Töövarjuprojekt: Eralasteaed Naba Euroopasse õppima: märts 2018\nTöövarjuprojekt: Eralasteaed Naba Euroopasse õppima\n"Töövarjuprojekt: Eralasteaed Naba Euroopasse õppima" (01.09.2017 - 31.06.2019) viib Erasmus+ rahastuse toel kahe õppeaasta jooksul 3 Naba lasteaia õpetajat töövarjunädalale erinevatesse Euroopa riikidesse. Projekti käigus võtavad õpetajaid vastu Martinniemi lasteaed Soomes, lasteaed Petar Pan Horvaatias ja Mežmalina lasteaed Lätis. Siin blogis saate olla osa Naba õpetajate reisiseiklustest ja õppimiskogemustest. Head teed!\n5.päev. Martiniemen Päiväkoti\nViimane päev möödus asjalike koolieelikute rühmas. Hommikuringis selgitas õpetaja lastele põhjalikult, kuidas nad täna endale erinevad ülesanded saavad ja kuidas neid täpselt teha. Nende rühmas oli põrandale juba varem kleebitud värvilised ringid ja seekord olid osade ringide peal numbrid 1-5-ni. Igal lapsel oli oma täring ja ta liikus mööda neid ringe vastavalt oma täringu numbrile. Viskas täringut nii kaua, kui jäi mõne numbri peale ja seejärel asus vastava numbriga ülesannet lahendama. Täna oli teemaks kella tundmine ja lisaks ka näiteks keerulisema pusle kokkupanek, kuna lapsed ei pidavat enam ise väga tahtma puslet kokku panna, kuna see on vanaaegne. 😁\nÜks tüdruk lahendas ülesannet ja ütles: "See on helppoa kuin heinänteko!" ehk siis "See on lihtne kui heinategu!". Aga jäi siis mõtisklema... "Miks ma nii ütlesin? Ma ei oska ju heina teha..." Ja muigas kavalalt.\nHiljem meisterdasid lapsed ka saabuvate ülestõusmispühadega seoses erinevaid loomi, lõikasid, kleepisid paberitest tibusid ja mune.\nLasteaia seintel ringi vaadates märkasin pabereid, mis pakkusid kohe huvi. Näiteks oli ühe seina peal terve ports samasuguseid pabereid ja kõigil kellegi allkirjad all. Kui nende kohta küsisin, tuli välja, et need on kõikide selle maja õpetajate poolt väljamõeldud ühised väärtused ja kokkulepped, millest kõik lubavad kinni pidada suheldes üksteisega, tehes oma tööd jms.\nVälisuste juures oli ka vanemate jaoks kirja pandud lasteaia põhimõtted pea iga valdkonna kohta!\nJa nii saigi minu nädal siin Oulus otsa! Oli väga põnev aeg täis uusi kogemusi, sõbralikke nägusid ja kihvte avastusi nii lasteaia kui ka soome elu kohta.\non märts 23, 2018 Kommentaare ei ole:\n4.päev. Martinniemen Päiväkoti\nNägin unes, et jäin Martinniemi bussist maha. Ärkasin selle peale üles. Kell oli 6.30. Täitsa õige aeg ärkamiseks!\nTänase päeva veetsin lasteaia keskmise vanusegrupiga - 3-5-aastaste lastega. Alustasin hommikut ühes rühmas, kus kasutatakse aktiivselt suurt puutetundlikku ekraani erinevate arendavate mängude mängimiseks. Lapsed näitasid mulle oma lemmikmängud ette ja siis lõpuks (!) sain ise mängima. Mänge oli palju - sudokud, pusled, doominod, kujundite ära tundmine, poeskäigu õppimine, rahatähtede tundmine jpm. Kogu see kaadervärk tegi loomulikult ka huvitavaid helisid ja andis sellega palju juurde.\nÕhtupoole liitusin teise rühmaga, kus töötab ka lasteaia ainus meesõpetaja. Kui mõned naisõpetajad hoidsid pigem tagasihoidlikult omaette, siis tema oleks nagu kohe oodanud, millal saab kõiki põnevamaid materjale tutvustada ja nippe jagada. Ta näitas mulle mitmeid soome internetilehekülgi, kust saab hästi pilte või muid vajalikke materjale välja printida. Selle rühma lapsed võtsid mind kiiresti omaks ja nii sain ma palju laste vabamängudes osaleda ja soome keelt "puhuda".\nKuna sellel lasteaial on käsil palju erinevaid projekte, siis alles eelmisel nädalal lahkusid mõned Erasmuse tudengid ja ajapikku oli õpetajate koosolekuruumi kogunenud palju erinevaid šokolaade ja meeneid. Lepiti kokku, et need jagatakse loosi abil ära ja jälle oli lastel pooleks tunniks põnevat tegevust - valisid nimesid ja jagasid maja peal õpetajatele kingitusi laiali.\nPeale üht projekti saatsid välismaa tudengid lasteaiale QR-koodiga ülesande (nt isetehtud mäng internetis loomajälgede ära tundmisest) ja kui nemad saatsid vastu ka, hakkas neid lumepalliefektina tulema. Põnevust nii täiskasvanutele kui ka lastele.\nKiire viis legode kokku panemiseks\nVeel on väärt mainimist, et siin lasteaias on võrratult head söögid! Ja minu rõõmuks kõik laktoosivabad! Seda Eestis juba tihti ei juhtu. Soomes võib kergelt hulluks minna - Prismas oli u 30 erinevat laktoosivaba jogurtit! Rääkimata kõikidest muudest toodetest. 😁 Eestis on nii, et kui see üks maitse tüütab ära, võtad selle teise...