Kuidas õigesti kehakaalu langetada ? - Fitnesskool\nSoovid vabaneda rasvast, samas säilitada lihasmass ?\nErinevaid dieete on maailmas kümmneid, kui mitte sadu. Kindlasti võib kohe öelda, et kõik mis lubavad kiiret tulemust ei ole kaalulangetajale tervislik ning lõpptulemus pole püsiv. Üldiselt muutub dieedipidamine raskeks kui üritatakse saada liiga kiiresti häid tulemusi. Algus on pea alati paljulubav, kehakaal langeb kiiresti, enestunne on ka hea, kuid peagi saabub kätte aeg kus kehakaal enam ei lange ning motivatsioon hakkab kaduma. Põhjus selles, et kui kalorid viia väga madalale muutub ainevahetus aeglasemaks ja keha satub tasapisi stressiseisundisse, ehk hakkab eluspüsimiseks vastu võitlema ja ei lase rasval kaduda. Et sellesse seisundisse mitte sattuda on vaja natuke teadmisi.\nNäiteks 70 kg naisterahvas, kellel kehakaalu säilitades on vaja süüa umbes 1800 kalorit päevas, siis dieedi alguses piisab sellest, kui vähendada oma kalorite hulka umbes 300 võrra. Dieeti alustama seega miinumum 1500 kalorit päevas. Levinud viga on langetada kohe 1000 – 1200 kalorini päevas, mis ei kiirenda rasvade põlemist, vaid aeglustab ainevahetust ja hakkab tasapidi hävitama ka lihasmassi.\nKui ei ole tegemist sportlasega, siis üldjuhul süüakse dieedi ajal liiga vähe valku (loomne toit – liha, kala, muna, piimatooted). Paras valgukogus on kaalulangetamise perioodiks tõsta umbes 2 g / keha kilogrammi kohta. Näiteks, kui kehakaal on 70 kg, siis peaks valku tarbima kuni 140 g päevas.\nTihtipeale süüakse ka dieedil olles liiga vähe rasva ning seetõttu häirub hormoonaalsüsteem. Leidub inimesi, kes on dieedil peaaegu nullrasvadega ja see on ränk viga. Organism vajab ka kaalulangetamise ajal 1 g rasva / kehakilogrammi kohta päevas. Eriti kehtib see naisterahvaste kohta, kellel hormonaalsüsteemi häired annavad koheselt märku. Siinkohal toon märkusena välja, et pole ka päris ükskõik milliseid rasvasid tarbida (peamiselt on tasakaalust väljas omega 3 / omega 6).\nNing kõik ülejäänud kalorid tuleks saada siis süsivesikutest. Olenemata sellest, kas soovitakse kehakaalu tõsta lihaste arvelt või langetada rasva arvelt, reguleeritakse seda peamiselt süsivesikute kogusega. Peamine rasvumise põhjus seisneb just süsivesikute üle tarbimisest (taimne toit – teravili, suhkur).\nSee millal ja mida tarbida oleneb paljuski inimese päeva iseloomust (eelkõige füüsilisest koormusest). Seda saab paika panna juba kogemustega treener koostades toitumiskava, arvestades inimese sugu, vanust, päevaiseloomu, mis kell ärkab, treenib, magama läheb jne.\nAeroobset treeningut on hea alustada mahuga näiteks 30 minutit, 2 – 3 korda nädalas ning tõsta see vajadusel järk-järgult maksimaalselt 60 minutini. Aeroobset oleks hea teha hommikuti ning söömata. Nii mõjutab see rasvapõletust efektiivsemalt. Kui treening kestab hommikul juba 45 – 60 minutit, siis takistamaks lihaskadu tuleks enne hommikust treeningut ikkagi süüa.\nTihti näeb inimesi tegemas ainult aeroobset treeningut eesmärgiga kaotada keharasva. Näiteid on muidugi seinast seina kuidas keegi oma rasvast on lahti saanud, kuid omast praktikast võin öelda, et liigne aeroobne treening ei anna soovitud väljanägemist. Kehakaal on küll langenud aga osaliselt lihaste arvelt. Selleks, et lihasmass säiliks tuleks treenida ka jõusaalis. Mida rohkem lihasmassi, seda suurem on ka kaloripõletus. Ehk siis mõistlik oleks kombineerida oma treeningud nii jõutrenni, kui aeroobse treeninguga käsikäes. Nagu öeldud oleneb kõik inimese eesmärgist, füüsilisest vormist, algkaalust jne.\nTavaliselt tahavad kaalulangetajad kiiresti oma rasvast vabaneda, mille tõttu nad teevad nädalas rohkem trenni kui reaalselt füüsis ja vaim seda taluvad. Tõesti, esimesed nädalad nad seda suudavad ning motivatsioon on ka üleval, kuid siis toimub järsk kurnatus.\nKui sa suudad treenida palju, pead sa ka palju puhkama. Üksnes üksikutel juhtudel osatakse treeningust piisavalt eemal olla. On vaja palju teadmisi ja oskust, et kontrollida ja kuulata oma keha signaale, mis annavad märku, millal on treenitud liiga palju. Ületreeningu tüüpilised tunnused on väsimus, motivatsiooni langus, isutus, unetus, kange kael jne. Kui omad vähemalt kahte neist tunnustest, oled end arvatavasti üle treeninud. Võta lisa puhkepäevad või tee tavalisest kergem treeningu nädal.\nPeeglist jälgides on kõige paremini aru saada kas rasv kaob ja dieet mõjub. Kui seda on märgata, siis mingil juhul pole vaja teha oma dieedis muudatusi. Tihti tehakse muudatusi üksnes muutmise enda tõttu, kartes, et kui kehakaal ei lange, tähendab, et dieet ei toimi. Alati see nii ei ole, kui treenimata inimene alustab treeningutega, siis tihtipeale kehakaal hakkab tõusma vee arvelt mida lihasrakud endasse tõmbavad. Hea kaalu langetamise kiirus on ikkagi kuni 500 g nädalas. 100 kg ja enam inimestel võib see olla suurem.\nKui dieet ei toimi, siis muuta alati üks asi korraga, nii on näha mis ja kas toimib. Viies sisse mitu muudatust samaaegselt, ei tea enam mis mõjub kõige paremini. Langetada tuleks kas natuke kaloreid või suurenda treeningu mahtu, kuid mitte teha neid korraga.


METSISE LAUL KOSTUB NÜÜD VEELGI KAUGEMALE! — Tridens\nSuur rõõm on teatada, et Tridens alustas 2020 a sügisel koostööd Distillirium OÜ-ga ja meie sortimenti on lisandunud oma ja ehe Eesti džinn – METSIS!\nDistillirium OÜ gin guys Rene Kõrve ja Allan Ilves:\n“Selleks, et Metsise laul veelgi kaugemale kostuks, oleme löönud tiivad Tridens AS-ga, kes hakkab esindama meie metsikuid, vürtsikaid, teravaid, mahedaid ja muhedaid maitseid.\nDistillirium OÜ on Eesti esimene käsitöödžinni tootja, kes avas oma tootmise Tallinnas 2017. aastal. Meie tootevalikus on 6 erineva karakteriga mitmeid kodumaiseid ja rahvusvahelisi auhindu saanud džinni. Suhteliselt lühikese aja jooksul oleme jõudnud eesti tuntuimate jaekettide lettidele (Selver, Rimi, Coop, Kaubamaja, Stockmann, eDrinks, Cityalko, Superalko, Calle) ja väga paljude baaride ning restoranide joogivalikusse. Meie tooteid leiab nii Tallinki laevadelt kui ka Tallinna Lennujaamast.\n2020. aasta kevadel Covid-19 puhangu ajal, kui HORECA sektor sulges päevapealt oma uksed, ei löönud me tehtud tööle käega, vaid otsustasime hoopis suure investeeringu kasuks, mille tulemusel oleme kolinud oma vanast tootmisruumist uutesse ruumidesse Telliskivi kvartalis ning avasime novembris ilmselt kõrgeima laega uue kokteilibaari Metsis Drinkery. Kolmel korrusel on nüüd võimalik nautida kokteile, mis tehtud kõikidest meie toodetud džinnidest.\nTundsime, et olime jõudnud oma arenguga punkti, kus oli vaja teha valik – kas rabeleda edasi Hunt Kriimsilma kombel mitme rindel või leida enda kõrvale kindel partner, kellega koostöös kasvatada distributsiooni ning tõsta teenuse kvaliteeti veelgi kõrgemale, jäädes ise oma liistude juurde ja keskenduda džinni tootmisele.\nPartneri valikul lähtusime ühest lihtsast kriteeriumist – meil oli vaja PARIMAT. Pole kahtlust, et Eesti üks vanim ja edukaim alkoholihulgimüüja Tridens AS seda on. Tundsime juba esmakohtumisel, et meievaheline keemia on tugev ning siit saab tulla vaid midagi tõeliselt ägedat.\nTridensi kogenud müügimeeskond aitab Metsise tiibu sirutada veelgi uhkemalt ja veelgi kaugemale ning omaltpoolt on meil heameel, et Tridens sai oma heasse tooteportfelli juurde ühe vinge Eesti brändi.“\nTridens AS esindaja Janno Hert:\n‘’Heast džinnist pole keegi kunagi ära öelnud. Ja kui tegemist on veel Eesti esimese käsitöödžinni kaubamärgiga, siis kõlab see eriti hästi. Nii nagu Metsis 2017. aastal oli ka Tridens üks esimesi, seda siis hulgikaubanduse maastikul aastal 1988 kui ettevõte asutati. Läks pea kolmkümmend aastat, et need kaks saaks kokku segatud. Oleme siiralt tänulikud, et mitmeid auhindu saanud kaubamärgi distributsioon usaldatakse meie kätte ja lubame seda hoida nagu Tridensile kombeks – „Väärikalt ja Hingega’’.


Postitatud: Esm Nov 26, 2012 18:22 Teema: BAKA 10. JUUBELIKOKKUTULEK 2.-3. veebruar 2013\nBaka.ee'l on ilus sünninumber: 01.02.03. See omakorda tähendab, et tuleval aastal saab meie nunnu ja armas Baka tervelt 10-aastaseks! Loomulikult tähistame seda korralikult ühe kokkutulekuga.\nUuendused: 1. veebruar 2013\nKokkutulekl on oma event Facebookis olemas: https://www.facebook.com/events/351902808241702\nRegistreerimiseks saatke osalustasu allpool toodud info kohaselt. Ühtlasi on võimalik tuba kinnni panna ainult registreerides, v.a. minuga eraldi kokku lepitud erijuhtudel (nt oled lapsega tulemas).\nTähtaeg on 21. jaanuar 2013, kuid kui peaks esinema probleeme sellega, siis andke mulle eraldi teada sellest!\nKuupäevadeks 2.-3. veebruar 2013\nSisaldab ööbimist, hommikusööki, õhtust sööki, torti ning korraduskulusid.\nArvelduskonto: 771000909676 / Kaia Jallai\nSelgitus: BAKA /kasutajanimi/, /soovitud maja ja toa number/*, /pärisnimi, kui raha ei tule sinu arvelt\nRegistreerimise tähtaeg on 21. jaanuar 2013! Kes pole selleks ajaks maksnud, see kokkutulekule ei saa. Kui on mingi probleem selleks tähtajaks maksmisega, siis palun minuga eraldi ühendust võtta!\n19:30\tmecha-viktoriin. Korraldab glaurung\n20:30\tvestluspaneel: kuidas kõik alguse sai (manic, Vabarnamees, xinZeran. Modereerib genky)***\n22:00\tautasustamine ja bakatiitlid\nlauamängud (tooge ise ka kaasa, soovitatavalt vähem aega nõudvad)\nja muud tegevused, mida välja mõeldakse\nTasuta suitsusaun taaskord!\nÕhtusöök: Hakkkotlet, ahjukartulid ja hakklihakaste, tort\nHommikusöök: puder, müsli, saiakesed, leivakesed\n- Kellel peaks kõht juba päeval tühjaks minema, siis selle toitlustuse eest tuleb ise vastutada.\n- Taimetoidulistel paluks minuga eraldi ühendust võtta õhtusöögi osas!\n- Joogikraami eest (v.a. õhtu- ja hommikusöögi ajal) vastutab igaüks ise.\n* Kellel pole minu numbrit või kelle numbrit arvatavasti mul pole, siis võiks mulle teate saata!\n* Juubeliürituse puhul võiks olla riietus pidulikum, kuid see ei ole nõue. Lihtsalt huvitavam ja teistsugusem. Cosplay on ka oodatud (:\n1. shadowman, Valdars, Bohun, SilverWolf112\n2. Ummi, Ayra, Erik\n3. Karel2010 ja zindrel\n4. babuun ja 0h00\n5. Sato-chan ja Flasher_T\n7. manic ja LaReina\n8. Inori ja Anna\n9. Stopa ja Piu\n1. glaurung ja Vabarnamees\n2. specter ja Urmet\n3. cenorig ja erick\n4. Panda ja Xire\n5. Bushidon ja Shirotoki\n6. Aarne ja Piksel\n7. xinZeran ja jackwood\n8. delos ja MTI\n9. n0n ja tvk_\n10. Random ja Muusik\n11. udibaka ja totoro\n12. Riina ja hotpapa\n13. Soits ja Mikami\n1. AnimeHuviline, genky, lostinthemist\n2. SSJ_Silver ja Marileen\n3. zurgutt, metsavana (1)\n4. MeGaMe ja Inga\n5. ruri, Hull, Clawson\n6. muda, Tizer, aizen.sama (1)\n8. kiirnuudel, hime (1)\n* Inori - Anna, Aarne, Mikami, erick\n* Piu - Stopa, MTI ja delos / Võhik (tagasitulekuks 1-2 vaba kohta)\n* specter - Urmet\n* udibaka - totoro, /SSJ_Silver, Marileen\n* aizen.sama - Tizer, / SSJ_Silver, Marileen\n* shadowman - Clawson/Shirotoki, AnimeHuviline, (Panda ja Xire/MTI ja delos)\n* Random - Valdars, Sato-chan, Bushidon/Muusik, quietstorm\n* ruri - Vabarnamees, cenorig, babuun, hime\n* Karel2010 - kiirnuudel, Muusik/Bushidon, lostinthemist, Soits\n* Reaper - zindrel, SilverWolf, Shiro, muda/Xire ja Panda\n* Võimalus on ka, et autod, kes kohale jõuavad, tulevad Viljandisse järgi bussirahvale.\nTagasisõit 3. veebruar 2013. Selleks puhuks on ka võimalus, et inimesed viiakse Viljandisse autoga ja sealt edasi minnakse bussiga oma koju. Lahkumine Kopra talust jääb vahemikku 12:00-13:00. Palun vaaadake enda bussiajad järgnevalt lehelt: www.tpilet.ee\n1. Panda - tln/\n2. Xire - tln/\n3. shadowman - auto\n4. Flasher_T - auto\n5. Inori - auto\n6. Anna - auto\n7. Stopa - auto\n8. Piu - auto\n9. glaurung - auto\n10. Valdars - auto\n11. Ummi - auto\n12. Random - auto\n13. Ayra - auto\n14. ErikL - auto\n15. AnimeHuviline - auto\n16. cenorig - auto\n17. erick - auto\n18. Bohun -\n19. n0n - auto\n20. tvk_ - auto\n21. SilverWolf112 -\n22. udibaka - auto\n23. totoro - auto\n24. specter - auto\n25. Urmet - auto\n26. xinZeran - auto\n27. Karel2010 - auto\n28. Bushidon - auto\n29. manic - auto\n30. LaReina - auto\n31. Reaper - auto\n32. hime - auto\n33. delos - auto\n34. zindrel -\n35. Vabarnamees - auto\n36. babuun - auto\n37. Riina - auto\n38. Hotpapa - auto\n39. Soits - auto\n40. Sato-chan - auto\n41. Mikami - auto\n42. quietstorm - auto\n43. MeGaMe - auto\n44. Inga - auto\n45. SSJ_Silver - auto\n46. Marileen - auto\n47. Shirotoki -\n48. Piksel -\n49. jackwood -\n50. Tizer - auto\n51. MTI - auto\n52. 