propaganda on kõigile teistele kristallselge, mõtleb õpetaja välja katse, et näidata, kuidas ka nemad oleksid võinud Hitleri ideoloogiatest võluda. Mis algab lihtsa harjutusena, muutub peagi millekski muuks ja raputab kooli alustalasid.\nRomaan ise põhineb lõdvalt 1981. aastal tehtud samanimelisel telefilmil. Alates selle vabastamisest on seda aplodeeritud, samal ajal kui see on ka pisut poleemikat leidnud. Kuid vaadates süžeed ja seda, kuidas see meie ühiskonnas jätkuvalt resoneerub, ei too mitte ainult välja romaani ajatus, vaid ka õõvastab meid tõsiasi, et mineviku kohutavad asjad on ka praegu väga võimalikud. Sellegipoolest peavad need lood välja tulema, sest kui meile peeglit korduvalt ei näidata; kuni me ei mäleta pidevalt inimkonna õõvastavat külge, ei õpi me kunagi tegelikult.\nRomaanist mugandatud, ehkki nii temaatiliselt kui ka esteetiliselt kaasajastatud, jutustab ‘We Are the Wave’ loo rühmast õpilasi, kes alustavad mässu rõhujate vastu, riskides seejärel üheks neist muutuda. Saate esimene hooaeg võeti hästi vastu. Nüüd tekib küsimus: kas tuleb 2. hooaeg “Me oleme laine”? Me süveneme sellesse küsimusse, kuid kõigepealt uurime kiiresti sarja üksikasju.\nWe Are the Wave Cast: Kes on selles?\nFilmi “We Are the Wave” osatäitjaid juhib Ludwig Simon, kes mängib mässu õhutava uue lapse Tristan Brochi rolli. Lea Hersti rollis on Luise Befort, Zazie rollis astub üles Michelle Barthel ja Hageni rollis on Daniel Friedl. Täiendavate näitlejate hulka kuuluvad Christian Erdmann, Bianca Hein, Mohamed Issa, Bela Gabor Lenz, Leon Seidel, Milena Tscharntke, Robert Schupp, Manuel Klein ja Stephan Grossman.\nEeldatakse, et enamik peamisi koosseisu liikmeid naaseb 2. hooajaks, kui ja millal see juhtub.\nWe Are the Wave Plot: Mis see on?\n‘Me oleme laine’ on mässu lugu, mis peagi viltu läheb. Nagu iga teine mäss ajaloos, algab see ka õiglase eesmärgiga. Mõnel gümnasistil on kiusamine, rasvade häbistamine, rassism ja igasugused muud piinad. Nad ei suuda tagasi tulla, sest kas kiusajad on neist tugevamad või on rikkamate vanemate tõttu suurem mõju või seetõttu, et kooli juhtkond ei kuula nende palveid. Neil on mitmeid põhjuseid, miks pea maha hoida ja lihtsalt üle elada tagakiusamine, kuni see üle läheb. Kui mitte, siis on nende ainus teine võimalus põgeneda.\nNad vajavad kedagi, kes midagi teeks, kedagi, kes suudaks neid selle kõige eest kaitsta. Nad leiavad selle Tristan Brochist. Ta on uus laps, kes ei tundu olevat huvitatud käskude täitmisest ja võimude austamisest. Ükshaaval toob ta välja kõik lapsed, keda kiusatakse, ja innustab neid üles tõusma ja vastu võitlema. See võitlus peab toimuma lainetena, mis lõpuks haarab üle kõik, alates inimestest, kes neile haiget tegid, kuni nende inimesteni, kes olid vajadusel passiivsed, kuni korrumpeerunud ametkonnani, kes neile appi ei tule.\nSee, mis algab lihtsa protestina, saab peagi massilise jälgija ja siis muutuvad asjad halvemaks. Kui lauad on kiusajatele sisse lülitatud, tagastavad Laine liikmed nüüd oma rõhumise. Ehkki mõnele tundub see hea, on teisigi, kes mõtlevad, kas nad muutuvad inimesteks, kelle vastu nad vandusid sõdida.