\non märts 22, 2018 Kommentaare ei ole:\n3.päev. Martinniemen Päiväkoti\nTänase päeva veetsin rühmaga, mille lapsed vahetuvad iga päev ja vahel ka päeva keskel. Hommikuses vahetuses olid lapsed koos oma vanematega ja õhtuses vahetuses uued lapsed vanemateta. Päev algas hommikuringiga, kus lapsed pidid vihjete järgi ära arvama, mida täna tegema hakkame. Neil oli seal üks tegelane nimega Martin, kellel oli kokamüts peas ja põll ees. Mängisime teatraalset küpsetamismängu ning laulsime vastavat laulu. Hiljem küpsetasimegi jänesesaiakesi või siis ükskõik millise muu kujuga loom lastel välja tuli. See rühm võtab ise oma lõunasöögi karbikestega kaasa ja viibivad seal kokku 3 tundi.\nHirmus maitsvad tulid!\nTeise vahetuse lastega läksime kõigepealt metsa 1-tunnisele matkale. Matkal tegime peatusi - ühes otsisime orava jälgi ja laulsime oravalaulu, teises mängisime karu talveuinakumängu, kolmandas ronisime tõsiselt paksus lumes ja murdunud puude otsas, tegime lumeingleid ja karukoopaid ning lõpuks keerutasime suurest lumemäest alla. Mina mäletan sellist kogust lund viimati 90-ndatel aastatel. Hiljem said lapsed toas erinevaid pesasid valida ja ka oma sööki süüa. Ka see rühm on lasteaias kokku kolm tundi.\nJa nüüd infotund muude faktidega:\nMõnikord kutsutakse rühma, kus lapsed on koos vanematega, näiteks keegi meditsiinitöötaja rääkima esmaabist või logopeed, kes annab häid näpunäiteid toetamaks lapsi keeleliselt.\nLasteaias on ka üks rühm, kes viibib lasteaias 3 tundi ja on kogu selle aja õues. Söövad, mängivad, õpivad värskes õhus!\nÜks hea idee: Kui meil on ka tihti laste kappide peal lapse pilt, siis neil on lisaks teisel pool ka pilt lapsest tagant poolt. Kui teda pole veel tulnud või on juba ära läinud, siis pööratakse see tagurpidi ja sõbrad lasteaias saavad vaadata, kes on kohal ja kes mitte.\nGarderoobis on noorematele lastele piltidena riietumise järjekord - mida kõigepealt panna ja mida hiljem.\non märts 21, 2018 Kommentaare ei ole:\n2.päev. Martinniemen Päiväkoti\nTäna läksin varem lasteaeda, sest seal hakkavad tegevused tavaliselt pihta juba 8:30. Tänase päeva veetsin lasteaia kõige pisematega (1-3-aastased). Alustasime hommikut tõelise muusikapeoga, tegime kordamööda kohaliku õpetajaga erinevaid laule ja pillimänge. Neil oli lastega väga hea süsteem selle jaoks, mis järjekorras, mis mäng või laul tuleb - üks kotike, kus olid sees sildid erinevate laulude nimedega ja lapsed said kordamööda käia sealt silte välja võtmas.\nSeejärel läksime lastega õue. Kõigil vanusegruppidel on erinevad aiad ja erineva raskusastmega ronimistorud ja muud atraktsioonid. Laste lemmikuteks tegevusteks olid täna üksteise otsa liugu laskmine, lume söömine ja lihtsalt rippumine. 😊\nSisse minnes pistis üks laps mulle raamatu kätte ja ütles: "Lue minulle!". Ega mul muud üle ei jäänud kui soome keeles Muumidest lugeda. Lõunasööki oodates kasutas õpetaja sama meetodit, mida meie Naba lasteaias ka mitmel puhul kasutame - "Käsi lähevad pesema/järjekorda lähevad need lapsed, kellel on triibulised püksid!", "Nüüd need, kellel on sinist värvi riietes!". Lõunasöögi ajal sain teada huvitavaid fakte:\nLapsed saavad joogiks alati, igal päeval ja kõikide söögikordade juurde rasvatut piima.\nPeale igat söögikorda antakse neile ksülitooliga "kommi", et hambaid tervena hoida.\nSöök valmistatakse kõrvalolevas koolis ning tuuakse autoga lasteaeda.\nLapsed söövad lasteaias lõunasööki mitmes erinevas ruumis vahemikus 10.30-12.00 - palju varem kui tavaliselt Eesti lasteaedades, kuna nad tulevad palju varem lasteaeda.\nNooremad lapsed magavad kahes erinevas ruumis. Ühes pandi käima vaikne klassikaline muusika ja teises laulis õpetaja 5 minutit unelaule. Kõik lapsed jäid kohe magama. Voodite süsteem on neil ka huvitavalt lahendatud. Voodid asuvad nö. kappides ja need saab magamise ajaks sealt välja tõmmata. Mänguajal pole need ees segamas ja ei võta üldse ruumi.\nVoodid on kappides peidus\nKuna kõik õpetajad maja peal on väga avatud ja jutukad, olen saanud ka lisaks palju huvitavat infot.\nLasteaias on üks rühm lastele, keda on vaja vaid 2 korda nädalas hommikupoolikuks lasteaeda tuua. Lapsi on seal igas vanuses ja iga päev on erinev seltskond. Nendega tegeletakse u 4 tundi ja siis tulevad lapsevanemad järgi. Ühel päeval nädalas on hommik koos lapsevanematega.\nSoome haridussüsteemi järgi on igal koolieelikul võimalus käia igal tööpäeval 4 tundi tasuta nö. eelkoolis. Sinna sisse kuulub ka söök ja kogu õppetegevus.