0h00 -\n53. ruri - auto\n54. Hull -\n55. lostinthemist - auto\n56. Võhik - buss/auto\n57. Aarne - auto\n58. muda -\n59. zurgutt -\n60. Clawson - auto\n61. metsavana -\n62. kiirnuudel - auto\n63. Muusik - auto\n64. aizen.sama - auto\n65. genky - auto\nViimati muutis seda genky (Nelj Veeb 07, 2013 21:09). Kokku muudetud 65 korda\nPostitatud: Esm Nov 26, 2012 19:13 Teema:\nKurb tõdeda, et kümnenda aasta kättejõudmisel katkeb üks baka kokkutulekute ilusamaid traditsioone.\nPostitatud: Esm Nov 26, 2012 19:18 Teema:\nJah, mida shadowman ütles, on tõsi. Pärast teema läbi lugemist mõtlesin ise ka: "Aga supihääletus? Kus on supihääletus?"\nTundub, et iga-aastase supihääletusega kaasas käivad suhtedraamad, intriigid ja afäärid jäävad seekord ära.\nPostitatud: Esm Nov 26, 2012 20:44 Teema:\nokei aga miks see sticky on\nja supihääletuse puudumine on sitt\nv.a. minuga eraldi kokku lepitud erijuhtudel (nt oled lapsega tulemas).\ni don't get it, kuidas see asja peaks muutma..?\nPostitatud: Esm Nov 26, 2012 20:49 Teema:\nhow will we ever get out of this sticky situation!!!1\nPostitatud: Esm Nov 26, 2012 21:12 Teema:\nPostitatud: Teis Nov 27, 2012 12:07 Teema:\nPostitatud: Teis Nov 27, 2012 13:05 Teema: Re: BAKA 10. JUUBELIKOKKUTULEK 2.-3. veebruar 2013\n[...] Cosplay on ka oodatud [...]\nPostitatud: Teis Nov 27, 2012 13:12 Teema:\nMa arvan, et võiks teha supihääletuse ka siis, kui supi ei tule. Puht nostalgia mõtes.\nPostitatud: Kolm Nov 28, 2012 01:32 Teema:\nOleks suht käsi aga sinna oleks ilge pull jala liikuda Viljandist\n(Taking into account that I travel by the bus).\nPostitatud: Kolm Nov 28, 2012 02:43 Teema:\nVau, 32€ on päris ränk inflatsioon, kui võrrelda, et eelmine aasta veel 25-ga sisse sai. Tõsiasi, et supi ahnitsemise asemel saab (loodetavasti) korraliku portsu praadi, muidugi leevendab hinnatõusu pitsitust. Olen suure isuga! Ja kohale tulen ka!\ngenky seletas ju, et on võimalik autojuhtidel Viljandi-trippe ette võtta, lisaks viib mingi kohalik buss ka põhimõtteliselt maja kõrvale. üldiselt peaks Viljandist autoga saama, kui mõistlikul ajal tuled.\nPostitatud: Kolm Nov 28, 2012 14:50 Teema:\nKle jah... Hinnatõus on igalpool. Neil tegelikult supi hind ka tõusis euro võrra. Aga pmst on supi ja prae vahe eripakkumise tõttu aind 1€, ehk siis mõtlesin seekord kõhtu täitvama söögi peale. Lisaks saab seekord ka torti juubeli puhul :3\nMida cenorig ütles. Senimaani on leidunud lahkeid autojuhte, kes on ise juba kohale jõudnud ja nõus autotäis rahvast Viljandist ära tooma. Seega pole midagi väga hullu\nÜhtlasi oleks tore, kui detsembri keskpaigaks oleks mingi arvestatav hulk maksjaid juba olemas, et saaks ära tasuda ettemaksu. Kindlat summat nad ei andnud, nii palju kui tulleks hetkeks on (:\nPostitatud: Kolm Nov 28, 2012 23:06 Teema:\non olemas 3 kohta autos, Tartust\nPostitatud: Nelj Nov 29, 2012 02:53 Teema:\nPostitatud: Nelj Nov 29, 2012 16:04 Teema:\nOo ma hüppaks peale hea meelega! Sealjuures kuulutan oma huvi tulla kokkutulekule.\nPostitatud: Nelj Nov 29, 2012 17:05 Teema:\nPostitatud: Reede Nov 30, 2012 11:49 Teema:\nKui tallinnast kellegi auto peale mahuks, tuleks ka\nPostitatud: Reede Nov 30, 2012 13:49 Teema:\nSooviks Tallinnast väljuvale autole samuti kohta.\nPostitatud: Reede Nov 30, 2012 17:20 Teema:\nHüppan Tartus Inori auto peale + broneerin viienda koha ka ära. Sõber soovib tulla, aga saab oma otsust kinnitada Detsembri lõpu poole.\nPostitatud: Teis Dets 04, 2012 19:32 Teema:\nIse olen ustulnuk siin foorumis ja mul on 2 küsimust. Esiteks kuipalju sina umbes rahvast tuleks, ja teiseks kas on vahe nende ööbimiskohtadeka ka??


HPV enesehooldus - tõeline taaskasutamise võimalus või onkoloogia oht? - Herpes - 2018\nPaljud inimesed märgivad oma keha erinevate suuruste kasvu, kuid mitte kõik ei tea nende viiruslikust etioloogiast. Mitte igaüks ei võta seda tõsiselt ja külastab spetsialisti.\nMõnikord levivad papilloomid ise, kuid mõnel juhul suureneb kehakaalu suuruse ja koguse ohtlikkus. Mis tahes mehhaaniline kahjustus võib põhjustada kasvaja pahaloomulisust (pahaloomulisust).\nKas HPV kandub iseenesest?\nEt sellele küsimusele vastata, peate teadma põhitõdesid käitumist viirus, samuti kaitsta inimkeha vastus juuresolekul võõrkeha.\nSeedetrakt tungib läbi naha või limaskestade mikrokreemide, lõikude või muu kahjustuse kokkupuutel või seksuaalse kontakti kaudu. Kui te ei saa end sellest kaitsta, kuidas saate HPV-d kaduda?\nViiruse hävitamine mitteaktiivsetele osakestele ja nende kõrvaldamine kehast sõltub otseselt immuunsüsteemi tööst. Patagon ise ei saa end ise reprodutseerida. Kui ta siseneb elusrakku ja siirdatakse genoomi, häirib tema tööd. Rakk paljundab uut HPV DNA-d (mis tulevikus viiakse ka tervetele rakkudele).\nPapilloomid ise kukuvad välja ainult siis, kui rakud fikseerivad viiruse olemasolu ja immuunsus stimuleerib antikehade tootmist. Uute rakkude nakatamine on blokeeritud, viirus on inaktiveeritud.\nPatoloogilised kasvud ei pruugi üldse ilmuda. Haiguse asümptomaatiline kulg on täheldatud patogeeni madala kontsentratsiooniga kehas ja patsiendi kõrge immuunsusega.\nKas on oht oodata HPV-i eneseravi?\nViirusega on rohkem kui 150 tüve. Igal tüübil on üksikud omadused, mis on väljendatud:\nOnkogeense riski astmed;\nNaha kasvu lokaliseerimise asukoha valik.\nPeamine omadus on kantserogeensus. Mõnel juhul ei saa HPV-d oodata. Mitteaktiivsus võib olla patsiendile ohtlik.\nNäiteks on tüved 16 ja 18 võimelised provotseerima emakakaelavähi arengut naistel ja pahaloomulisi protsesse pärasooles ja peenises meestel.\nKas HPV kaovad, kui omandamine kõrge epiteeli tabas agent? Seda tüüpi viirus kasvajate provotseerida välimust genitaalidel ja päraku ja mõnikord kahjustatud tupeepiteelis, emakakaelakanalisse, emakakaela ja jämesooles.\nSellisel juhul läbib papilloom iseenesest (ilma destruktiivse teraapiaga) viirusevastase ja immunomodulatoorse ravi. Kasutage süsteemseid toimemehhanisme, ka väliseks ja paikseks kasutamiseks.\nKui efektiivset ravi ei alustata õigeaegselt, suurenevad papilloomid suurusega ja võivad ühenduda ka suurte konglomeraatidega, mis ei liigu iseseisvalt.\nKas papilloomid kaovad kehale kahjustamata?\nSelleks, et vältida haiguse pikenemist, on vaja diagnoosida see õigeaegselt ja vajadusel ravi alustada. Ravi ei saa teostada ainult mitte-onkogeensete viiruse tüvede olemasolu korral, kui ülekasv on ainult kosmeetiline defekt ja see ei saa kahjustada.\nKas papilloom võib ennast läbida, kui see on põhjustatud HPV-ga 3, 10 või 63 mitte-onkogeensest tüvest? Alla 30-aastastel inimestel enamasti seda tüüpi viirus kehas ei kesta kauem kui 1-2 aastat ja eritub iseseisvalt. On vajalik üks tingimus - tugev puutumatus.\nKuid isegi siis on väike oht. Niikaua kui inimene ootab, et papilloom läbib iseenesest, võib selle kogunemine olla mehaaniliselt kahjustunud (riiete jmt hõõrumine jne). Sellistes lokaliseerimiskohtades soovitatakse eemaldada. Kuigi neid põhjustavad viiruse mitte-onkogeensed tüved, on rakkude genoom häiritud ja epiteeli edasine kasv võib muutuda pahaloomuliseks.\nImmuunsuse vähenemine - riskifaktorid\nPapilloom ise kahanes, on vaja patogeeni kontsentratsiooni organismis vähendada. Seda saab teha immunomoduleerivate ravimite abil või selliste kaitsemeetmete kahjulike tegurite kõrvaldamisega. Mõnel juhul võib minimaalse viirusliku koormusega ravida ilma ravimi ja ravita.\nSelleks, et papilloom ise kaob, tuleb vältida:\nKrooniline nakkushaiguste vorm (sinusiit, tonsilliit).\nImmuunsuse vähenemist mõjutavad ka parasiitide poolt vabanevad mürgised ained - soovitatav on juua mittesteroidsete ravimite kulg.\nÜldised soovitused ja mõned raviomadused\nPapilloomide kadumisel tuleb teil välistada kõik eespool kirjeldatud riskifaktorid immuunsuse vähendamiseks.\nOn väga tähtis jälgida teatud reegleid:\nTasakaalustatud ja mõistlik toitumine;\nVastuvõtmine vitamiinide kompleksist talvel.\nKas papilloomid ise, kui seksuaalpartneril on HPV, kas pole suguelundite tüükad?\nSellisel juhul tuleb ravida kahte inimest ja ravi ajal igasuguse seksuaalvahekorra välistamiseks. Isegi kui kasutatakse rasestumisvastaseid vahendeid, saab viirust lokaliseerida piirkonnas, mida kondoom ei katma, ja taastub dermiga.\nKas papilloom langeb end ise, kui immuunsus ei suurene mitte meditsiiniliselt, vaid rahvaprotsesside abil?\nImmuunsuse seisundi tõhusaks suurendamiseks ei pea patsient ravimeid võtma - rahvameditsiinis on palju retsepte. Kasutage ehhiaatsi, magnoolia viinapuu, rodiola rosea tinktuure ja kartulit. Nad valmistavad ka immuunsust stimuleerivaid aineid mee baasil, võtke pergu (mesilase leib).\nInimeste kaitsemeetmete tugevdamise viisid on soovitav kombineerida üldiste soovitustega. On vaja meeles pidada nende kasutamise kestust (kuu või rohkem) - suguelundite tüükad võivad vajada kiiret ravi.\nErinevate esteetiliselt ebameeldivate kasvajate nahk on üsna levinud nähtus, paljud on huvitatud sellest, kas papilloomid võivad ilma ravita kaduda? Sellele küsimusele vastamiseks on vaja mõista nende kasvu väljanägemise põhjuseid ja organismi võimet võidelda nendega oma jõududega. Olulisus on tingitud ka papilloomide kasvu põhjustavatest välistest teguritest või selle vastu.\nPapilloomide välimus ja keha füüsiline kaitse\nNaiste kasvu näol tekib inimese papilloomiviirus (HPV).\nTa võib siseneda keha mitmel viisil:\nkui kasutate asjade ja kodutekstiili viiruse kandjaga ühiseid asju;\nnakatunud emalt (emakas või sünnikanali kaudu läbimise ajal);\nselliste avalike kohtade külastamisel nagu vannid, saunad, basseinid jne\nSellisel juhul on nii nakkuse kui ka viiruse aktiveerumine otseselt seotud inimese immuunsüsteemi seisundiga. See juhtub, et HPV kandja ei häiri sümptomeid. Ja mõnikord on haiged öelnud, et papilloom ise on ilma meditsiinilise sekkumiseta langenud.\nSelline kadumine juhtub, sest organismil on võime võita viiruslikke infektsioone ise. Kui puutumatus töötab täies jõus, ei anta antikehad patogeeni sisestamist DNAsse, lümfotsüüdid hävitavad selle enne rakku sisenemist.\nPapilloomide kadumine: põhjused\nKas papilloom võib ennast läbida? Jah, see saab.\nSee juhtub enamasti kolmel põhjusel:\nHemangioomi tekkimise tõttu võib neoplasm tumedamaks ja kahaneda. Kuna muid ebameeldivaid sümptomeid selline nähtus ei kaasne, ei oska inimesed sageli seda tähtsust. Ja asjatu peab onkoloogi uurimine tingimata toimuma.\nPapilloom, mis ilmneb nõrgenenud immuunsüsteemi tõttu, võib ka pärast selle tugevnemist kaduda. Näiteks võib korraliku puhke, halbade harjumuste, toitumise normaliseerumise jms tõttu kasvada. Kuid peate mõistma, et taastumine võtab kaua aega, sest ainult viirus on lüüa.\nTõmbamine võib kukkuda, kui see on kogemata kriimustatud või kinni püütud näiteks rõivastega. See ei juhtu tähelepanuta, sest veri voolab haavast ja inimene tunneb väikest valu. Kui papilloom on sellisel viisil kadunud, peate teadma, mida edasi teha, sest mõjutatud kudede kaudu võib see infektsioon tungida. Selle vältimiseks tuleb seda kahjustada vesinikperoksiidiga sukeldatud vatitupsuga. Lahkunud kogunemine tuleb näidata dermatoloogile kontrollimiseks, et tagada onkoloogiline haigus. On oluline mõista, et sellises olukorras on taastekke tõenäosus suur, sest täieliku taastumise korral peab immuunsüsteem võitlema papilloomiviirusega.\nSageli täheldatakse kasvajate sarnaseid esinemisi ja kadusid naistel raseduse ajal ja pärast seda, samuti hormonaalse reorganiseerimise ajal noorukitel.\nPaljud on huvitatud küsimustest - kas papilloomid võivad end ise igavesti kaduda ja kas HPV kandub iseenesest? Vastus on lihtne: jah, kasvavad mõnikord täielikult ja enam kunagi ei ilmu. Kuid see on võimalik ainult siis, kui puutumatus on viiruse aktiivsusega piisavalt tugev, sest pole veel tagatud täielikku hävitamist. See tähendab, et keha kaitsemehhanismide nõrgenemine võib provotseerida selliste uute kasvute kordumist.