\n‘We Are the Wave’ 2. hooajal muutub liikumine senisest tugevamaks, eriti pärast seda, kui inimesed üle kogu maailma on sellega tegelenud. Samuti võime eeldada, et parempoolsed poliitikud võtavad plaani The Wave vastu ja mõnest teisest kurjast korporatsioonist võib saada mängu teine suur mängija. Seda kõike silmas pidades on üks asi kindel. Järgmine hooaeg tuleb suurem ja parem.\nWe Are the Wave 2. hooaeg: millal see esietendub?\n‘We Are the Wave’ 1. hooaeg esietendus 1. novembril 2019 Netflixis.\nViimasel ajal on Netflix tootnud väga palju Teismelistele keskendunud telesaated . Ehkki need kannavad iga teismelise draama kaubamärke, on need lood kujunenud ka sotsiaalselt oluliseks teemaks, muutudes rohkemaks kui ainult romantikast ja kasutust kaklemisest. Selle parim näide on Ühiskond ’, Populaarne sari, mis tegeleb väga hästi kirjutatud tegelastega, kommenteerides poliitilist ülesehitust, hoides samal ajal ulmelist tooni.\nKuigi „Me oleme laine” ei ole asetatud alternatiivses reaalsuses, on see esile kutsutud raskete sotsiaalpoliitiliste teemadega, nagu sobitumine ja võimu korrumpeerumine, teemadega paika pidavad probleemid. Seetõttu ei ole sellel väljavaadet olla noorte seas populaarne, vaid see on ka täiskasvanute jaoks suurepärane vaatekell. Netflix ootab vastuse hindamiseks mõnda aega, mis tähendab, et võib-olla võtab veel aega, enne kui nad selle veel üheks hooajaks tagasi toovad. Uuendamise korral võite eeldada, et millalgi ilmub ‘We Are the Wave’ 2. hooaegNovember 2020.\nPoliitiliselt moonutatud maailmas, kus me elame, on noortel täiskasvanutel oluline õpetada moraali ja nende tegevuse tagajärgi. ‘Me oleme laine’ on üks seda vastutust kandvatest saadetest. Saate kõik saate osad kinni püüda Netflix . Vaadake siin esimese hooaja treilerit, et näha, mis see on:


Astra kliiniku põieõde: kaks-kolm korda öösel tualetis käia on liig mis liig | Astra Kliinik\nUriinipidamatus algab tihiti hiilides, ütleb Astra Kliiniku ja LTKH põieprobleemidele spetsialiseerunud õde Inga Zopp. Üks tulevaste võimalike põieprobleemide indikaator on öiste tualetikülastuste arv. Kui nende arv on suurem kui üks, oleks aeg selle probleemiga tegeleda.\n„Rangemad põieprobleemide käsitlused väidavad, et isegi üks kord öö jooksul tualetis käia on liiast, ütleb põieõde Inga Zopp. Ma ise pooldan leebemat käsitlust, mis ühekordset tualetikülastust siiski aktsepteerib. Aga kaks-kolm korda öösel tualetis käia on liig mis liig.“\nTa lisas, et niigi on päeval kõigil tegemisi ja probleeme kuhjaga, öö on ette nähtud taastumiseks. Kuid tihti ei jää inimesed pärast öist tualetis käiku nii pea magama ning isegi kui jäävad, siis on ikkagi uni häiritud. Kui see toimub mitu korda öö jooksul ja pikka aega, hakkab see ka päevast toimetulekut mõjutama.\nTäis põie maht (mis igal inimesel on veidi individuaalne) on keskmiselt 300-350 ml, see on uriinikogus, mille korral tunneme vajadust urineerida. Ning juba 100-150 ml juures saame nö. esimese signaali, et varsti peaks tualetti minema. Tavaliselt jäävad inimesed, kui nad selle tunde peale üldse ärkavadki, kohe uuesti magama ilma, et nad voodist tõuseks. Tänu põie elastsusele ja mõnevõrra väiksemale uriinitootmisele öö jooksul peaks ilma põieprobleemideta inimene saama enamusel öödest magada 6-8 tundi ilma tualetis käimata. Põiehäirete korral nii pikk vahe pole võimalik, tekkiv urineerimistung on liiga tugev ja inimene peab öö jooksul korduvalt põit tühjendama.