\nSelles konkreetses lasteaias ei ole nädalakavasid lapsevanematele nähtaval kuju. Õpetajad lepivad omavahel küll enamvähem kokku, mida teevad, kuid need on pigem üldised mõtted. Nad on läinud seda teed, kuna väga täpse ja konkreetse nädalakava korral hakkasid lapsevanemad tegevuste järgi valima, kas tuua laps sel päeval lasteaeda või mitte.\nMartinniemen Päiväkoti lastel on kombeks minna palmipuudepühal (sel aastal 25.märtsil) oma sõprade ja sugulaste uste taha kaunistatud okstega terveks aastaks õnne soovima ja selle eest šokolaadi saama.\nLisaks lasteaia juttudele tahaksin Teid harida ka bussiliikluse osas. Bussid tulevad Oulus alati täpselt õigel ajal kohale - linna keskel on peatustes isegi ekraan kaardiga, mis näitab reaalajas, kus kohas mingi buss parasjagu on. Bussipeatuseid on vähemalt Oulu lähistel väga tihedalt. Siin lehvitatakse 3 juhul:\nKui tahad bussi peale saada, pead peatusest kindlasti lehvitama. (Mulle, tagasihoidlikule eestlasele on see veel veidi raske...)\nKui buss sõidab mööda ükskõik millisest teisest bussist, siis alati lehvitavad nad teineteisele sellise veidi uimase liigutusega.\nKui tahad bussist maha minna, pead kindlasti nuppu vajutama ja bussijuht lehvitab sulle eest.\nSiseneda saab bussi ainult esimesest uksest ja igaüks saab bussijuhilt isikliku tervituse. Kui võrdlen kogu seda süsteemi Eesti omaga, on soomlased ikka väga sõbralikud, julged ja viisakad meiega võrreldes.. 😄\non märts 20, 2018 Kommentaare ei ole:\n1.päev. Martinniemen Päiväkoti\nOlen Johanna-Maarja Serva ja töötan Eralasteaed Nabas muusikaõpetajana. Jagan teiega nädala jooksul oma kogemusi ja mõtteid Soome elust ja lasteaiast.\nSaabusin eile Oulusse. Tutvusin linnaga ja elasin sisse - üsna kiiresti said tänavad selgeks ja esmamulje linnast on armas ja praktiline. Tutvusin kohaliku tuntuima tegelase "toripoliisiga" ja vaatasin kõik kohustuslikud vaatamisväärsused üle. Kõige rohkem jäävad mulle meelde rootsipunased lumega kaetud turumajakesed ja Oulu katedraal, kuhu sattusin juhuslikult - astusin sisse, kuna kuulsin imeilusat laulu.\nTäna hommikul läksin bussi peale, et sõita 50-minuti pikkune teekond Martinniemen Päiväkoti juurde. Uurisin bussijuhi käest, et kas ta võiks mind veidi aidata ja öelda, millal peaksin maha minema. Bussijuht tegi veidra grimassi ja ütles, et ta proovib. Usaldasin rohkem ennast ja oma kaarti ning bussijuht sai ka tänu mulle teada, kus lasteaed asub. Bussipeatused olid kõik lihtsalt suured lumehanged, kollane post keskel. Kui bussijuht midagi väljujatele soome keeles pomises, kujutasin ette, et see võis vabalt olla: "Hüppa hange!", sest muud võimalust seal väljaminekuks tõesti polnud. Aga ilusad on need lumeväljad küll, ei saa vinguda!\nLasteaeda sisenedes nägin kohe, et see on üks rõõmus lasteaed, sest kõik, keda nägin, lihtsalt särasid! Kohe tutvustati mulle kogu maja (mis on päris suur ja sopiline) ja kõiki töötajaid ning lapsed olid väga julged uudistajad ja jutustajad. Lasteaias on lapsed jaotatud kolme erinevasse vanusegruppi - kuni 3-aastased, 3-5-aastased ja koolieelikud. Esimesel päeval sain palju infot ja toon siin mõned huvitavamad mõtted ja avastused välja.\nLasteaias on 1 meesõpetaja, kelle üle nad on väga uhked!\nLasteaias pole eraldi muusika- ja liikumisõpetajat (õpetajad viivad ise läbi), ainult õuetegevuste jaoks on eraldi inimene.\nLasteaias on olemas üks eripedagoog, kes tegeleb kõigi laste omapärade ja erivajadustega kui vaja. Suhtleb lastega ja selgitab välja, kas kellelgi oleks vaja keelelist, sotsiaalset, emotsionaalset jms tuge. Kui on rohkem konkreetset abi vaja, "tellitakse" riigi poolt spetsialist ning lapsevanem teeb otse temaga koostööd. Hea on see, et abisaamine toimub lasteaias, mitte vanemad ei pea eraldi last kuskile viima.\nLapsed saavad kõiges kaasa rääkida ja õpivad tarku otsuseid tegema - kas siis nädalateemat või tegevusi valides või otsustades, kelle kõrval nad söögilauas istuvad jms.\nVäärtuste ja sotsiaalsete oskuste õppimine on lasteaias kõige olulisemal kohal. Kui lapsed saavad augustis kokku, siis tutvutakse pikalt üksteisega ja räägitakse sellest, kuidas olla hea sõber. Koos lastega mõeldakse ja pannakse kirja reeglid, millega kõik nõustuvad. Õpetajad üritavad ise alati eeskujuks olla ka oma käitumises ja suhtlemises.\nIgas rühmas on olemas pliit, ahi, külmkapp, kööginurk ning erinevad väikesed ruumid, kuhu saab hästi pesasid tekitada, uksed käivad kinni ja üksteise segamist, lärmi on väga vähe.