\nPapilloomide kadumisele kaasa aitamise ja selle vältimise tegurid\nKuna naha kasvu sõltumatu kadumine on seotud ainult immuunsüsteemi seisundiga, tähendab see seda, et selle toimimist normaliseerivad tegurid võivad sellele kaasa aidata:\ntasakaalustatud toitumine (kahjuliku toidu tagasilükkamine, vitamiinide ja mineraalidega rikastatud toidu tarbimine);\npiisav füüsilise aktiivsuse tase (jalutuskäik õues, spordi mängimine jne);\nsuitsetamisest keeldumine, alkohol jne\nSeega võivad tegurid, mis suruvad kehas olevaid kaitsvaid jõude, võivad takistada papilloomide suremist või resorptsiooni:\nPingelised olukorrad. Neid peetakse peamiseks vaenlased immuunsüsteemi, kui päästiku vabastamist hormoonid glükokortikoidid, mis on negatiivne mõju tema üksikute.\nLihastele ebapiisav koormus. Hüpodünaamiaga on võimatu vere aktiivne ringlus kudedes, mis aitab kaasa rakkude küllastamisele hapnikuga ja lümfotsüütide normaalse funktsioneerimisega.\nBioloogilise rütmi rikkumine. On teaduslikult tõendatud, et tegevuse puudumine käivitab spetsiifiliste geenide töö, mis muudab inimese viirushaiguste suhtes vastuvõtlikuks.\nKroonilised infektsioonid. Kariesi, tonsilliidi, sinusiidi esinemine jne. see võtab kehast palju energiat, sest immuunsus on sunnitud nendega pidevalt võitlema.\nPapilloomide enese kadumine: oodata või ravida?\nKas papilloomid kaovad? See juhtub, et naha kasvu kaob või langeb ilma meditsiinilise sekkumiseta. Kas see tähendab, et probleem haiguse tekitajaga on lahendatud ja enam ei pea muretsema selle manifestatsioonide pärast? Kahjuks pole see nii.\nPapilloomiviiruse oht ei seisne mitte ainult selles, et haigus võib perioodiliselt korduda.\nOn palju olulisem, et sellised neoplasmid muutuvad sageli pahaloomulisteks. Tervisliku aktiivse inimese tugev puutumatus võib blokeerida viiruse aktiivsuse ja peatada selle levik nahakudede kaudu.\nKuid kui keha ei aita, võib selle tugevus otsa minna, nii et on oluline ennast kaitsta sellistest infektsioonidest:\ninfektsioonide ja siseorganite haiguste õigeaegne ravi;\nminimeerida kontakti nakatunud inimestega;\nvõtke viirusevastaseid ravimeid arsti soovitusel;\nKui papilloomi juba olemas, ootab teda ise väljasuremine ei ole vajalik, sest see on väga pikk protsess. Remont ja taastamine ähvardab komplikatsioone vähk võib kombineerida: kasvaja, kustutades üks tänapäevaste riistvara või kirurgilist operatsiooni, võttes ravimeid määratud ekspert, ja tõstab organismi vastupanuvõimet.\nMillal võivad papilloomid ise minna?\nPatsiendid küsivad, kas papilloomid võivad iseenesest kaduda. Papilloomiviirus avaldub inimkehas erinevate patogeensete mikroorganismide mõju all, mis hävitab immuunsüsteemi.\nPärast seda saab HPV avalduda?\nInimesed, kes on nakatunud HPV-ga, kannavad viirust kõikjal, kus nad on. Selle tagajärjel suurenevad HPV ülekande viisid oluliselt:\nLäbi nakatunud naha kokkupuute.\nInimeste papilloomiviirus võib esineda peaaegu kõigil, kuid neile, kes on olnud keeruliste, raskete külmetusvormide, elundite ja seedetrakti süsteemide häirete all, on neile kõige tundlikum.\nNakatumise tungimine jääb märkamatuks, samuti patoloogia areng. Paljudes inimestel võivad HPV märgid jääda peidetud, eriti ei pruugi alati nahal esineda kasvajaid papilloomide kujul. Aga tavaliselt nad kasvavad, löövad keha erinevaid osi. See võib teie tervisele väga ohtlik olla ja põhjustada ebamugavust teie igapäevaelus. Tavaliselt otsivad inimesed meditsiinilist abi, kuid paljudel patsientidel on küsimus, kuid võib HPV ise minna.\nMillistel juhtudel kasvu kaovad?\nArstid ja eksperdid annavad sellele positiivse vastuse, mis võimaldab teil end ise vabaneda.\nKas papilloomid ise kaovad? On oluline meeles pidada, et inimese papilloomiviirus ise ei pruugi avalduda, mis sõltub suurepärasest tervislikust seisundist, faktorite puudumisest, mis võivad provotseerida haiguse arengut. Arstid on tõestanud, et papilloomid võivad nagu viirus kaotsi minna 90% -l kõigist infektsioonide juhtudest. See protsess on puhtalt individuaalne, kuna igal inimesel on oma tervis ja immuunsuse tase, seega võib HPV mõne päeva pärast kaduda ja teised - mõne aasta pärast. Ja isegi spetsiifiliste katsete ja testidega leitud papilloomiviiruse mõjud on keerulised.\nViiruse tuvastamine võib olla suhteliselt pehme koosseis, mis ilmnevad nahal või limaskestadel. Näiteks papilloomid on:\nFormatsioonid näevad välja nagu väikesed tuumorid, millel on jalad või paksendatud alus. Suguelundite tüükad võivad ise läbida, kuid arstlik läbivaatus on kohustuslik. Tavaliselt viiakse läbi visuaalne diagnostika, millele on lisatud Pap-testi või PCR-testid. See võimaldab mitte ainult jälgida papilloomide seisundit, vaid ka jälgida kasvajate arengut. On tähtis teada saada, millal papilloomid muutuvad pahaloomuliseks.\nKui sageli muutuvad healoomulised papilloomid pahaloomuliseks? Näiteks naised, kellel on emakast papilloomid või suguelundite limaskesta muud osad, võivad pärast 3 aastat saada emakakaela düsplaasiat. Kui seda ei ravita, võib emakakaelavähk areneda.\nNii saavad kondüloomid ise edasi anda ja kas see peaks ootama? Mida kõrgem on immuunsuse tase, seda pikem on viiruse blokeerimine, mis ei ulatu nahkude kudedesse. Seega, kui nahal ei leidu papilloome, on kõige parem hoolitseda teie keha kaitse. Selleks soovivad arstid võtta erinevaid viirusevastaseid või immunomoduleerivaid ravimeid, mis aitavad kiiresti vabaneda HPV-st kehas, peatada selle aktiivsus.\nSamuti on tähtis korrapäraselt ravida siseorganite kroonilisi haigusi, jälgida nahka, limaskestade membraane, proovida mitte käivitada nakkushaiguste ja krooniliste patoloogiate arengut, mille arengut põhjustavad bakterid või mikroobid.\nVõimalus aktiveerida papillomiviirust on vähem, kui võtate narkootikume viiruste vastu ja teeme sporti, mis aitab tugevdada immuunsust.\nJärgige papilloomide seisundit võib arstideks nagu uroloog (meestele) ja günekoloog (naistele). On vaja külastada dermatoloogi, et ta saaks diagnoosida naha seisundit ja viia läbi spetsiaalseid katseid.\nMeditsiiniline hooldus ja HPV\nKui nahal ilmneb üks või mitu suguelundivormi, näitab see, et viirus on muutunud aktiivsemaks ja hakanud kehas arenema. See tähendab, et peate viivitamatult reageerima haigusseisundile, edastama diagnoosi ja kontrollima kogu keha. Arst aitab teil täpselt kindlaks teha, millises staadiumis on viiruse areng, koostada raviskeem, valida ravimeid ja määrata ennetusmeetmete läbimine.\nTavaliselt on see kompleksne ravi, mis peab pärssima ja neutraliseerima infektsiooni, sümptomaatiat. On oluline, et haigus on korrapäraselt välistatud, mis aitab vabaneda papilloomidest nahal niipea kui võimalik.\nRavimeid on ette nähtud ainult juhul, kui kondülooma tuleb operatsiooni abil eemaldada.\nVastasel juhul võivad immuunsust toetavad ravimid suurendada kehakaalu taset, mis hakkab peaaegu kohe nakatuda võitlema.\nTulemused ei ole kohe näha, kuid see ei tähenda, et HPV supressioon ei toimu.\nTäiesti vabaneda papilloomidest nahale, kui muudate eluviisi, parandate toitumise kvaliteeti, mitmekesistatakse dieeti, suurendatakse selles sisalduvaid puu-ja köögivilju ning võetakse vitamiin kompleksid.\nMida teha papilloomide kiireks saamiseks?\nKorralikult ja regulaarselt süüa.\nVäikseima nahakahjustuse korral on vaja läbi viia peroksiidi abil töötlemine, viirusevastaste ravimite võtmine, et sulgeda infektsiooni sisenemine kehasse sisenemiseks. On oluline järgida hügieenieeskirju, vältides:\nViiruslike infektsioonide ägenemise, epideemiate, hooajaliste perioodide vältel on vaja kasutada rohkem vitamiine, homöopaatilisi preparaate, kasutades erinevaid rahvuslikke ravimeid Interferon, mis viitab immunomoduleerivatele ainetele.\nKui papilloomid pidevalt kasvavad, siis peate need kõrvaldama meditsiinilise sekkumisega, et vähendada viiruse aktiivsust organismis. Eemaldamine toimub krüoteraapiast, laserist või lõikamisest, mis ei jäta nahale jääke.\nSeega võivad papilloomid üksinda minna, kuid selleks on vaja luua optimaalsed tingimused, suurendades immuunsust.\nPapilloomid: kas nad kaovad?\nNaha neoplasmid - see on esimene signaal, et organismi ebaloogiline toimimine on ebaõnnestunud. Arstid soovitavad mitte viivitada ravi ja otse abi otsida. Kas papilloom võib ennast läbida? Paljudel patsientidel küsib seda küsimust, nii et lühikese ülevaate käigus näitame täielikult huvipakkuvat teemat.\nArstid soovitavad vabaneda papilloomidest niipea kui võimalik\nPapilloom on viirushaigus, mida kannab üle 60% maailma elanikkonnast. Enamikul juhtudel ei tea inimene haigusest, seega haigus levib kohutava progresseerumisega. Naha puudutamiseks on lihtne, nii et infektsioon satub uue kandja kehasse.\nsaun või sauna külastamine;\nemakasisese loote areng.\nInimese immuunsus on kujundatud nii, et see võib neutraliseerida praktiliselt kõiki viirusi. HPV ei muutu erandiks, mistõttu terved inimesed ei liigu aktiivses staadiumis. Sümptomatoloogia ei ilmne sellepärast, et haigus on seisvas seisundis. Kuid piisab süsteemi tõrkest, nii et infektsioon hakkas aktiivselt paljunema. Katalüsaatorid on mitmel põhjusel: ületöötamine;\nKõik need tegurid vähendavad keha kaitsvaid omadusi ja põhjustavad tuumorite teravat väljanägemist. Iseloomulikud märgid ei ilmne kõigist kandjatest, nii et inimene õpib haigusest ainult siis, kui keha on kaetud kaudsete papilloomidega.\nRasvumine loob soodsaid tingimusi viiruse arenguks\nKas ravida või mitte?\nImmuunsuse peamine ülesanne on viiruse blokeerimine. Kui süsteemil puudub tugevus nakkuse kõrvaldamiseks, siis levib see kiiresti limaskestadele ja nahale. Arstid on märganud, et healoomuline kasvaja võib lõpuks degeneratsiooni saada onkoloogiaks, seetõttu on vajalik läbi viia dermatoloogi eksam.\n"Vaadake papilloomide seisundit, sest need healoomulised kasvajad võivad põhjustada pahaloomulisi kasvajaid."\nHaiguse kadumine sõltub inimeste tervisest. Mida parem on keha töötada, seda kiiremini see neutraliseerib papilloomiviiruse. Et moodustamine hakkas langema, peate aitama immuunsüsteemil toime tulla tervisehäirega.\nStressi ja depressiooni eemaldamine. Regulaarne närvisurve põhjustab oluliste kehafunktsioonide nõrgenemist. Õppige lõõgastuma ja täielikult puhata. Sidatsatsioonivahendid aitavad teil leida häiritud rahu.\nFüüsilised harjutused. Normaliseeritud aktiivsus muudab keha tugevamaks, mis mõjutab positiivselt haiguste üldist resistentsust. Kindlasti kontrollige keha kehakaalu, sest lisamängud ei aita kaasa sellele, et moodustumine langeks.\nÕigeaegne ravi. Käivitatud haigused lähevad kroonilisele staadiumile, inimene järk-järgult hävitab. Sa ei suuda haigust "jalgadele" taluda või kasutada ainult rahvapäraseid abinõusid. Kaasaegsed viirusevastased ravimid hävitavad infektsiooni kiiresti ja ilma tagajärgedeta.\nImmunoteraapia. Meditsiiniline ja taimede stimulatsioon aitab organismil "saada".\nÕige toitumine. Papilloomid läbivad iseenesest, kui annus muutub.\nVäldi kiiret toitu ja toitu ". Valkude ja süsivesikute optimaalset suhet soovitab dermatoloog.\nÄrge oodake, et kasvaja kiiresti kukuks. Keha stabiilsus taastatakse pikka aega, nii et valmistuge ravikuude ja elustiili muutumisega. Kompleksne toime aitab parandada keha kaitsefunktsioone, mis põhjustab väljastpoolt kasvajaid.\nKiirtoit mõjutab negatiivselt immuunsust ja soodustab viirust\nMis sellest väärt on meelde tuletada\nTe ei saa proovida papilloomit ise eemaldada. Sageli ei soovi inimesed külastada dermatoloogi, mistõttu nad otsustavad kasutada erinevaid mittetraditsioonilisi meetodeid. Mehaaniline või füüsiline mõju haridusele ei too kaasa asjaolu, et see lõpuks kaob. Ilma organismist viiruse viirusest lahti saada, põhjustavad kõik need tegevused kolete armide väljanägemise.\nÕigeaegselt ravige kahjustusi naha pinnale. Väiksemad kriimustused või haavad põhjustavad HPV aktiveerimist. On palju ravimeid, mis kaitsevad nakkuskaitse eest usaldusväärselt.