\nPeab arvestama, et põieprobleemid võivad alata sageli hiilides. Inimesed lihtsalt ei märka neid, sest on sagedase urineerimisega nii päeval kui öösel harjunud, sest „see on juba väga ammu nõnda olnud“. See ei ole vabandus, sest tegemist võib olla märgiga põieprobleemidest. Mehed, kes on öösiti sagedased kergendajad, võiksid käia ära uroloogi vastuvõtul, kontrollimaks, ega need sümptomid pole mitte eesnäärmega seotud. Mõnikord tuleb ka üle vaadata kodused harjumused, sest sageli inimesed isegi ei tea, kuidas mõned tegevused või söögid-joogid võivad mõjutada ka öist tualetiskäimist.\n„Öö on siiski eelkõige magamiseks,“ rõhutab veel kord Astra Kliiniku põieõde Inga Zopp.\nPreviousPrevious post:6 küsimust ägeda peavalu ravi kohta Cefaly neuromodulatsiooni abilNextNext post:Neuroloog Katrin Gross-Paju rääkis kevadhooajal Äripäeva raadios migreenist, seljavalust ja tasakaaluhäiretest


Mure noormehe käitumise pärast. | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMure noormehe käitumise pärast. 27.01.05 / Psühhiaatria\nMinul on selline mure oleme noormehega ( 23 aastane ta ei ole näo poolest üks kenamaid ja üldiselt on võõras seltskonnas arg) oleme koos olnud juba 4 aastat ja viimasel ajal kui me koos välja läheme siis ta ei tee minust väljagi ei vaata minu poole, ei räägi minuga just nagu mind pole sell hetkel seal. Kord kui olime baaris ütles ta kõigi kuuldes, et vaata ma isatun selle ilusa tütarlapse (võõras tüdruk) kõrvale ja vaatas mulle otsa, täpselt sellise moega, et ma peaks nagu armukadedaks muutuma.Kui ma hiljem küsin milles asi siis on, mis ma valesti tegin, siis öeldakse mulle, et sa kujutad seda ainult endale ette selist asja pole olnud. Ma olen temale öelnud, et kui oled sellest suhtest tüdinenud või väsinud, ei armasta mind enad, et sa ei pea minuga koos olema ma ei hoia sind kinni, et kui ei taha siis ei taha. Kuid minema ta ka ei lähe. Raha pärast ta minuga ka koos ei ole, sest mull ei ole seda nii palju ja koos ka me ei ela. Ma olen ka meie suhtes nõudlik võivb olla isegi liiga nõudlik, olen iseseisev ja saan enamus asjadega ise hakkama. Kuid sooviks temalt ka rohkem ettevõtmist. Võibolla ma võtan asju ka liiga südamesse ja kujutan neid endale ette, kuid need asjad teevad mulle väga haiget ja jäävad arusaamatuks.\nEhk oskate teie mind natukenegi tema käitumises valgustada.\nLähedasi suhteid tulebki südamesse võtta. Kui need tema käitumised Teile "südamesse ei mahu", siis tuleb sellest talle teatada ja siis ka rangemalt selles osas käituda.\nPsühhiaater siin ei aita, siin saate vaid omavahel ise asju selgitada ja lahendusi otsida.\nMinul on mure. Mul on 20-aastane õde, kes on omadega väga puntras. Ta elas koos vanematega, lõpetas põhikooli ning läks edasi õppima kodus kaugele ametikooli. Ta õppis seal koolis, sest ...\nKergemeelsus?, isiksusehäire??, psüühikahäire?! - seda vaja psühhiaatri juures selgitada ja siis saab vastavalt saadud infole edasi tegutseda.\nNoormees, kellega ta viimati koos elas, saab teda aidata ...\nArgpükslikkus või "põgenemine"\nMure on juba peaaegu 25- aastase noormehe pärast. Tegemist on targa, aruka ja vesteldes ka meeldiva noormehega. Aga kõik tegevused jäävad pooleli, kool on ripakil 3 aastat, sõnapidamisele ei saa loota. ...\n3) Suurmeeste elulugusid lugeda ja selle ...