\nLasteaed on avatud 6.30-17.00. Enamus lapsed olid täna kell 15 juba koju läinud. 😮\nKorra nädalas saab kogu rühmameeskond kokku ja paneb nädalateema paika vastavalt laste hiljutistele huvidele. Kui lapsed küsivad ja uurivad orava kohta, siis räägitakse ja õpetataksegi kõike selle kaudu. Kuu kaupa pannakse paika vaid suuremad eesmärgid - näiteks mõndade tähtede või numbrite õppimine.\nSain täna osaleda ka meeskonna koosolekul, kuhu oli kutsutud lastekaitsetöötaja rääkima uutest seadustest ja sätetest seoses lastekaitsega - millal, kuidas, kellele peab teatama, kui õpetajad märkavad, et lapsel pole kodus kõik päris korras. See võib olla lapse kahtlane lause, kui laps tuleb tihti lasteaeda määrdunud või katkiste riietega, kui laps on kogu aeg väsinud, kui laps ütleb, et kodus ei antud hommikusööki, kui on vägivallakahtlus jne. Igal juhul on lasteaiaõpetajad kohustatud sellest teatama nii lastekaitsetöötajale kui ka lapsevanemale. Väga tähtis on lapsevanemale selgitada, et see ei ole rünnak või süüdistus lapsevanema pihta, vaid õpetaja siiras mure lapse pärast ning kui perekonnas on päriselt probleeme, on mitmeid inimesi ja asutusi, kes on valmis igakülgselt toetama ja aitama.\nKäisin lastega täna ka õues lumehangedes mängimas - õpetajad ütlesid ise ka, et sellist lumerohket talve pole ammu olnud. Kuna oskan lasteaialaste tasemel soome keelt, küsisid koolieelikud tüdrukud minu käest vähemalt 50 soomekeelse sõna eestikeelseid vasteid ja neile tegi see lausa nalja, kui sarnased me keeled on. Lubasid minna koju vanematega eesti keeles rääkima.\nTänaseks kõik, homme jälle!\non märts 19, 2018 1 kommentaar:\nPõgusalt Eralastaed Naba esimesest Erasmus+ õpirändeprojektist\nTere tulemast lugema ja kaasa elama Eralasteaed Naba esimesele õpirändeprojektile "Töövarjuprojekt: Eralasteaed Naba Euroopasse õppima", mis viiakse ellu Erasmus+ programmi toel!\n"Töövarjuprojekt: Eralasteaed Naba Euroopasse õppima" (01.09.2017 - 31.06.2019) viib kahe õppeaasta jooksul kolm Naba lasteaia õpetajat erinevatesse Euroopa lasteaedadesse töövarjunädalale. Projekti käigus külastavad osalejad Martinniemi lasteaeda Soomes, Petar Pani lasteaeda Horvaatias ja Mežmalina lasteaeda Lätis.\nProjekt on ellu kutsutud, et aidata kaasa Naba lasteaia terviklikule arengule ning õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tõstmisele. Selleks on projektil kaks suurt eesmärki:\nõppida välismaa kollegidelt (avardada õpetajate silmaringi; saada kasulikke kontakte Euroopas; koguda teadmisi ja häid ideid Naba huvivaldkondades, milleks on õuesõpe, projekt- ja avastusõpe, tervisedendus, väärtusarendus, õpetajate jõustamine ja enesehoid);\nmotiveerida ja tunnustada Naba õpetajaid (võimaldada professionaalselt ja isiklikku arengut, tõsta õpetajate ja õpetamise taset/kvaliteeti, jõustada osalejaid).\nLisaks töövarjunädalatele kuuluvad projekti tegevuste juurde MLA Viimsi Lasteaiad õpirändekogemuse jagamine Naba töövarjutajatega, loovesitluseld kolleegidele iga toimunud töövarjunädala kohta, töövarjunädalatest inspireeritud tegevused lastega ning projekti kajastamine erinevates kanalites.\nTöövarjuprojekti tulemusena on Naba pedagoogiline meeskond ühe silmi avardava kogemuse võrra rikkam. Kolm õpetajat on saanud värskeid ideid, tutvunud põnevate meetoditega ning jaganud neid oma Naba kolleegidega. Naba kollektiivne silmaring on laienenud ning lasteaed on saanud uusi kontakte. Naba lapsed saavad mängida uusi lõbusaid mänge, mida õpetajad töövarjureisidelt kaasa toovad. Naba vanemad saavad juurde kindlust õpetajate pühendumuse ja arenguvalmiduse osas. Naba on inspiratsiooniallikaks ning jagab oma kogemust teiste lasteaedadega.\nTöövarjuprojekt Naba esimese rahvusvahelise projektina on seemneks tulevikus jätkuvale rahvusvahelisele koostööle maailma lasteaedadega. Üks riikideülene projekt (MLO - Moving and Learning Outdoors) on juba praegu käsil.\nLähipäevil saate aga lugeda juba esimese Naba töövarjutaja seiklustest - kes see on ja kuhu ta läheb, jäägu üllatuseks! :)\non märts 15, 2018 Kommentaare ei ole:\nSildid: erasmus+, horvaatia, lasteaed, lasteaiaõpetaja, läti, reisimine, soome, töövari, õpiränne, õppimine\nEralasteaed Naba Tallinnas\nLasteaed Petar Pan Horvaatias\nMartinniemi lasteaed Soomes\nMežmalina lasteaed Lätis\nTeema Lihtne. Teemapiltide allikas: sasimoto. Toetab Blogger.