\nÄrge ennast ravige. See, et papilloom on kadunud, on eksperdiga konsulteerimine vajalik. Immuunsust stimuleerivad ained määratakse konkreetse olukorra alusel. Taimseid saadusi on soovitatav võtta kursustel, mitte korrapäraselt.\n"Enamikul juhtudel võib ennetavate eeskirjade järgimine tuua tulemusi ja päästa inimest pahatahtlikest pahaloomulisustest."\nViirus aktiveeritakse niiskes keskkonnas, seega vältige niiskust ja naha saastumist. Kui inimene muretseb hulgaliselt higistamist, määrab arst vajaliku ravimi. Külastage sauna või sauna miinimumini, ärge kasutage teiste inimeste hooldustooteid.\nKas HPV kandub iseenesest? Õige eluviis, halbade harjumuste kõrvaldamine ja haiguste õigeaegne ravi - need on peamised katalüsaatorid, mis muudavad papilloomide kadumise. Meie soovitused aitavad probleemi lahendada.\nKas papilloomid kaovad püsivalt?\nViiruslike haiguste ravimisel on korduvalt viidatud vajadusele tugevdada immuunsust. Kuidas see toimib ja kas papilloomid kaovad end, kui organismi kaitset tugevdatakse? See on stressi, kehva hügieeni ja ökoloogilise immuunsuse nõrgenemine, mis on inimese papilloomiviiruse (HPV) aktiveerimise käivitusmehhanism. Keha suudab edukalt infektsiooni vastu seista, vaid selleks on vaja seda aidata.\nPapilloom on nõrga immuunsuse nähtus\nViirused nõrgendavad mis tahes elusorganismi, nende hävitava jõu mõjutab taimede ja loomade näiteid. HPV on kõikjal, kus on inimesi, keda see nakatab, kergesti edasi anda otsese kontakti kaudu nakatunud naha nahaga ja ka objektide kaudu. Tavapärased käepigistusvahendid, seksuaalvahekord, sauna matkamine on alles nende meetodite ja kohtade ulatuslik nimekiri, kus HPV-nakkust esineb. Laps saab seda nakatunud emalt, endiselt emakas.\nInfektsioon jääb sageli inimese silmist maha, võib infektsiooni esinemine kehas ka jääda märkamatuks. Lõppude lõpuks pole viiruse kõikides kandjates täheldatud iseloomulikke nakkusnähte. Kas papilloom ise suudab - kaob pärast välimust? Ekspertide positiivne vastus jätab lootuse elule ilma naha kasvamiseta, keha ümber lükkamine.\nVideo papilloomide eemaldamise kohta tuharal\nMilline on HPV "ennast hävitamise" tõenäosus?\nViirus ei avalda oma kohalolekut alati suurepärase immuunsuse tõttu. Meditsiinilise statistika kohaselt elimineerib HPV pärast nakatumist inimese kehas 90% juhtudest. See võtab mitu kuud ehk aastaid. See juhtub, et isegi laboriuuringu abil ei tuvastata papilloomiviiruse esinemise tagajärgi.\nArst määrab infektsiooni esinemise, kui nahal ja / või limaskestadel ilmnevad spetsiaalsed pehmed kasvajad - varred või paksud alused väikesed kasvajad. See juhtub, et HPV möödub iseenesest, et olla kindel, et seda saab teha arsti kabineti visuaalse kontrollimise ja testidega, näiteks Papanicolaou, PCR-iga. Papilloomiviiruse nakkuse diagnoos on kõrgel tasemel, mitte ainult sellepärast, et on probleemi esteetiline külg.\nAndmed selle kohta, kuidas HPV nakkust mõjutab vähktõve esinemissagedus, mõjutab välismaiseid ja kodumaiseid meditsiinilisi väljaandeid. Kolm aastat emakakaela düsplaasiat (enneaegsed muutused) leiti umbes viiest 100 emakast kandjast. Kolmanda klassi düsplaasiaga viiendal naisel on järgmisel viiel aastal emakakaelavähk.\nLoodetavasti "võib-olla" või ravida?\nPraegu blokeerivad kaitsejõud viirusega, takistades selle levikut kontrollimatult nahakudedesse. Kas HPV võib ise üle kanduda või immuunmoduleerivatest ja viirusevastastest ravimitest tingimata võtta? Iga inimene otsustab ise, tuginedes oma vaadetele ja võimalustele. On mõistlik end kaitsta end kasvajatest, mis võivad areneda pahaloomuliste kasvajate tekkeks.\nHPV võimalused jäävad väiksemaks, kui:\nravida siseorganite kroonilisi haigusi;\njärgige naha ja limaskestade seisundit;\nvabaneda kaasnevatest infektsioonidest;\nSageli ei tea inimene, millist arsti taotleda papilloomide raviks. HPV infektsiooni probleemi ja infektsiooni ravi käsitletakse kõigepealt dermatoloogiga, naised võivad ikkagi külastada günekoloogi, mehed - uroloog. Asjakohane ravi, mille arst määrab pärast diagnoosi. See võib olla visuaalne uuring, leibkonna täpsustamine ja seksuaalsed kontaktid viiruse kandjatega, testid.\nInimpabuloomi viirus on juba ammu teadlaste kontrolli all ja tänapäeval on tänapäevane meditsiin hõlpsasti inimese kehas nakatumist tuvastama ja seda kergesti ravida.\nKuid hoolimata sellest, et HPV on endiselt kõige levinum ja nakkav haigus, on statistika kohaselt üle 15% maailma elanikkonnast nakatunud.\nMiks ilmneb papilloomiviirus?\nPapilloomide välimuse peamised põhjused olid:\nkehasse nakkamine läbi kahjustatud naha;\ninfektsiooni edasikandumine vedaja poolt füüsilise kontakti tervislikule isikule;\nkaitsmata vahekord haigega.\nSageli, kui viirus siseneb inimese keha tugevasse immuunsusse, ei ilmne patsiendil mingeid haiguse välismõjusid. See on tingitud asjaolust, et nakkus on latentne ja seda ei saa tunda pikka aega.\nSamal ajal on nakatunud isik haiguse kandja ja edastab infektsiooni edasi teistele inimestele.\nHPV esmaseks tunnuseks oli kehavähkide - papilloomide ilmumine. Need kasvud ei tekita ebamugavust, kuid kui need on kahjustatud, võite saada onkoloogia. Mõnel patsiendil tekkis täiendavaid sümptome\nsügelus ja põlemine infektsioonide fookuskohas.\nMeditsiinipraktikas esineb juhtumeid, kui kasvud kaovad end ise. Seda seetõttu, et patsientidel, kes vabastasid nakkust ilma ravita, oli tugev immuunsüsteem. Statistika näitab, et peaaegu 90% keha tugevate kaitsva funktsiooniga patsientidest ei vaja ravi ja haigus iseenesest on möödas.\nSellised tähelepanekud põhinevad laboratoorsetel testidel. Inimesed, kes said pärast diagnoosi diagnoosi diagnoosi, keeldusid ravi võtmisest ja mõne aja pärast teise katse käigus ei tõestanud infektsiooni esinemist organismis. Ime või diagnostika viga?\nHPV kadumine ei ole üllatav fakt. Selliseid andmeid kinnitavad paljud teadlased, kes on uurinud sadu viiruse enesest kõrvaldamise juhtumeid. Nende otsus on üks: haiguse likvideerimise peamine põhjus ilma ravita on tugev inimese immuunsüsteem.\nPapilloomidega nakatumise riskirühm on peamiselt rasedad. Loote tiinuse nakkuse suur tõenäosus on tingitud keha kaitsefunktsioonide halvenemisest, mis põhjustab erinevate haiguste, sealhulgas HPV, ilmnemist.\nPapilloomiviiruse diagnoosimisel rasedatel ei kirjuta dermatoloog sageli välja ravi, sest pärast sünnitust kaovad kasvajad enamasti. Mõnel juhul võib naisel olla soovitav kasutada salve, mis aitavad papilloomide probleemipiirkonnast eemaldada, kui näol, kaelal või muul avatud kehapinnal tekib kogunemine.\nVastuvõetavad salvid raseduse ajal olid:\nNeed meetmed ei ole kohustuslikud ja papilloomide eemaldamise vajadust määrab ainult patsient. Siiski on oluline teada, et raseduse ajal ravimite iseseisev kasutamine võib kahjustada nii tulevase ema kui ka lapse tervist. Seetõttu ei saa enesega ravida ja enne ravimi kasutamist tuleb kuulata spetsialisti nõuannet.\nÄrge kaotage papilloomi raseduse järel\nJuhul kui papilloomid ei satu pärast sünnitust, peate registreeruma diagnoosimise käigus, mis tuvastab viiruse arengu põhjuse. Kui diagnoos on kindlaks tehtud, saab naine sobivaid ravimeid.\nSuurte nakkusohtade korral peate võib-olla kasutama teisi tõhusamaid meetodeid, mis vabastaksid kiiresti suured papilloomid ja ulatuslikud rühma väljakasvamised.\nSpetsiaalsed meetodid HPV-ga võitlemiseks on järgmised:\nOota või paraneb?\nArvestades onkoloogia arengu ohtu, ei ole vaja loota, et kasvu kulgevad iseenesest. Haiguse viimine iseenesest võib olukorda veelgi süvendada. Kuid mõnikord juhtub see, et inimene kategooriliselt ei soovi külastada arsti ja loodab HPV-d ise parandada.\nSellisel juhul peate teadma, et on olemas mõned tegurid, mis suurendavad nakkuse enese likvideerimise võimalusi:\nhea naha seisund;\nsamaaegsete infektsioonide puudumine organismis;\nvitamiinide ja värskete köögiviljade või puuviljade kasutamine.\nHoolimata asjaolust, et papilloomid võivad ise edasi liikuda, on nende taasilmumise tõenäosus suur. See on tingitud asjaolust, et sageli nähtavad papilloomiviiruse esinemise nähtavad nähud kaduma ja keha on ikka veel nakatunud haigusega.\nHaiguse taastumise vältimiseks soovitatakse arstil järgida järgmisi soovitusi:\nõigeaegselt käepide ja naha kahjustused (abrasioonid, kriimud jms);\ntoetada immuunsust apteegi, folk-või homöopaatiliste ravimite abiga.\nSamuti on soovitatav võitlema igasugusel viisil naha väljakasvuga, sest nad stimuleerivad viiruse aktiivsust kehas. Papilloomide kiire eemaldamine väldib teiste kehavigastuste infektsioonide esilekutsumist ja pikemat aega HPV probleemi.


Jaak Aab riigisektori kärpekavast: kui kuulen, et see tehakse politsei arvelt, siis juba mina ütlen, et see ei kõlba - DELFI\nJaak Aab riigisektori kärpekavast: kui kuulen, et see tehakse politsei arvelt, siis juba mina ütlen, et see ei kõlba\nJaak Aab. Foto: Hendrik Osula\nPaar päeva tagasi teavitati politsei sisevõrgus, et kärpekava tähendab pisut alla saja töötaja koondamist. Lisaks edastas päästeamet, et kärped tuleksid kas ennetustöö vähendamisest või vana varustuse kasutamisest üle soovitatud aja. Riigihalduse minister Jaak Aab leiab, et kokkuhoid peaks tulema majandamis- ja investeerimiskulude pealt.\nRahandusministeerium ütles, et need kärped on planeeritud riigireformi pärast. Kõik see 84 miljonit.\nRiigireformiga otsest seost ei ole. Üritame neid kokkuhoiuvõimalusi leida, kui nende asutuste ja ametite konsolideerimist teeme. Aga seal ma ei oska küll numbrit öelda täpselt. Ega need kärpekavad on praegu suhteliselt ümmargused. Ega mina küll ühtegi detaili ei tea. Seal iga ministeerium vaatab oma haldusalas ja peab ka ettepanekud tegema. Mis puudutab riigireformi, asutuste konsolideerimist, siis kõik valdkonnad, ministeeriumid, esitavad oma analüüsi. Näiteks HTM esitab oma analüüsi septembriks. MKM järgmise aasta märtsiks. Sealt tulevad alles esimesed numbrid, et palju see rahaliselt efekti annab.\nSaan aru, et kõikidele ministeeriumidele anti ette, et kolm protsenti, vaadaku, kust saavad kärpida.\nPole päris nii. See oli esialgne kaalumine, et kas me kuskilt ja kui palju võtame. Tegelikult praegu iga ministeerium kaalub ise esialgu oma sees, et ta pole päris ministeeriumides valdkonna ülene. Toon kasvõi näite: kui haridusministeerium peab valdkonna üleselt kolm protsenti [kärpima], siis järelikult peab õpetajate palkasid vähendama ju. Tõenäoliselt see ei tule kõne alla. Vara on rääkida eelarveprotsessist. Selle juurde tuleme tagasi septembris. Praegu mina ei tea, kui keegi ministeerium tahab öelda, et nemad tahavad kärpida, siis nad võivad öelda. Mina seda öelda ei oska.\nMartin Helme: Elmar Vaher kasutab oma alluvaid inimkilbina. Mingeid koondamisi ei tule! (428) 14.08.2019\nRiik valmistub rihma koomale tõmbama: kõik ministeeriumid koostavad kokkuhoiukavasid (176) 14.08.2019\nMul on praegu kaks infokildu – tegelikult kolm –, et järgmiseks aastaks peaks tegevuskulude kärpimine olema 84 miljonit eurot ja see on siis riigieelarve revisjoni osa, mis on omakorda osa riigireformist.\nNojah. Riigieelarve revisjoniga tegeleb rahandusminister ja ka selle täpsem sisu peaks saama oktoobris paika. Nii et ta ei puuduta ikkagi seda järgmise aasta eelarvet nii täpselt see revisjon ka. Rahandusminister on lubanud, et kui selle protsessi sees juba leitakse võimalus kokkuhoiuks, siis seda ka tehakse. Aga konkreetselt ei ole keegi seda ettepanekut teinud. See, mis on 84 miljonit, kirjutati ju sinna eelarvesse sisse, et eesmärk on leida nii palju kokkuhoidu. Kuidas see täpselt kujuneb, on raske öelda. See selgubki septembris. Oodatakse ka rahandusprognoosi. Kui prognoos ütleb, et nii palju pole vaja kokku hoida, siis see number kujuneb ka väiksemaks.\nSee on pigem lootus, et võib-olla on vaja vähem kokku hoida. Praeguse prognoosi kohaselt tuleb see 84 miljonit ju kuskilt leida?\nKindlasti tuleb leida. Lihtsalt, miks see rahandusprognoos? Oodatakse ära see täpsem number. Vastavalt sellele tulebki kärpida. Valdkonnad kaaluvad muidugi, kas on selliseid asju, mis on lõppenud või lähevad väiksema mahuga edasi. See, kus on mingi protsent, seda ei ole veel keegi kuskil otsustanud. Tegime lihtsalt ettepaneku kaaluda oma valdkondades võimalikke kärpekohti.