Mõned põhjused, miks EKRE on valitsuses hea, ja paar (lisa)põhjust, miks ei ole - MIHHAIL LOTMANI KODULEHEKÜLG\n8/21/2019 12:13:03 am\nVastandumises on nad väga osavad, aga ametialaselt käpardlikud. Kujutame ette tulemust kui president või opositsiooni juht oleks öelnud, et helmed on oma tegevuses usukumatult saamatud. Mida nad ju faktiliselt olid. Oi seda raevu ja uusi ämbreid.\nAga ootan juba järmisi helmete (perek daltonid) seiklussaateid uudistekanalite vahendusel, popkorn praksub. Kas Jürist saab Lucky Luke?\n8/22/2019 04:51:51 am\nkogu aeg räägivad sama asja


?Vastu panna viimase meheni!? — Sirp\n?Vastu panna viimase meheni!?\nMälestused lahingutest Saaremaal 1941 ? 1945 HALTEN BIS ZUM LETZEN MANN. DER KAMPF UM ÖSEL. ERINNERUNGEN AN DIE JAHRE 1941 ? 1946. Saaremaa muuseum, 2004.\n?Lihula sõda? ning sellest alanud tants monumentide ümber on teenimatult tähelepanu alt välja jätnud mitmed II maailmasõja lahinguid kajastavad trükised, mis on viimase aasta jooksul vaikselt ilmunud. Üks neist on Saksamaal Büsumis Ösel 1941 ? 1944 huviklubi poolt välja antud mälestusteraamat lahingutest Saaremaal. Koostajate kinnituse kohaselt poleks saanud toimuda Saaremaa muuseumi ja eriti Raul Salumäe lahke abita. Huviklubi Ösel 1941 ? 1944 ühendab II maailmasõja ajal Saaremaal Saksa armees võidelnud mehi ja nende omakseid ning on käesoleva raamatu näol oma tegevusest vägagi nähtava jälje maha jätnud.\nKoostajate kinnituse kohaselt oli kogumiku koostamise motiiviks anda senisest objektiivsem ülevaade II maailmasõja lahingutest, laskudes selleks tavalise ülevaate tasemelt üksikvõitleja tasemeni. Kogumikus soovitakse näidata Saksa sõdureid sellistena, nagu nad olid, üritades vastata ka küsimusele, kas tegemist oli tõesti sõjakurjategijatega. Kindlasti mälestab kogumik ka kõiki Saaremaa lahingutes langenuid, eriti kuna paljude nende nimed on tänaseni teadmata.\nKuigi kogumiku sissejuhatuses on mainitud, et see sisaldab mälestusi nii 1941. aasta kui 1944. aasta lahingutest Saaremaal, puudutatakse enamasti 1944. aasta sündmusi. 1941. aastast on vaid katked eesti keeleski avaldatud Hans-Eberhard Brossoki sõjamälestustest ning Hans H. Hankeri meenutused lahingutest Muhus, Saaremaal ja Hiiumaal 1941. aastal. 1944. aasta lahingute mälestustele on aga lisatud veel mitmeid dokumente, nagu näiteks Saaremaa lahingute ajal kirjutatud kirju kodustele, ülevaade poja reisist Saaremaal siin langenud isa haua otsingul ning mälestuskatke saksa sõjavangidest Kuressaares 1946. aastal.\nLaskumata pikemasse ülevaatesse raamatus kirjutatust, tuleks siiski märkida, et tegemist on äärmiselt huvitava materjaliga. Eesti lugejale on kättesaadavad paljud Eesti Laskurkorpuse ridades võidelnud meeste mälestused, nõukogudeaegsetele meenutustele on viimasel ajal lisandunud ka arvukalt autentsemat materjali. Tehumardi öölahing on Eestis omandanud sedavõrd legendaarse kuulsuse, et sellele pühendas Saaremaa õlletehas koguni oma eriti kange õllesordi. Sellest kogumikust on huvilisel võimalik leida mehe mälestused, kes juhtis läbi laskurkorpuslaste kolonni omade juurde öösel läbi murdvat saksa võitlusgruppi. Rüütliristi kandja Klaus Ritteri mälestused annavad hea pildi, kuidas tal õnnestus hakkama saada võimatuna tundunud ülesandega ehk tungida oma vastase tagalasse maha unustatud võitlusgrupiga läbi punaväe ridade omadeni.\nEestlastele traagilistest lahingutest kirjeldatakse mälestustes veel kaotuserohket Vintri dessanti, aga ka muid lahinguid, mis senise tihedalt asutatud Sõrve poolsaare tühjaks ja laastatuks jätsid. Hitler oli keelanud Sõrve evakueerimise ning andnud vägedele käsu siin viimse meheni vastu panna. Götterdämmerung?i ihalev Hitler lootis, et Sõrvest kujuneb uus Stalingrad, seda küll selle vahega, et Sõrves kõik mehed tõepoolest ?kangelaslikult? hukkuksid ega end vangi ei annaks.\nSelline hullumeelsus viis veriste lahinguteni. Sakslastel polnud lihtsalt kuskile taanduda ning nii panid nad mitmekordses ülekaalus punaväele meeleheitlikult vastu. Väga huvitav materjal on raamatule lisatud sõdurite kirjad. Neist ei õhku enam mingit võitlustahet ega isegi huvi tuleviku vastu, peamine on vaid lootus, et saaks see kõik ükskord ometi otsa.\nNing kuigi lõpuks jõudis kätte hetk, mil armeedegrupp Nord juhataja kindral Schörner omavoliliselt käsu andis Sõrve maha jätta, oli mehi selleks ajaks nii ühel kui teisel poolel arvukalt langenud. Sõrve tuletorni juures oma üksuste laevadele laadimist juhtinud 9. grenaderirügemendi hauptmann, hilisem Saksamaa Liitvabariigi president Richard von Weiszäcker võis olla õnnelik, et paljudel meestel õnnestus tänu sellele käsule pääseda. Paljud jäid aga igaveseks Sõrve mulda.\nKui millegi kallal nimetatud kogumikus norida, siis liig lühikese ajaloolise ülevaate kallal 1944. aasta lahingutest. Pikem ja põhjalikum kirjeldus oleks lugejal paremini võimaldanud orienteeruda, millest ühes või teises mälestuses juttu tehakse. Kuid see on iseenesest pisiasi, mida tõelisel huvilisel on võimalik ajalooraamatute põhjalikuma uurimisega korvata.\nOluline on pigem see, et tegemist on ausate ja ehedate tekstidega, mis annavad sõda edasi kogu tema koleduses. Nendes mälestustes on ühelt poolt palju lihtsat kangelaslikkust, kuid samas on need ääretult inimlikud. Need mehed ei sõdinud Saaremaal ei aaria rassi ega Adolf Hitleri eest, nende peamine soov oli koju oma omaste juurde jõuda. Õnnestus see kahjuks vähestel. Seetõttu pole nimetatud kogumiku näol tegemist mitte sedavõrd mälestusmärgiga elavatele, vaid neile, kes siiamaani tundmata ja ristideta haudades kuskil Sõrve säärel puhkavad ning keda kõiki keegi koju ootas.


Maripuu vabastatakse ametist enne veebruari - Eesti Päevaleht\nMaripuu vabastatakse ametist enne veebruari\nPeaminister Andrus Ansip ei välistanud sotsiaalministri vabastamise arutamist juba eeloleval nädalal.\nPäevaleht küsis valitsuse pressikonverentsil Ansipilt, kas Maret Maripuu ametist vabastamine võib jutuks tulla juba järgmisel nädalal, nagu viitas oma blogi sissekandes Reformierakonna aseesimees Jürgen Ligi.\n"Ma põhimõtteliselt ei välista seda võimalust," teatas Ansip vastuseks, lisades, et aeg näitab. Nii eilsed sündmused kui paljud allikad andsid mõista, et Reformierakond soovib Maripuust vabaneda pigem kiiremini kui aeglaselt.\nKõige otsesemalt näitab ettevalmistuste alustamist uue ministri leidmiseks eile Maripuu ettepanekul valitsusest läbi lastud sotsiaalministeeriumi kantsler Riho Tapferi vabastamise otsus. Juhul kui esmalt oleks välja vahetatud minister, oleks täna oma kabinetist välja koliv Tapfer saanud automaatselt puutumatuse terveks aastaks.\nNimelt näeb seadus ette, et uuel ministril tuleks igal juhul terve aasta töötada ametisoleva kantsleriga, enne kui viimast saaks vabastada. Kuid sotsiaalministeeriumis lahvatanud skandaalide valguses oli selge, et niisamuti kui minister, polnud oma tööga hakkama saanud ka Maripuu poolt ministeeriumit juhtima toodud kantsler Tapfer.\nVeel paar päeva tagasi lootis Reformierakond nähtavalt rakendada strateegiat, mille järgi oleks Maripuu saanud seni põhilist kõneainet andnud töövõimetuspensionite ning puudetoetuste väljamaksmisega tekkinud probleemide lahendamiseks aega. Isegi, kui ministril tulnuks siis ametist loobuda, oleks ta saanud näidata ennast tekitatud sasipuntra tubli lahtiharutajana.\nValitsus vabastas Maripuu alluva ametist (20) 08.01.2009\nMaripuu: luban, et pensionid lähevad õigeaegselt välja (8) 08.01.2009\nKuid enam see ei õnnestu. Nüüdseks suruvad ministri lahkumisele takka iga päev ministeeriumist välja imbuvad mustmiljon uut skandaali. Nii näiteks pole pea 20 000 pensionäri andnud ikka veel teada, kuidas nad soovivad alates veebruari algusest kätte saada oma pensioni. Muutunud kord kaotatakse pensionite kojukanne ning pensionärid peavad valima, kas nende raha laekub pangaarvele, kohalike omavalitsuste kätte või tellivad nad eraldi tasu eest Eesti Posti osutatavat raha kojutoomise teenust.\nKuid vaatamata veel eile minister Maripuu poolt üle korratud lubadustele, et pensionid makstakse igal juhul veebruaris välja, milleks tema ametnikud teevad nö kadunud pensionäride leidmiseks ületunnitööd ning palgatud on isegi lisatööjõudu, tunnistavad asjaga kursis olevad inimesed seisude segadust. Tõele näkku vaadates ei leia ametnikud ka üliinimlikke pingutusi tehes kõiki 20 000 “kadunud” pensionäri üles.\nTegelikkuses nähakse ainsa pensionite väljamaksmise teena võimalust, et tuleval kuul jätkatakse vana ehk senikehtinud pensionite kojukande süsteemiga. Selle käigus “leitud” pensionäridele pakutakse siis vastavalt võimalust uuel moel pensioni kättesaamiseks kohapeal. Sellisel moel tagatakse küll pensionäridele arvatavasti raha kättesaamine, kuid sotsiaalministeeriumi ja ministri tegevusetusest tekkinud olukord, kus uus ja palju kokkuhoidu lubanud süsteem ei käivitu kiirendab ainult Maripuu langust.\nUueks ministriks Tõnis Kõiv?\nKuna nii Reformierakond ega peaminister Andrus Ansip pole sotsiaalminister Maret Maripuu osas otsuseid langetanud, ei toimu ka veel mingeid ametlikke sõelumisi uue ministri leidmiseks. Kuid kõige sagedamini mainitakse reformierakondlaste seas võimaliku uue sotsiaalministri otsingute kontekstis riigikogu sotsiaalkomisjoni liiget Tõnis Kõivu.\nEndisel pikaaegsel Paide linnapeal on kogemusi nii avaliku kui erasektori ametitega. Kõiv ütles eile siiski, et tal on juba praegu tööd palju. “Ma olen riigikogu sotsiaalkomisjoni liige, tegelen samas ka keskkonnateemadega ning kohalike omavalitsuste küsimustega. Mul jagub tööd juba praegugi,” vastas ta küsimusele, kas sotsiaalministri amet oleks huvipakkuv.\nKuigi oravaparteist kuuluvad riigikogu sotsiaalkomisjoni veel Taavi Rõivas ja Tatjana Muravjova, ei peeta nende võimalusi ministriks saada kuigi suureks.\nSotsiaalministri koha täitmise eest vastutava Reformierakonna komistuskiviks võib veel saada tõik, et oravate poliitikutest riigikogu liikmed ei pruugigi tahta vastu võtta majanduslanguses aina tülikamaks muutuvat sotsiaalministri kohta. Seepärast vaetakse erakonnas ka võimalusi leida sotsiaalvaldkonnaga tuttav spetsialist väljastpoolt poliitikute ringi.\nMaret Maripuu asemel kaotab töö ministeeriumi kantsler\nKeskerakond: valetajast sotsiaalminister tuleb vallandada\nMaripuu teadis, et süsteem ei saa valmis\nKümned tuhanded pensionärid võivad rahata jääda\nMichal: Maripuu on oma tööd hästi teinud\nMinisteeriumi fiasko täidab pensioniameti ruumid rahvamassiga