\nPraegu on jäänud mulje, nii nagu eelmise kriisi ajal, et iga asutus saab kindla protsendi ette ja nui neljaks tuleb ära kärpida – siis on riigireform tehtud.\nÜldiselt oleme rääkinud, et see ei ole võimalik. Nii nagu tõin haridusministeeriumi näite. Kui HTM-i eelarves väga suure osa moodustavad näiteks õpetajate palgad, siis ei saa ju [kärpida]. Kokkulepe jäi selline, et üritame ära kaardistada need valdkonnad, kust seda lõiget teha ei ole. Ja siis vaadata, et mis sellest üle jääb, palju selle kärpe võimalus või kohustus ülejäänud valdkonnale võid olla. Aga need on kõik sellised esialgsed kalkuleerimised, siin ei saa keegi veel midagi täpset öelda.\nPolitseis ütleb peadirektor Elmar Vaher, et see 3 protsenti tähendaks nende jaoks 150 ametikohta.\nVat, jälle ma ütlen. See on valdkond, kus me oleme alles eelmise valitsusega tõstnud selle prioriteeti: nii palgad kui ka on loodud kohti juurde üle Eesti. Et neid kohapealseid konstaableid oleks rohkem. Mina näiteks ei kujuta ette, et seda kõike pahupidi kohe pöörata.\nKust see 84 miljonit muidu tuleks, kui iga ministeerium ei teeks oma kolmeprotsendist kärbet?\nEks ta maandub rohkem sellistel asjadel nagu majandamiskulud, investeeringukulud. See on nagu loogilisem, kui hakata kallale minema õpetaja palkadele või politsei töökohtadele. Mina seda ette ei kujuta.\nLõpuks võib ju ikka siseministeerium öelda, et neil on see soovitud kolm protsenti saavutatud, aga tuli hoopis politsei palkade arvelt. Kes sellele stopi siis paneb?\nValitsuskabinet. Kui mina kuulen, et see tehakse politsei arvelt, siis juba mina ütlen, et see ei kõlba. Arvan, et mõni teine minister ütleb veel niimoodi.\nPraegu politseinikel muretseda pole vaja?\nVara on öelda. Üldpõhimõttes arvan küll, et otseselt politsei töökohtade kallale ei minda.\nSama mure on ka päästjatel ja kõikidel teistel. Tööjõukulud on niivõrd suured neil.\nEnamuse eelarvest moodustavad tööjõukulud, saan aru.\nKas siis see 84 miljonit leitakse kuskilt suurema investeeringu arvelt?\nKevadel juba otsustasime, et nelja aasta jooksul kogu seda mahtu, mis investeeringutesse planeeriti, vähendati juba. Kinnisvarainvesteeringud näiteks juba, mis on kaudselt ka minu teema. Seal otsustati, et 58 miljonit võetakse nelja aasta jooksul vähemaks.\nAga see läheb ka sinna 84 miljoni hulka või see on eraldi?\nSee oli juba enne maha võetud. Muidu oleks see summa veel suurem olnud. Tegelikult me teatud asju juba leppisime kokku, et me ei tee sellises mahus, nagu jooksis kuskil varasemates plaanides. Siis tuli see number seal, et on 84 miljonit veel vaja. Kevadel tegime suure töö ära juba.\nKui aga rahandusprognoos näitab kehvemat olukorda järgmiseks aastaks, siis tuleb veel rohkem kärpida?\nKüsimus on kõigepealt eelarvereeglites. Kas jätkame samasuguste reeglitega? Sealt tuleb see miinus, mis nagu poob ja mida teised riigid võtavad hoopis paindlikumalt, kui meie.\nKui eelarve defitsiiti lasta, siis pole vaja seda 84 miljonit kärpida?\nTeatud osas. Ega keegi ei räägi ju väga suurtest numbritest. Olgu see pool protsenti või niimoodi, mida teevad kõik ümberringi ja kasutavad odavat laenuraha investeeringuteks. Meie kahjuks seda ei tee.\nOn laua peal ka selline variant või on Isamaa vastu sellele?\nSeda on kaalutud, aga lõplikku otsust ei ole. See peab tulema koos eelarvega. Esialgu on otsustatud, et see kikilips kaob ära. Nii palju on põhimõtteline kokkulepe.\nKikilips on see, mis käsib struktuurset plussi suurendada. See on läbi käinud ka uudistest. Sunnibki nii palju reserve koguma. Hinnanguline, kas majandus kasvab potentsiaali lähedalt, kasvab üle potentsiaali. See on see hinnanguline vajadus, mis käsib siis plussi minna rohkem või vähem. Aga täpsetest numbritest on vara rääkida – kõik selle peab otsustama septembris.\nAmetkonnad on ära muidugi hirmutatud. Neile on antud signaal, et tuleb vaadata need kohad välja, kust kärpida. Keegi ei tea, kas läheb kärbeteks või ei lähe.\nEga ei öeldud, et peate nii palju kärpima. Ettepanek läks kaalumiseks ja seal olid tõesti mingid protsendid. Aga kas ta lõppotsusena niimoodi läheb, ei ole kindel. Kusjuures ka mina rahandusministeeriumis pahandasin, et inimesed saavad valesti aru. Et kõik pahandate või hirmutate ära juba siin enne seda, kui on põhimõtteliselt otsused tehtud. See on kõik eelnev töö, kus kombatakse-otsitakse tõesti, et kus need kokkuhoiukohad võivad olla. Kärbe on halb sõna – kokkuhoiukoht, noh. Mõnes kohas võib vähem kulutada lihtsalt, ei pea kõike nii palju kulutama.\nPolitsei sisevõrgus läks siiski üpriski kriitiline kiri liikvele.\nEi tohiks sellist paanikat külvata. See pole küll minu valdkond, aga nii palju puudutab mind, et riigihalduse minister esitab alati ülevaate töökohtadest avalikus sektoris, palkadest avalikus sektoris. Sealt koorub välja, et päästjad-politseid ja mõned valdkonnad veel on palgatasemelt võrreldes erasektoriga või avaliku sektori teiste palkadega endiselt maas. Kuigi nende palka on viimastel aastatel tublisti tõstetud. Kui me lähme sealt jälle midagi võtma, siis see on täiesti vastu sellele täiesti objektiivsele infole, mis sealt sektorist tuleb.\nPeaminister, kaitsepolitsei ja häirekeskus ootavad rahandusministeeriumi majandusprognoosi...\nJaak Madison omab enda sõnul tõendeid, mis seavad kahtluse alla Elmar Vaheri...\nSergei Metlev kritiseerib Madisoni avaldust: politseijuht Elmar Vaher on järgmine EKRE...\nGRAAFIK | Elmar Vaheri palgatõus polnud suurim. Vaata, kui palju on riigiasutuste palgad...\nPÄEVAKOMMENTAAR | Krister Paris: Helmel on õigus, pead peavadki veerema\nEerik-Niiles Kross: kas Vaheri saaks vabastada teenistusest, aga jätta peadirektoriks edasi?


Insuliini s�stimise n�elad.\nKasutusstatistika © 2001-2014www toimetajainfo[ät]diabetes.ee Foorum - tagasiside on edasiviiv jõudL�ppu minekuks kliki v�i vajuta nuppu Insuliini s�stimise n�elad.\n#1186128.04.2005 20:12Tervist k�igile foorumi k�lastajatele.\nMitmed korrad on tulnud lahendada mitte t��tava insuliini s�stevahendi probleemi, vahest on minu poole p��rdunud patsient ja vahest apteeker, kellele on patsient toonud tagasi mitte t��tava s�stevahendi. Harilikult on olnud viga selles, et kasutatakse valesid n�elu insuliini s�stimisel. N�iteks on FlexPeni otsa keeratud BD MicroFine n�el, mis on tegelikult m�eldud Humalog Pen'ile. N�elad on k�ll v�liselt sarnased kuid neid toodavad erinevad firmad, ja erinevate firmade n�elad ja pen'id ei pruugi alati omavahel sobida. Seega palun k�ikidel s�stivatel patsientidel MITTE KASUTADA oma s�stevahendil teise s�stevahendiga kasutamiseks m�eldud n�elu. Millised n�elad sobivad, seda tuleb k�sida selle tohtri k�est, kes Teile insuliini on m��ranud.\nIlusat kevadet k�igile!\n#1187729.04.2005 09:55tere Krister\njulgen teile vastu vaielda. mina isiklikult kasutan BD Micro - Fine n�elu, 5 mm. Ja mingeid probleeme pole kunagi olnud. Lisan siiajuurde ka fakti , et n�elakarbis on lausa eesti keelne juhend, kus selgelt kirjas, et neid n�elu saab kasutada nii Novo Pen, Novo Let, Innovo, Inno Let, Flex Pen, In Duo, Opti Pen, Humalog Pen jne, nimekiri on p�ris pikk. olen lootusetult otsinud neid n�elu Eestist ja helistanud maaletoojatele, aga neid millegip�rast eestisse ei tooda. v�idetavalt on turg liiga v�ike. seega ostan mina n�elad naabervabariigist Soomest ja ikka kolme karbi kaupa. sealt ostes on karbi hinnaks 275 eeki, ehk see teeb �he n�ela hinnaks 2. 75. ma ise ei ole diabeetik, seda on minu 5 aastane laps. alguses s�stisime t�esti 8mm n�elaga, kui aga �kskord novopen juniori pakendist lugesin, et antud pakendiga on kaasas 5 mm n�elad , tekkis huvi miks siis on pakis 8 mm. siit oli v�ike samm 5 mmste n�elte juurde :).\n8mm n�elad tekitasid pisikesele lapsele koguaeg sinikaid, n��dseks on probleem kadunud. J�udu teilegi ! Ja loodan, et �ksp�ev on ka meil piisav n�elavalik......\n#1187829.04.2005 12:29Jah, lootma peab...kuigi ikkagi banaanivabariik ju.\n#1188329.04.2005 19:31Tere lapsevanem Andrea,\nAmetlikult vastutame meie selle eest, et Novo Nordiski s�stevahendid t��tavad NovoFine 30G n�eltega.\n#1188529.04.2005 22:10Tere Krister\nMiks siis ei tooda maale NovoFine 30G v�i NovoFine 31G 6mm n�elu, kuigi mujal on nad saadaval. Tallinnas on m��gil ainult BD Micro - Fine 5mm n�elu ( 5 krooni tk). Millega me neid v�ikseid inimesi ehk lapsi siis s�stima peaksime .... Lapevanem Merle\n#1189330.04.2005 17:14Targemad v�iksid p�hjendada, miks ei tohi tarvitada teist n�ela! Kas insuliin sisaldab mingit pulbrit, mis n�ela august l�bi ei l�he? Panin ka seekord v��ra n�ela 0,25 mm j�me, see on v�hem valus kui o,3 mm j�medune! Vint ja pikkus olid sama.\n#1190201.05.2005 16:39to anon��mne\nMe ei saa kellelegi �elda, et ei tohi kasutada seda n�ela ja seda v�ib. Me saame VASTUTADA ainult enda n�elte eest, so. NovoFine n�elte eest. T�esti, patsiendid kasutavad tihti ka BD MicroFine n�elu meie pennidega ja saavad ilusasti s�stitud, kuid tuleb ette ka selliseid olukordi, kus MILLEGIP�RAST ei t��ta selline kombinatsioon. Ja sellisel hetkel oleme meie n�utud, sest mis seal omavahel ei sobinud, seda ei tea. V�ibolla on MicroFine n�ela see ots mis l�heb ampulli kummist l�bi natuke l�hem, kui NovoFine oma.\n#1190801.05.2005 21:49Kuule, Krister! K�siti Sinu k�est ju ka, et miks ei ole siis Eestis saadaval muid kui NovoFine 8mm n�elad?\nKas te vastutate ka laste varustatuse eest �kki?\n#1191001.05.2005 22:00to krister\nAga miks siis Teie ei paku 5 ja 6 mm n�elu?\nKas ei oleks lihtsam kui ka Teie tooksite Eestisse l�hemaid ja peenemaid n�elu kui karjuda, et Teie ei vastuta.\n#1192002.05.2005 10:04mina isiklikult loobusin nendega vaidlemast. p��dsin rahulikult selgeks teha kui head ja palju paremad on 5mm n�elad ja kui hea meel oleks paljudel neid eestist osta, aga asjatult...kui sa pole saanud v�rrelda 8mm ja 5mm siis sa ei pruugigi m�ista kui suur vahe neil on. k�sisin soome Novo Nordiski kontorist j�rele nende 5 mm n�elte kasutuse piirangute kohta, et kas on mingi eani v�i kindlate penidega kasutus aeg. vastus oli selline : 5 mm v�ivad s�stida k�ik diabeetikud, kaasaarvatud ka t�iskasvanud, kellel ei esine �lekaalu. siis on rasvakiht paks ja 5 mm ei pruugi efektiivne olla. lastele aga on 5 mm super hea. ei pea sa mingit nahavolti t�stma , ainult suts ja valmis. ka ei ole see n�el mitte ainult l�hem 3mm vaid ka hulga peenem !kui kasulik see nahale on jne... v�ite edasi ise m�elda.\nJa kui need n�elad on Soomes veel ka poole odavamad, siis ma muretsen neid sealt rahulikult edasi.\n#1192102.05.2005 10:37Huvitav jah, et miks l�hemaid n�elu saada ei ole. Ise s�stin 6mm NovoFine n�eltega, kuigi pole laps, ning ei kujutaks ette, kui peaks 8mm n�eltega s�stima - l�heks vist alatasa lihasesse. I.\n#1192202.05.2005 10:42Meilgi �nnestus 100 tk lasta Soomest neid 6mm-seid tuua. Aga inimene , kes neid t�i, on minu ema tuttav (seega minu tuttava tuttav) ja pole m�eldav, et ma pidevalt t��tan...pole isegi v�imlaik teda alati k�tte saada (need n�elad l�ksid maksma 432 krooni).\nMa ei saa t�esti aru, miks Eestis neid vabal m��gil pole - kas sellep�rast, et muidu ei saa tootja lahti juba toodetud j�medamatest n�eltest...meil ju arengumaa...siia v�ib sokutada ju k�ike prahti, mis mujal peale ei l�he.\n#1193502.05.2005 15:04T�pselt, just! Arengumaale saab sokutada k�ike prahti, mida teistes riikides h�sti ei kasutata. Ainult �lekaalulised II t��bi vanurid kasutavad mujal 8mm n�elu.\nNovodel t�esti polegi 5 mm-si, kuid neil on 6 mmsed, mis on hiiglama head. Minu arust. Kuid k�htu teeb laps mul ikka Microfine 5stega.\n#1196903.05.2005 13:22kuku kuku Krister ??? kus oled , palun vasta meile!!\n#1197703.05.2005 19:41No sellel pole n��d k�ll vahet, kas on 5 v�i 6 mm n�elad. Ja 8 mm-istel pole �ldjuhul ka h�da midagi. T�iskasvanutel.\nAga muidugi peab inimesel olema v�imalus vabalt valida. Kui ikka on tahtmine just 5-se j�rele, siis peab seda ka saama.\n#1199404.05.2005 08:36Aga, muide, kas loed proovinud 6-seid ja 2-seid. Laps �tleb, et mega vahe on... Ma ei tea, ehk see on siis see piir, 6 mm, ehk on see seotud mingi nahaaluse koe ehitusega. Ma ei tea, aga ka ise lapsele s�sti tehes tunnetan, et vahe on. Nt tagumiku peale ma talle 5-sega ei tee.\n#1199604.05.2005 09:50ma proovisin vahepeal 5 mm n�elasid, aga nendega oli mul see h�da, et insuliin kippus pisut v�lja valguma. ei saanud kohe mingi nipiga nii s�gavale s�stitud, et ei oleks valgunud (muidugi mitte iga kord, kuid sageli). n��d l�ksin taas �le 8 mm ja olen rahul. ei ole m�rganud, et oleks valusam, kui 5 mm.\n#1200004.05.2005 11:07V�ga teretulnud, et firma t��taja omi huve kaitseb, aga BG n�elad on alati teravamad olnud ja seega on nendega lihtsalt parem s�stida. Novo v�iks uurida, miks nende n�elad on viletsamad ja mitte r��kida juttu, et BD n�elad nende PEN-idele ei sobi.\n#1200504.05.2005 11:46Lp. Lugejad Teie arvamus kujundab toodete saadavust Eestis. Selgitagem siis �heskoos firmaesindajatele miks on �ks- v�i teine toode teatud sihtgrupile sobivam. S�stivaid e. n�elu kasutavaid diabeetikuid on igas vanuses ja erineva rasvkoe paksusega. Ebainimlik on t�nap�eval s�stida beebit sama suure n�elaga mis on m�eldud t�sedale t�iskasvanule, samalajal teades, et v�iksemad on ka olemas. Statistikat inimeste paksuse kohta pole kuskilt v�tta, niisiis see on see koht kus saate oma vajadusi selgitada firmaesindajatele. Et saavutada muutusi tuleb anda tagasisidet, mida avalikumalt seda parem (vt. foorumi pealkirja) Tegin n�eltest foto ja panin rubriiki Kasuliku info:\nPen-i n�elad 8, 6 ja 5 mm koos abijoontega\nAktiivset osav�ttu, Alar J��tes EDA juhatuse liige NB! Soliidsem on kui registreerite ennast Foorumi liikmeks ja kirjutate "mitte anon��msena"!\n#1200604.05.2005 12:18Novo esindaja tuli hea tahtega ja asi l�ppes nagu tavaliselt... Arvan, et ehk oleks m�istlikum liidu poolt teha j�relep�rimine k�igisse firmadesse, kes penne maale toovad, et saada �levaade hetke seisust n�elte osas ja v�imalustest tulevikus (sest tundub et teistesse riikidesse viiakse siiski suurem valik ja miks mitte siis ka meile). Teisalt v�iksid endokrinoloogid, kes firmadega oluliselt tihedamini suhtlevad, samuti selle teema �les v�tta. M�mm\n#1201004.05.2005 14:59K�igepealt. Novo esindaja tahe v�is k�ll olla hea, kuid jutt, et "meie ei vastuta" ajas ilmselt inimesed veidi tigedaks (kui seda palju �eldud pole).\nMiks siis inimesed kasutavad Novo s�stevahenditel n� mitte-novo-n�elu? Ikka seep�rast, et Novo ei too Eestisse muud kui 8 mm-seid. Aga kui laps leiab (ja �ieti leiab minu arvates), et talle ei sobi need pikad 8-sed n�elad, paneb ta oma peni otsa 5-se MicroFine n�ela, sest neid on Eestis saada.\nIse olen �le aasta kasutanud �hel HumaPen Ergol Novo 6-seid n�elu ja katki pole midagi. Meeleldi paneks sinna otsa �ige n�ela, aga kui pole. Nagu n�uka ajalgi - pole saada.\nMul on 175 pikkune diabeetikust poeg, kes teeb usinalt sporti ning 8-se n�elaga saab talle h�dakorral l�heneda siiski ainult tagumiku peale. Kindlasti mitte k�hunaha sisse ei sobi 8-ne. Muidugi, jah, meil on ikka ��rmiselt leplik rahvas. Umbes pooled diabeetikuist siin foorumis on nii pika staazhiga, et m�letavad t�esti seda n�uka aega kui n�elu teritada ja s�stlaid keeta tuli. Ja inimeste arvates on meil t�na isegi v�ga head tingimused. Minu arust aga pole.\nN�elu meie riigis retseptiga ei v�ljastata. Ka ei saa neid nende punaste pappkaantega osta, nagu testribasid. Millise artikli all n�elu insuliinifirmad �ldse Eestisse toovad. Arvan, et kui meie riigis hakataks ka n�elu retsepti alusel v�ljastama, saaks arstid ka s�na sekka �elda. Seni kui ettev�tjad toovad meile riiki n�elu, millele riik mingeid soodustusi ei rakenda ja ilmselt siis ainult reklaami v�i hum abi artikli all, j��vadki nad tooma ainult neid, mis teistest �le j��b.\nSeega, arvan, et peame saama meie Haigekassa n�elu soodustama, siis saab ka kindlamalt n�uda ravimifirmadelt, et nad meid varustaks.\nSiinkohal ongi k�simus ravimotootjaile? Mis rahadest te need 5 n�ela sinna karbi juurde panete? Ja kas oleks meie riigi n�eltega varustamise puhul m��ravaks nende soodustamine ravikindlustuse poolt?\nVeidi segane jutt, aga ehk saite m�ttest aru.\n#1201104.05.2005 15:27te hirmutasite Kristeri �ra!!! vaene mees.ta on ju tegelikult tore poiss.ja ilus ka...ja ta tahtis meid ainult hoiatada,et me valesid n�elu ei kasutaks...KRISTER! �RA V�TA ISIKLIKULT-DIABEETIKUD ONGI JU NATUKE N�RVILISED JA LAPSEVANEMAD ON N�RVIPUNTRAD RUUDUS.EDU, KRISTER JA KOHTUMISENI!!!\n#1201404.05.2005 16:09kristeri austajale - r��gi ikka ainult enda nimel.\n#1201704.05.2005 17:11Tere j�lle,\nKrister oli komandeeringus. Kadunud pole ta kuhugi ega kavatsegi kaduda. V�tab lausa s�natuks, kui k�ik kommentaarid l�bi lugesin. Hea oleks, kui mina saaksin otsustada milliseid n�elu peab maale tooma, hea oleks kui seda v�iks teha �ksk�ik kes Novo Nordisk AS Eesti Filiaali t��tajatest. V�i Baltikumi t��tajatest.\nSeda aga tehakse kaugel maal, meist s�ltumata. Olen �sna kindel, et �hel p�eval on 6 mm n�elad ka ilusasti apteegis m��gis, aga millal, seda ei tea. K�ike head Teile ja tervist.\n#1202404.05.2005 20:37Kas see, et NovoNordiski As Eesti Filiaali t��tajad ei otsusta, t�hendab ka, et neil on keelatud teha uurimusi ja j�relp�rimisi kohalike diabeetikute seas ja esitada saadud tulemused koos ettepanekutega neile, kes kaugel maal neid otsuseid teevad? Kuigi ma oletan, et te olete seal ikkagi nii tragid, et teete seda... I.\n#1202804.05.2005 21:54Eriti h�sti ei taipa, et kuidas mingil kaugel maal keegi otsustab, milliseid firma tooteid kuskil maa m��a.\nMida selleks siis tegema peaks, et neid teisi n�elu saaks maale tuua?\nJa ikkagi, mis rea peal kajastatakse insuliiniga kaasa pandavad n�elad?\n#1202904.05.2005 23:25Te vaidlete siin n�elte pikkuse �le, aga seal kaugel maal, m�tlevad firmabossid, kas tasub, nii v�ikese turuga nagu Eesti, �ldse m�ssata ja siin insuliine m��a. Mida teha, et meist oldaks huvitatud? Oleks vaja suuremat turgu ehk teisiti Eestis on s�stivaid diabeetikuid veel liialt v�he, et viitsitaks meie soosingu nimel pingutada. Valitsus, oma piirhinnas�jaga, ��nestas meie jalgealust veelgi.\n#1204105.05.2005 08:14Noh, insuliini ju ikka m��vad. Ja insukat ilma n�elata s�stida ei saa...niiet neil on igati m�ttekas ka n�elu siia turustada.\n#1204505.05.2005 08:30No nali ikka k�ll. See ei saa mingil juhul olla m��ravaks, kui palju v�i v�he on mingis riigis teatud liiki haigeid. Eestist on veel v�iksemaidki riike...... Selleks, et neis v�ikeriikides m��daks ka k�iki tarvilikke tooteid on vaja mitte kaugel maal suurte juhtide m�istvat suhtumist vaid ikka meie oma maa selle firma esindajate tublit t��d. Olen veendunud, et hea tahte puhul saaks k�ike m��a - hea m��gimees saaks sellega hakkama. Mis sotsiaal- ja ravimipoliitikasse puutub, siis see on meil t�esti puudulik.\nEks k�igil meil on oma eelistused n�elte osas. Inimesi �rritab see, kui keegi v�idab, nagu oleks n�iteks 5 mm n�el just see ainu�ige k�igile s�stijatele. Seep�rast oleks �ige, kui oleks saada n�elu erinevates pikkustes/j�medustes. Mina isiklikult poleks j�lle rahul, kui mulle apteegis ainult 5 mm-seid pakutaks. Mulle meeldivad just need paljukirutud 8-sed.\n#1207106.05.2005 10:37Tere maie\nEestis Novo Nordiski insuliiniga kaasa pandavate n�elte eest tasume meie. Ise maksame kinni need n�elad, mis hulgifirma ja apteek insuliiniga tasuta kaasa panevad.\nK�simus mis mul aga Teile k�igile oleks on selline: Kui tihti vahetate n�ela?\nKrister Novo Nordisk AS Eesti Filiaal\n#1207306.05.2005 11:21N�ela vahetamise tiheduse �le vaidlemine on kuskil foorumist mitu korda olnud.\n#1207406.05.2005 12:03Vilma - 11-a diab. ema\n�ritame v�hemalt iga 4-5 s�sti j�rel vahetada...vahetaks ehk tihedamaltki, aga P�rnus on n�elte hankimine raskendatud.\n5 aastase diabeetiku ema.\nmeie vahetame peale igat s�sti n�ela, s�stime 3 korda p�evas.\n#1207606.05.2005 13:02P�ris ausalt r��kides vahetame n�elu v�hemalt kord p�evas. See teeb siis pikatoimelise insuliini puhul 2 s�sti �he n�elaga ja �likiirel 3 s�sti �he n�elaga. Tean, et peab iga s�ste j�rel vahetama, p��ame sinnapoole. Kui �likiiret tuleb p�eva jooksul rohkem s�stida kui 3 korda, siis vahetame ka n�ela. P�hiline probleem, miks iga s�ste j�rel n�ela ei vaheta on ikka nende �le m�istuse k�rge hind ja defitsiit.\nJa muide, Krister, kas sa ei arva, et meie riigis peaks kas v�i m�nedki n�elad ravikindlustuse poolt soodutustusega saama? Mujal riikides m��akse ju n�elu ka retseptiga. Kas teie firma ei saa selleks midagi �ra teha, et need meil soodustuste nimekirja kantaks? V�iksite n�iteks taotluse esitada ravimiametile.\n#1208007.05.2005 11:05Tere Maie\nKa minu arvates v�iksid patsiendid saada n�elu soodustusega, v�hemalt 50%, kuid riik seda praegu ei kompenseeri. Isegi elut�htsate ravimite kompenseerimise kohta on igal aastal uued arutelud ja uued soodustusnimekirjad.\n�ritame tohtreid mingil m��ral n�eltega varustada, et nad saaksid patsientidele vahest omalt poolt n�elu kaasa anda, kuid sellest kindlasti ei piisa ja tuleb ise see kulutus teha ja n�elu juurde osta. N�elte hinnad on apteegiti varieeruvad, k�ige odavam mida mina olen n�inud on 2 EEK n�el ja k�ige kallim 4 EEK n�el. Krister\n#1208107.05.2005 11:54Vahetan n�ela ehk kord-kaks n�dalas. Ja �ks ampull kestab mul ikka v�ga kaua, sest l�hitoimelist kulub ��p�evas ca 18 �hikut. Mina olen sellest n�uka-ajast, kui n�elu tuli teritada ja s�stimisel kaugelt hoogu v�tta, ja ausalt �eldes ei m�leta s�stimisega seoses mingeid erilisi piinu. Nii et ma ei saa t�tt-�elda probleemist aru. Aga ehk on see minu viga, ma ei n�e t�esti p�hjust kembelda n�elte �le, kui juurde oleks vaja RIBASID!\nVahetan n�ela umbes 2 n�dala tagant, aga minagi olen �ks n�uka-aja p�rand. Tegelikult ei tea enda tutvusringkonnas �htki diabeetikut, kes iga s�sti j�rel n�ela vahetaks ja ma tunnen ikka �le mitmek�mne diabeetiku.\nJa �hinen t�iesti eelkirjutajaga, et n�elte �le kemplemine on �sna m�ttetu . Kohesele kaigastega mitteloopimisele lootes\n#1208507.05.2005 20:06tere �htut\nmina r��gin siin foorumis diabeetiku lapsevanemana ja n�elte kohta olen t�heldanud seda, et kui s�stida �he n�elaga mitu korda, siis see n�el ei taha enam nii libedalt l�bi naha minna ja ka laps kaebab valu. kui meil diabeet avastati ( pea 2 aastat tagasi ) siis m�letan et tallinna mustam�e lastehaiglas s�stiti ka �he n�elaga mitu p�eva j�rjest ! olime lapsega 2 n�dalat seal ja kui ma l�puks ise s�stima teda hakkasin, siis k�sisin arsti k�est miks n�el enam l�bi naha korralikult ei l�he ? ja arst vastas et ju siis ei ole n�ela vahetatud juba ammu ! nii kui uus n�el sai pandud , kohe mul s�stimine j�lle korras. mul on siiralt hea meel, et materiaalselt jaksan neid n�elu ise osta ja ka oma soovi kohaselt vahetada. seni kuni laps on minu vastustusel annan mina emana endast parima, et temaga k�ik korras oleks. selle jutuga siin avaldasin mina ainult iseenese arvamust ega soovi kedagi mitte mingil juhul riivata. me k�ik oleme erinevad ja nii palju kui on erinevaid inimesi on ka erinevaid arvamusi !\nkena kevadet k�igile!\n#1210009.05.2005 14:05tere,mina olen see nn.kristeri austaja.mina vahetan n�ela kord p�evas.rohkemaks ei j�tku raha-hea olex iga kord uue n�elaga s�stida aga 5 n�ela p�evas oleks liig.mul ei ole kedagi,kes mind rahaliselt toetaks ja pean ise hakkama saama.niipalju veel,et m�letan lapsep�lvest ka klaaskolviga j�medan�elalisi s�stlaid,mille pikkus oli sentimeetrites ja mind need 3millimeetrit k�ll ei morjenda.kes seda valu oma naha peal pole tundnud,ei kujuta vahet ettegi.lapsep�lve s�stekoha nahka ei saa ma elul�puni p�ris korda.poiss-s�ber muudkui silitab ja vaatab haleda pilguga.aga�kskikreem poleaidanud-nahk on kare nagu liivapaber...�nneliku olete,kes pole neid n�elu n�inudki. edu kristerile!suhtle ikka meiega,aga �ra neid kurje kommentaare loe,lase kellelgil teisel seda teha. KAKUKE.\n#1210109.05.2005 14:27tere kakuke\nmitte ei saa aru kes siin kuri on olnud, me ainult arutame omavahel kes kuhu ja millega kui palju s�stib !! pole probleemi kellelgi ei sinu ega kristeri suhtes. ole terve !