ECSC Eesti eelvoor - Persoonilood\nKirjelda ennast veidike (kui vana oled, mida ja kus õpid/töötad, millised on sinu huvid üldiselt).\nKuidas/millest tekkis huvi küberkaitse valdkonna järgi?\nMilles pead ennast küberkaitses tugevaks ja mida peaksid veel õppima?\nMöödas on Küberolümpia eelvoor, milles saavutasid koha Top 30nes. Mis tunne on?\nMis oli Küberolümpia eelvooru võistlusel kõige kergem ja mis raskem? Kuidas raskused ületasid? Kas kasutasid ka kellegi nõu või abi, et rasketest hetkedest üle saada?\nKui keegi teine soovib vastavas valdkonnas esimesi samme teha, siis mida sa talle soovitad?\n2019 aastal uurisime:\nJasper Rebane on 17-aastane õpilane Tallinnast. Teda huvitab programmeerimine, videotöötlus ja kuidas asjad on päriselt tehtud.\nJuba väga noorest ajast peale on arvutid minu jaoks väga huvitavad olnud. Juba kuueaastaselt hakkasin uurima, kuidas kirjutada programme Batch ja Visual Basic keeles, lisaks huvitas mind ka kontorivara MS Office (makrod ja animatsioonid) ja videotöötlusprogramm nagu Windows Movie Maker.\nTänaseks on erinevatest tegevustest tehnikaga kasvanud välja põhilised huvid, milles on oma koht ka küberturvalisusel, millele olen sügavamalt keskendunud viimasel kümnel aastal. Minu märkimisväärseim tulemus seni on olnud avastada CVE (turvaauk) Google Chrome-is. Lisaks meeldib mulle peale küberturvalisuse tegeleda laserite ja ka igasuguste muude väiksemate projektidega, millest ma ka YouTubei videosi teen.\nOma tugevaimaks küljeks loeksin kindlasti kastist välja mõtlemist, mis tuleb kasuks näiteks jeopardy ja steganograafia ülesannete lahendamisel. Küberolümpia eelvooru põnevaim osa minu jaoks oli ülesanne DNS Zone-ide kohta - see oli teema, millega ma polnud kunagi varem kokku puutunud, kuid väledad Googledamisoskused aitasid mul sellest, nagu ka igast teisest eluprobleemist, kergesti aru ja üle saada.\nKui küberkaitse tundub teema, mis sulle huvi pakuks, siis soovitaksin ma ette võtta OWASP-i top 10 listi ning seda uurida. Praktiliselt saab oskusi proovile panna nii Hackthebox-is kui ka meie talentide loodud https://ylesanded.targaltinternetis.ee/ keskkonnas.\nJohannes Kadak on 22-aastane tudeng, arendaja ja ettevõtja Tartust. Teda huvitab väga arvutiteadus ja majandus, ning meeldib nokitseda ka erinevate asjade kallal. Ta kirjeldab ennast kui inimest, kes eelistab pigem mingi ülesande lahendamiseks ise käed külge lüüa, kui pealtvaatajat!\nKüberkaitse on mind alati huvitanud, kuna see nõuab sellist süvateadmist erinevatest arvutiteaduse ja arvutivõrkude elementidest. Siiski on see eriala piisavalt lai ja ettearvamatu, et iga päev võib midagi uut avastada. Natuke on ka selline detektiivi tunne ka, kui CTF-võistlusele minnes on äkitselt vaja kiirkorras lahendada mitukümmend erinevat mõistatust. Selline mõistatuste lahendamine mind selle terve eriala juures tõmbabki.\nLeian, et olen ise tugevam just tiimitöö organiseerimises ja ülesannete jagamises, samal ajal suudan ka osaleda erinevates arvutisüsteemide kaitsega seotud probleemides. Rünnakupoolelt on mul veel palju õppida, kuid osade ülesannetega saan hakkama :) Olen elevil, et varsti saabub võimalus KüberNaasklis ennast põhivõistlusel proovile panna! Loodan, et põhivoorus läheb hästi ja saan oma sõprade ja tuttavatega eelmisest aastast jälle koos võistelda. Võtsin see aasta kaasa ka ühe sõbra, kellel läks eelvoorus väga hästi, ja kellega koos on võimalik põhivoorus võistelda.\nViimati kogetud eelvooru võistluse näol oli tegemist erinevate rünnaku- kui ka arvuti teadmisega seotud ülesannetega. Osa ülesannetest möödus lihtsasti, kuid viimase kahe mõistatuse lahti harutamiseks kasutasin Interneti-otsingust saadud tulemusi, mis täiendavad ja värskendavad omaenda teadmisi. Põhivoor on kindlasti palju pingelisem.