\n#1210409.05.2005 14:35NO algusepoole oli m�ni ikka v�ga �rritunud,ma lihtsalt lugesin algust ka.olen natuke naiivne ja ei kannata �lekohut.TERVISTTEILEGI! KAKUKE\n#1210509.05.2005 14:41"Tean, et peab iga s�ste j�rel vahetama, p��ame sinnapoole." Ma s�ttisin selle lause peale Maie kirjast eespool. Sellist reeglit ei ole, et PEAB iga s�sti j�rel n�ela vahetama, ja ma ei saa aru, miks n�utakse riigilt selle luksuse kinnimaksmist, kui diabeetikuil on palju suuremaid probleeme, millele riik peaks t�helepanu p��rama. Ma tean, et lapse nahk on hulga sitkem kui t�iskasvanuil, n�elraviarstidki kurdavad alatasa. Usun ka seda, et ema s�da ei luba lapsele mitu korda p�evas haiget teha. Aga iga korra j�rel vahetada on liig mis liig.\n#1211309.05.2005 16:39Kuidas siis pole reegel. Loe pakendi infolehte!\nJa n�elte kompenseerimist ma luksuseks k�ll ei pea. Tead, mis on luksus? Luksusasjaks nimetatakse asju, mis ei muuda inimese elu paremaks ega mugavamaks vaid on n� ilu ja moeasjad. Nt pesumasin ja n�udepesumasin pole luksusesemed ka pole luksus kraanist tulev soe survevesi. Need on tarbeasjad. Samuti on n�elad tarvilikud asjad.\nLuksus on kui pesumasin on nt kullatud v�i kritallist t�htedega.\nLoomulikult pole kellelgi keelatud tervet ampulli �he n�elaga s�stida, aga arstiteaduskonnas �petatakse, et �he n�elaga �le �he korra ei s�stita kui see pole just korduvaksutatav n�el, mida vahepeal desinfitseeritakse.\nLoomulikult ei taha ma ka seda �elda, et n�elte kompenseerimine primaarne oleks. Ka ise pean esmat�htsaks testribade suuremat soodustamist, aga nii pole lihtsalt �ige, et ma haigele jalale ostan kinga ja tervele jalale ei osta. Tegelikult on m�lemat vaja ja paljut muudki veel. Ei saa n�eltepuudust meie maal ka maha salata, kuna ribasid meil peaaegu �ldse pole.\nS�stekohtade muundumine on tulevikus ikka suur probleem, ja see naham�gerike teke on suuresti just kehvadest n�eltest v�i nigelast vahetamisest tingitud. Muidugi ka oskamatust s�stimisest.\nTead, ma tahan olla t�iuslik. Ja ma peaaegu, et olengi, muide.\nSiinkohal, kus n�elte kasutamise kohta on tulnud mitmeid ja mitmeid arvamusi, toon mina kaks n�idet, mis on p�rit elust enesest. N�ide 1 on patsient, kes s�stib p�evas 5 korda ja vahetab igal korral n�ela (t�iskasvanud inimene, mitte lapsdiab.).\nN�ide 2 on patsient, kes kasutab �he orginaali insuliini (5 penni v�i ampulli) s�stimisel �ra 5 n�ela (p�evadoos alla 40 �hiku).\nMiks sellised n�ited? Seep�rast, et kui n�ide 1 on t�na suht. haruldane, siis n�ide 2 on tavaline situatsioon. Enamik s�stivaid patsiente kes tervisep�evadel minu protseduuridest l�bi k�ib pole n�elu kunagi juurde ostnud ja vahest ei ole teadlikud n�elte vahetamise vajalikkusest. Minu jutt n�eltest puudutab m�lemaid, need kes vahetavad ja need kes ehk hakkavad vahetama oma insuliin s�stimise n�elu. Et nad vahetaks v�imalikult tihti (ka 1 n�el p�evas on hea tulemus), ja et nad kasutaksid alati �igeid n�elu �igete s�stevahenditega.\nT�na on ilus ilm, minge �ue. Ja kui sajab, siis oodake, p�rast halba ilma tuleb alati hea ilm.\n#1211809.05.2005 23:06Aga mis siis ikkagi s�stekohaga juhtub, kui n�ela ei vaheta? Mina kasutan nii Lantuse kui ka Humalog Peniga penfine n�elu, 0.25 x 8 mm. Vahetan n�ela v�ga harva, lihtsalt ei viitsi jantida ja ei n�e ka vajadust. Mingeid muutusi s�stekohal pole t�heldanud. N�el l�heb samamoodi lupsti sisse.\nLantuse s�stejuhendis on k�ll kirjas umbes miljon korda, et n�ela tuleb vahetada p�rast iga s�stet.\nEestis on selle kodulehek�lje andmetel 3800 I t��pi diabeetikut. Eeldusel, et teeb 5 s�sti p�evas ja �ks n�el maksab 2.5 kr, on selle �ri aastak�ive 3800 x 5 x 2.5 x 365 = 17.3 milj kr. II t��pi diabeetikuid on 34 200. Kui iga�ks neist teeb �he s�sti p�evas, siis on aastak�ive 34 200 x 1 x 2.5 x 365 = 31.2 milj kr. Kokku seega peaaegu 50 milj kr. Polegi nii v�ike summa, v�iks pingutada k�ll.\nSelle jutuga ei taha ma mitte kedagi r�nnata, mitte kedagi solvata, mitte kellegile eeskujuks olla. Tahan lihtsalt teada, mis ohud on, kui �he n�elaga teha mitu s�sti.\n#1211910.05.2005 08:18Kui pidevalt s�stida samadesse kohtadesse tekivad neisse paigusse esialgu v�iksed hiljem suuremad m�gerikukesed. K�si m�ne tuttava diabeetiku k�est n�ha neid m�gerikke. Neist m�gerikest imendub insuliin halvemini - aegalsemalt ja mitte �htlaselt, kuna nahakoed pole enam �htlased. See omakorda tingib insuliiniannuste suurenemise ja mitte�htlane imendumine j�lle h�pod ja h�perid. Nende m�gerike tekkimisele aitab v�ga h�sti kaasa ka n�ri n�el v�i nahakudede jaoks liiga v�imas n�el (laste nahk on �rnem).\nKui sa siin r��kisid rahast ja arvutasid ilusti v�lja kui palju kuluks n�eltele, siis arvuta ka v�lja kui palju kulub rohkem insuliini, kui kogused kahekordistuvad insuliini kehva imendumise t�ttu. Ja kui palju hakkab tulevikus kulub neeruvaevuste raviks, prillidele ja liigeseh�dade raviks. Aga need h�dad hakkavad kimbutama kui korralikku kompensatsiooni ei saa.\nOk, kui inimene pole harjunud vahetama n�elu ja tema arvates on see m�etetu, siis �rgu vahetagu. Aga kui inimene, eriti laps, alles haigestub peaks kindlasti ikka r��kima talle nii nagu peaks olema. Mitte nii, et raha on v�he ja �ldiselt �ra liiga palju n�elu vaheta ja �ra liiga palju proove tee ja �ra vaheta lantsetin�ela. Sest need on kallid ja meie oleme vaesed ja ei saa neid piisavalt endale lubada.\n#1212310.05.2005 12:03Vinge, ning k�ige vingem see, et ma ei pea teile seda isegi selgittama\np p t.\n#1212410.05.2005 12:26Mul ei olnud v�himatki plaani vinti �le keerata, p��dsin lihtsalt asju j�lle t�htsuse j�rjekorda seada. Lapsele �petage muidugi nii, nagu �ige on, k�ll ta saab elu jooksul ise aru, mis on t�htis ja mis mitte.\nMina olen 18,5 aastat diabeetik olnud ja igasuguste imelike n�eltega end elu jooksul s�stinud. No ei ole m�garikke, eile kohe otsisin, ei ole:) On pisut k�vemaid kohti naha all, aga mitte m�garikke. Loomulikult oleks ehk korrektne k�ituda nii, nagu juhendites kirjas, aga mina isiklikult eelistan selle raha, mille eest n�elu osta, kulutada ribadele. Kui inimesel on juba olemas suuremad t�sistused, millega tegelda, siis tundub jutt mingitest m�garikest t�esti pisut �lepaisutatud\np.s. prillidega diabeetilist retinopaatiat ei ravita.\n#1212810.05.2005 13:51Ah, eks see iga�he enda asi.\nAga siiski leian, et halvustada inimest, kes p��ab paremuse poole pole �ige. Ka ei pea halvustama seda, kes tagurpidi tahab k�ia v�i paigal tammuda. Aga kindlsti kohe mitte seda, kes paremini tahab. V�ga n�otu on koolis ka nt halvustada last, kes tahab viitele �ppida: "Ah, kolmedega saada ka tunnistuse/diplomi k�tte..." Las ta siis �pib viitele, tubli, et �pib.\nT�iuslikkus vaid t�iuslikkuse nimel ei ole t�iuslik. :)\nJa ma arvan, et keegi siin ei taha t�epoolest kedagi halvustada.K�ik r��givad vaid oma kogemusi.\nOtsisin pingsalt ja kaua, aga m�garikke ei leidnud. Otsisin seep�rast, et olen �ks neist "pahadest", kes ei vaheta iga s�stimise j�rel n�ela ja pooldab 8 mm-seid.\n#1213110.05.2005 23:26maiele, aga ka teistele, kes "m�garikke" kardavad.\nM�garikud tekivad sellesel juhul, kui s�stida p�evast p�eva ja pikka aega t�pselt samasse kohta (t�en�oliselt saavutatav ka iga kord n�ela vahetades). Kui ennast j�lgida ja s�stekohta pidevalt vahetada, siis ei teki nahaaluseid rasvkoe kahjustusi. Nagu eelpool lugeda v�isite, staa�ikad diabeetikud, ka peale p�hjalikku uurimust��d, ei leidnud neid, vaatamata n�eltele, millega neil on tulnud end aastaid s�stida. Pakendi infolehtedele kirjutatakse kokku k�ikv�imalikku infot, et garanteerida firmale �igustus v�imalike kaebuste korral, a'la �rge kuivatage kassi microlaineahjus.\nJagan ohoo arvamust, et ennem oleks vaja juhtida t�helepanu ribade v�hesusele, kui n�eltele, sest ribade v�hesuse probleem on kordi suurem.\nPS. Ise vahetan pikal insuliinil n�ela �le p�eva (kui on meeles) ja sedagi pigem hirmust, et v�ib umbe minna, kui p�hjusel, et n�ri ja valus s�stida. L�hikesel vahetan harvem.\nKui kaitseotsik piisavalt ettevaatlikult tagasi panna, ei juhtu n�elaga midagi ja tuntavalt n�riks muutub n�el, peale v�ga pikka kasutamist. Teist korda n�ela kasutades n�ridus k�ll tunda ei anna ja vaevalt ka lastelgi. K�simus rohkem hoiakus ja suhtumises, mille lapsed oma vanematelt v�gagi kergelt omandavad.\n#1215213.05.2005 12:00�ksk�ik, mis p�hjusel n�ela vahetatkse, peaasi, et vahetatakse.\n#1215313.05.2005 14:06mina vahetan n�ela koos peni v�i ambulliga,\n#1216514.05.2005 14:54Vahetamisest ei tasu ikka teha eesm�rki omaette.\nAga eks iga�ks ise teab, mis ta oma rahaga teeb.\n#1216614.05.2005 16:18Minu meelest on p�rast 10 s�stimist tunda, et nagu oleks n�el n�ridam. Teisest k�ljest, kui kaitseotsiku tagasipanekul n�ela ots vastu serva puutub, kohe on n�ridus j�rgmine kord m�rgata!\n#1217415.05.2005 23:10Tere! Huvitav on selle n�elte vahetamise teema juures see, et kui meil laps haigeks j�i ei r��gitud sellest n�ela vahetusest nagu midagi. N��d kui laps on kaks aastat haige olnud k�sib arst vahetada n�ela peale igat s�sti. Mind huvitab nagu see, et miks siis n��d peab vahetama peale igat s�sti. Kui arstilt k�sisin, siis �eldi lihtsalt, et peale �hte s�sti muutub juba n�el n�ridaks. Ennem ei muutunud siis v�i??? Mina olen selles suhtes t�iesti n�utu. vahetame n�ela, siis kui vajadus tekib ja meie lapsel ei ole kah mingeid m�garikke tekkinud. J�lgime seda, et ei s�stiks j�rjest �hte kohta ja minu arust on k�ik ok. P�ikest k�igile!\n#1223823.05.2005 11:30Ah et kui n�uka ajal olid sellised jubedad n�elad, siis ei peaks ka praegu midagi nagu vinguda olema...nojah, kui sellisest aspektist vaadata, siis ei peaks ju insuliini kah kompenseerima, sest n�uka ajast veel varaematel aegadel ei olnud �ldse s�stitavat insuliini olemas...kes j�i suhkruhaigeks, see suri lihtsalt maha.\n#1224223.05.2005 13:22NO ERITI �EL ON SEE VIIMANE KOMMENTEERIJA! KES SA SELLINE OLED? KUI SA ISE HAIGE OLED,EKS �RA S�STI ENNAST.JA VAATA MIS TUNNE VANASTI OLI.L.�KKI HAKKAD AUTO ASEMEL HOBUVANKRIGA S�ITMA.JA MIS SA SEAL INTERNETIS �LDSE TEED?????\n#1224423.05.2005 14:02Ma seda just tahangi �elda, et kui on v�imalik paremat tahta (sest elu on lihtsalt edasi arenenud) , siis seda v�ib ka tahta (mitte nagu m�ned eespoolk�nelejad leiavad, et kui n�ukogude ajal olid j�medad n�elad, siis praegu nagu ei v�ikski paremaid n�elu tahta). Kui Sa jutu m�ttest aru ei saa, siis �ra pl�rise.\n#1224523.05.2005 14:04Ja veel...mis minusse endasse puutub, siis ma ei tahagi juba ammu enam elada...mul oleks v�ga hea meel, kui ma �ra sureksin.\n#1226023.05.2005 22:52Enne, kui surema hakkad, loe, mida kirjutatakse. Polegi v�idetud, et k�ik peaks vanaviisi olema, vaid n�elad veidi v�iksem probleem, kui ribade v�hesus.\nMuide, nii m�nedki kirjutajatest, ei oma n�ukaaegseid kogemusi. Kahju sinust - nii palju sappi ;)\n#1226224.05.2005 08:24Narkaritele j�tkub k�ll nii n�elu kui s�stlaid...sealjuures on nad ise endale (erinevalt diabeetikutest) h�da k�lge monteerinud.\nJa mistarvis ma enne suremist midagi lugema peaksin?\n#1227924.05.2005 17:23Sure maha jah, aga �ra tee sellest demonstratsioonesinemist. Reeglina sellised jutupaunikud hoiavad k��nte ja hammastega elust kinni. M�tle rahulikult j�rele ja ehk leiad, et see elu ikka nii hull h�daorg ka ei ole... :)\n#1228124.05.2005 20:11vinguda tuleb ikka sihiteadlikult. K�igepealt vingume ribade v�hesuse �le - kui need k�tte saame, siis hakkame n�elte �le vinguma. Kui vinguda igas suunas ja k�ige �le korraga, ei saavuta me midagi.\n#1228325.05.2005 08:17Noh, teeme siis nii, et oh-hoooo vingub ribade �le, mina j�lle n�elte �le...m�lemad sihikindlalt (mina siis muidugi nii kaua kuni maha olen surnud...irw...ja miks ma ei v�iks demonstratsioonesinemist teha???...vot just esinen ja siis suren �ra...v�i hoopis esinen ja ei sure �ra...sinu kiuste)\n#1228525.05.2005 09:47mingi haige inimene on siia lastud.....palun foorumi haldajal see isik eemaldada vestlusest\n#1228625.05.2005 10:42j�lle karvupidi koos...)) miks kohe teisiti m�tlevat inimest haigeks nimetada..\n#1228725.05.2005 11:27haiged siin ju k�ivadki, mis tervetel siia asja peaks olema?\n#1228825.05.2005 11:33Kui mul on l�hedane inimene diabeetik ja ise p�en haiguslikku depressiooni, siis kas mina ei tohigi siin k�ia vestlemas?\n#1229025.05.2005 12:56asi ei ole ju selles kas inimene on haige v�i ei.Antud juhul oli see haige inimene m�eldud vist rohkem solvanguna....\n#1229125.05.2005 13:11et kui inimesel on depressioon ja sellest tulenevad enesetapum�tted ja ta p��ab siiski hullemat v�ltida (diabeetikust l�hedane vajab ju abi) omal kombel seda v�lja elades, siis tuleb teda solvata???\n#1229225.05.2005 13:37ma ei tea. Mina pole teid solvanud. Kui 9.47 kommentaar oli teile m�eldud,siis minule tundub see solvanguna.\nMiks on inimesel depressioon,mis viib enesetapu m�teteni.\nKas need m�tted on teil v�i teie diabeedikust tuttaval.\n#1229325.05.2005 13:42Suits.m�tted on minul, diabeet l�hedasel.\nMa ei tea, miks m�nel in9imesel on diabeet, teisel j�lle ps��hikah�ired (sh depressioon).\n#1229525.05.2005 13:53Jah,seda me t�esti ei tea.\n#1229725.05.2005 17:06Kas teile ei tundu, et jutt l�heb algsest teemast aina kaugemale.\nTorgitakse k�ll �gedalt, aga ilmselgelt mitte 6 mm-iste insuliini s�stimise n�eltega. :)))\n#1229825.05.2005 17:30Teema on jah p�ris teise laine peal.\nMina kuulun nende hulka,kes ei vaheta igakord n�ela.\nKui valus on siis vahetan ja enamast k�ib see vahetus koos uue pen`iga, 8mm- Humulini omal vahetan tihedamini,millegip�rast tundub selle n�el t�itsa n�ri p�rast 3-4 s�stimist. anon��mne\npunktid jagunevad siis j�rgmiselt, minu tutvatele 4 punkti, minule veel mitte tutvatele 2 punkti. t�nan t�helepanu eest.\nTere armas inimene, milliste n�eltega Sina siis s�stid ja kui tihti n�elu vahetad?\n#1232027.05.2005 13:30tere haige inime\nsystin ennast tavaliste 8 mmiste n�eltega ning vahetamis tihedus oleneb sellest kui tihti�nnestub pihta saada taskus vedelevale kolale, a la pangakaardid, peenraha, muidu aga koos ampulliga.mind ennast hakkas j�lle huvitama seik, et mida tarka haige inime selle infoga peale hakkab.\n#1232127.05.2005 13:34Noh, kuna tundsin ennast s��di teema k�rvalekallutamises, siis �ritasin v�ikestviisi selle �igele rajale tagasi j�lle juhtida.\nK�ike ilusat Sulle ja r��msat meelt.\n#1233228.05.2005 01:18Kommentaaridest kumab selgelt l�bi 2 poolust: pika staa�iga diabeetikud vahetavad n�elu harvem ja l�histaaziga tihemini. Ja muidugi arvavad enamuses pikastaazilised �htemoodi, sest nende diabeetikutest s�brad on tihtipeale nende kunagised haiglakaaslased ja ka m�ttekaaslased. Olen ise ka �le 20 aasta diabeetik olnud ja m�istan vanemaid olijaid paremini. Samas on mul nii hea meel, et t�nap�eval haigestunud inimesed saavad startida parematelt positsioonidelt ja kindlasti ka tulevikus tervemad olla. Las siis uued vahetavad n�elu tihedamini. Kui on v�imalik, miks ka mitte. Hiljem muutuvad inimesed natuke leebemaks piirangute suhtes.\n#1233628.05.2005 21:53Mis piirangute?\nKellele piiranguid seatakse?\n#1234229.05.2005 18:27Anon��mne 01:18\nProbleem oli rohkem selles, et "t�nap�eval haigestunud inimesed" tahaksid, et nende tihedamad n�elte vahetamised, riigi poolt kinni makstaks. Kuna riigil rahalised v�imalused piiratud, siis tegid "pikastaa�ilised" ettepaneku, ribade kompenseerimise primaarsemaks lugeda, sest m�lemate tarbeks meile kindlasti raha ei anta. Mida pead silmas piirangute all? Kui n�elte v�hesust, siis v�in lisada, et vaatamata v�imalusele, iga kord n�ela vahetada, teen seda siiski siis, kui vajadus tekib ja pean kiunu n�elte �mber liialduseks. Kellel on vajalik iga kord vahetada, tehku seda, aga leidku selleks ise vahendid. Kuid jah, emade mure, et laste jaoks ei ole v�imalik, vajaliku pikkusega n�elu, apteegist osta, on k�ll m�istetav ja t�statamist v��riv probleem.\nminul ongi k�ige suurem just see probleem, et n�elu SAADA POLE...ostaks t�ishinnaga, aga pole v�imalik ometi n�elte ostmiseks P�rnust Soome hakata iga kord s�itma.\n#1234730.05.2005 10:17Hulgiladudes on n�elad olemas, n�udke apteegist, et tellimus esitataks. Apteegid on samasugune kauplus, kui iga teine ja eelk�ige m�eldud klientide soovide t�itmiseks.\n#1235830.05.2005 13:04Vabandust, eelmine!\nMillises Eesti hulgilaos on olemas 6mmst Novo-Fine n�ela?\n#1235930.05.2005 13:31t�itsa segsed.ja mina m�tlesin,et mina olen hull...\n#1236230.05.2005 15:16miks siis sina peaks hull olema?\n#1262220.06.2005 19:05Micro-Fine 5mm (0,25*5mm, Becton) n�elad on tegelikult Magnumis m��gil.\n#1263021.06.2005 10:42Kus too Magnum on?\n#1264722.06.2005 22:42Magnum on hulgiladu, kust apteegid kaupa tellivad. K�sige n�elu apteegist.\n#1268328.06.2005 17:34No nii. Kesklinna lastepolikliiniku apteegist �eldi eile, et neil pole oma 3 kuud 5mm n�elu enam sees. kuna hulgilaos polevat. Viimane kord saigi 100 tk. karbis ostetud, seet�ttu polnud kursis, ET J�LLE POLE 5MM N�ELU! No milles on asi? T�esti, tahaks karjuda MILLES ON ASI?\n#1268428.06.2005 18:31a helista Magnumisse ja k�si neilt. Ega me siin foorumis kah ei tea ju:)\n#1269429.06.2005 16:24just lasin apteekist tellida ja j�rgmine p�ev oli magnumist toodud sajane pakk ja mingi 287.00 eeku nii et on kui k�sida see oli apoteka ketti apteek\n#1269529.06.2005 16:24Tea, kas m�nedes apteekides m��jad (v�i kuidas neid iganes nimetatakse) l�bim��gi pealt lisatasu ei saagi? Tundub nii, sest m�nda asja k�sides vaadatakse Sulle �nnetu n�oga otsa ja �eldakse: "Ei ole. Me peame siis tellima." Tobe ju. Muidugi peate tellima, kui pole. Kuidas siis teisisti. Aga see tundub v�ga t�likas olevat nende jaoks, et haigetele rohtu m��a. M��ks hoopis k�hasiirupeid, vitamiine ja muid hirmkalleid paljureklaamitud k�sim��gi ravimikesi, vot selle peale ollakse meistrid. Iga uue siirupi kohta oskavad nad sulle pika jutu selle kasulikkusest maha r��kida. Aga kui ma tahan osta insuliini kolbampullides, mitte �hekordsete penidena, siis ei saa nad aru, mis need veel on. V�i nt, mina tellin testribasid 300 (lapse soodustuse jagu) aga nemad tellivad mulle ainult 250, sest rohkem ei olevat ette n�htud. N�eltega on sama lugu, apteeker teeb k�siva n�o: "Kas teile siis neist 5-st ei j�tku v�i?" Tobe ju, muidugi ei j�tku. N�elu tellides, esimest korda telliti mulle 2 karbi asemel kaks kotikest - 20 tk. Vot sihukesed lood. Elasin veits end v�lja siin, sest just t�na olid mulle valed testribad tellitud ja j�lle jama, et n��d nad peavad siis tagasi saatma ja �mber vahetama, aga see pole minu probleem. Apteek on �ri�hing ja saab m��gist kasumit. Las siis m��b ja tellib �igeid asju kui tahab m��a ja teenida.\nS�naga, apteekrid v�iksid palka saada ka l�bim��gi pealt, siis nad ehk pingutaks rohkem.\n#1269629.06.2005 16:25OOO, see ju p�ris normaalne hind.\n#1270029.06.2005 21:10J�geva polikliiniku apteegis on juba pikemat aega m��gis 0,5mm Micro-Fine n�elu. Kunagi k�sisin lapsele ja kohe telliti. Millegi p�rast olen aga ainuke, kes neid soovib. �lej��nud ostavad k�ik 0.8mm n�elu. Ja hind on ka odavam, kui Tartus. See vist oli n��d reklaam. T�nni ema.\nMinu arusaamist m��da on �ldse enamik inimesi sellise ellusuhtumisega, et oma m�istust ei vaevuta kasutama...t��d tehakse nii, et mis ette antud, see tehakse �ra, aga et ise natuke m�tleks - no ei...\naga selle peale kulutatakse suurem osa t��ajast, et oma �igusi n�uda...selle koha pealt osatakse m�istust �lih�sti kasutada...\n#1270830.06.2005 10:03Hulgifirmas Magnum Medical on 5 mm Micro Fine n�elad j�tkuvalt saadaval. Paluge apteegil neid tellida, sest kahjuks otse osta ei ole diabeetikul v�imalik.\n#1271030.06.2005 12:03huvitav... mina olen seda apteekrite �nnetut n�gu tellimise-jutu juures t�lgendanud pigem nii, et "kui kahju, et me ei saa teid kohe aidata, vaid peame tellima ja sellega l�heb aega". Pigem rahustan mina neid, et pole viga, eks ma ootan paar p�eva.\nSorri, elasin ka end v�lja, palun mitte isikliku r�nnakuna v�tta. P��dsin vaid sama situatsiooni teise m�tta otsast vaadata.\n#1273803.07.2005 23:52hei Maie, �ra virise. Apteegid ongi �ri�hingud. Kui Sulle m�ni konkreetne proviisor leti taga ei meeldi, n�ua juhatajat ja tee talle lihtlausetega oma probleem selgeks. Niisuguses urkas nagu Eesti peabki k�iki asju tellima, laos pole neil tuhkagi.


Eestlased paistavad Euroopas silma pangakaartide kasutamise poolest - Majandus\n25. aprill 2018, 12:33\nEuroopa Keskpanga uuringu järgi kasutatakse müügikohtades maksmisel Eestist veel vähem sularaha vaid Madalmaades.\n2018. aasta esimeses kvartalis võtsid eraisikud Eestis iga päev sularahaautomaatidest välja keskmiselt 7,7 miljonit eurot ja kaardiga maksti päevas keskmiselt 11,3 miljoni eest.\nSularaha ja pangakaardi kasutamise statistika on euroalal riigiti väga erinev. Kui Malta elanikud teevad 92 protsenti oma ostudest sularahas, siis eestlased kasutavad müügikohtades makseid tehes sularaha vaid 48 protsendil juhtudest. Peale Malta on sularaha populaarne veel Kreekas ja Hispaanias, kuid kaardimakseid armastavad lisaks eestlastele ka Soome ja Madalmaade elanikud.\nSularahaautomaatide arv on Eestis viimase kümne aastaga viiendiku võrra kahanenud, kuid automaadist sularaha väljavõtmise tehingute arv on selle ajaga vähenenud veel rohkem ehk 31 protsenti. Sularahaautomaatide käive aga on suurenenud 15 protsenti, mis tähendab, et inimesed võtavad korraga välja suuremaid summasid. 2009. aastal võtsid eraisikud Eestis korraga välja keskmiselt 56 eurot, kuid selle aasta esimeses kvartalis juba 94 eurot.


Suvi tuleb nädala lõpuks tagasi (15.07.2019 17:54)\nIlma ülevaade 15.07.19 –22.07.20199\nTeisipäeva (16.07) ööks liigub Ahvenamaa kohale madalrõhkkond ja selle kaguserv laieneb üle Eesti. Tihedam pilvemass ja sajuala katab Saaremaa ja Hiiumaa ning hommikuks jõuab mandri lääneserva, võib äikest olla. Lõuna- ja kagutuul tugevneb saartel ja läänerannikul puhanguit 15 m/s. Päevaks kaldub madalrõhkkond Stockholmi lähistele ja selle haardes on meie ilm vihmahoogude ja äikesega. Lääne- ja ka Kesk-Eestis on sajuhood tihedamad ja sagedasemad, Eesti idapoolses osas on üksikuid vihmahooge. Tuul puhub idakaarest, saartel läänekaarest ja on ennelõunal puhanguti tugev, pärastlõuna on rahulikum. Õhutemperatuur öösel 9..13, rannikul kuni 15, päeval 16..20, Ida-Eestis kuni 22°C.\nKolmapäeval (17.07) taandub madalrõhkkond üle Läänemere ja Läti kagusse ja selle äärmine põhja- ja loodeserv katab Eesti. Öösel on sajuhooge harvem, päeval arenevatest rünksajupilvedest on hoovihma võimalus uuesti võrdlemisi suur, võib olla äikest. Puhub mõõdukas ida- ja kirdetuul, põhjarannikul võib puhanguid 12 m/s olla. Õhutemperatuur öösel 10..14, päeval 17..22°C.\nNeljapäevaks (18.07) koondub madalrõhkkond Venemaa lääneosa kohale ja selle läänepoolne serv katab Eesti. Öö on suurema sajuta, päev kohatiste vihmahoogudega. Tuul puhub põhjakaarest ja on mõõduka tugevusega. Õhutemperatuur öösel 9..14, päeval 20..23, meretuulega rannikul kuni 18°C.\nReedel (19.07) madalrõhkkond eemaldub ja tõusva õhurõhu foonil on öö selge ja kuiv. Päeval lisandub pilvi eelkõige Ida-Eestisse ja seal on ka vihma võimalus suurem. Puhub mõõdukas põhja- ja loodetuul. Õhutemperatuur öösel 10..15, päeval 18..23°C.\nLaupäeval (20.07) jätkub õhurõhu tõus. Öö on lääne pool selge, ida pool on pilvi, millest öö hakul võib veidi sadada. Päev püsib lääne pool selgemana ja sajuta, Ida-Eestis võib kohati hoog vihma tulla. Puhub võrdlemisi nõrk läänekaare tuul. Õhutemperatuur öösel 11..16, päeval 20..25°C, meretuulega rannikul on jahedam.\nPühapäev (21.07) on kõrgrõhuharja mõjul selge, kuiva ja võrdlemisi rahuliku ööga. Päev on pilverünkadega ja suurema sajuta, üksnes õhtupoolikul pole välistatud üksik kerge vihmahoog. Tuul on nõrk. Õhutemperatuur öösel 10..15, päevaks lisandub sooja ning termomeetrinäidud tõusevad 22..26°C-ni, meretuulega rannikul kuni 19°C.\nEsmaspäeval (22.07) laieneb Skandinaaviasse madalrõhkkond ja selle serva mööda kannab edelavool Eesti poole nii soojust kui niiskemat õhku. Kohati võib veidi vihma sadada. Lõunakaare tuul veidi tugevneb. Õhutemperatuur öösel 12..16, päeval 22..27°C, meretuulega rannikul kuni 20°C.