\nKõigile, kes on oma küberkaitse tee alguses võtta kätte ja erinevaid ülesandeid lahendama hakata. Kui pusimise käigus kinni jääb, on Internetis palju materjale, mis aitavad edasi. Peale selle on populaarsemates küberkaitse harjutuskeskkondades traditsiooniks teha pärast ülesande lahendamist blogipostitust, mis räägib su mõtteviisist ja lahenduskäigust, kuidas ülesannet lahendasid. Sellistes avalikes harjutuskeskkondades samade ülesannete läbimängimine, vahepeal blogipostitustest inspiratsiooni otsides, aitab palju rohkem kui mõne suure arvutivõrguteooria või Linuxi piibli lahti võtmine ja kuude kaupa lugemine. Minu arvates on oluline enne kätte saada mõtteviis kui teadmised, sest teadmisi oskab Internet täiendada, aga kui puudub mõtteviis (kuhu vaadata? kuidas probleemist edasi minna?), ei ole Internetist kasu.\nPilt UX Tartu\nJoonatan Jakobson - 14 aastane Laagri Kooli õpilane. Algaja programmeerimises ja küberturvalisuses, aga tubli ka igalpool mujal nt. digimuusikas.\nTegelen palju programmeerimisega ja küberturvalisusega, õpin alati huviga juurde uusi teadmisi informaatika alal. Harrastan näiteks digitaalset heliloomingut, milles olen viimastel aastatel saanud auhinnalisi kohti TLÜ digitaalse heliloomingu konkurssidel. Niiöelda tavalistest pillidest mängin basskitarri, väiksena õppisin ka viiulit ja klavessiini. Mulle meeldib nokitseda vabal ajal analoogsüntesaatorite kallal. Kooli huviringidest käin elektroonikas ja robootikas. Robootika võistlused on õpetanud palju tiimitööd ja pingetaluvust.\nHuvi küberkaitse vastu arenes paar aastat tagasi programmerimisoskusest. Arvasin, et kui suudan programme ehitada, siis saan ka neid lammutada. Vaatasin mitmeid videosi, kus õppisin millised ohud võivad olla programmides ja kuidas on neid võimalik ära kasutada. Hetkel pean end tugevaks veebilammutamise valdkonnas. Samas on küberkaitse valdkond üsna lai, et õppida on veel palju. Minu jaoks on rasked keerulised krüptograafia algoritmid ja ma ei saa veel aru kuidas paljud neist töötavad. Õnneks on olemas Google otsingumootor ja olen alati kõik vajaliku üles leidnud.\nVõistluse tulemused olid meeldivalt üllatavad. Ma ei teadnud, et mu oskused on selleks piisavad. Kuna see oli mu esimene küberturvalisusega seotud võistlus, siis ei osanud ma ka ette kujutada mida ma tegema pean. Õppisin hoolikalt erinevaid programme ja käske, et oleksin kõigeks valmis. Võistlusel oli kõige kergem serverite leidmine ja probleemse tarkvara tuvastamine. Kõige raskem oli aga minu jaoks Linuxi serverisse sisse saamine, sest mul ei läinud tööle üks Metasploit-i moodul. Jooksutasin ka kogemata kokku ühe ülesande, kuna kasutasin ühte failiotsimis programmi liiga agressiivselt. Seetõttu jäid mul selle ülesande punktid saamata, kuigi oli vastus juba käega katsutav. Peagu iga ülesande lahendamist aitas internetist otsimine. Tuleb lihtsalt teada, mida sa otsid - seepärast soovitan teistelegi selliseid nuputamisülesandeid ja võistlusel osalemist.\nKui soovid hakata tegelema küberkaitsega oleks hea õppida selgeks mõni programmeerimiskeel ja vaadata videoid küberturvalisuse kohta. Soovitan uurida kuidas toimivad SQLi, XSS ja RCE. Enda proovile panemiseks sobivad hästi ka hackthebox.eu ja picoctf.com.\n2018 aastal uurisime:\nHeino Sass Hallik - 20 aastane Tallinna Tehnikaülikooli informaatikatudeng. Sassi huvitab küberturve, masinõpe, programeerimine, pillimäng ning helilooming.\nVäiksena mängisin palju arvutimänge ning huvi arvutimaailma ja programmeerimise vastu tuli sealt. Lisaks, mulle on alati meeldinud teada, kuidas asjad kõige sügavamal tasemel töötavad. Huvitav on uurida, kas süsteemis on nõrkusi ning kas neid on võimalik ära kasutada. Nende omaduste kombinatsioonina arenes aja jooksul sügavam huvi küberkaitse vastu. Täna pean enda tugevaimaks küljeks veebiturvalisust. Õppima peaks veel kõike, eriti veebiturvalisust. Küberturvalisusest tean põhiliselt seda, et on tohutu hulk asju, mida ma veel ei tea. Ning pärast iga uue asja õppimist saan aru, et kogupilt on veel suurem ja ma tean sellest veel väiksemat murdosa, kui enne arvasin.\n2018. aasta võistluses kõige kergemad olid asjad, mida olin varem juba teinud, kõige raskemad olid asjad, mida polnud teinud. See näitab seda, et kogemus on väga oluline siin valdkonnas. Probleemi lahendamine läheb üldiselt suhteliselt sujuvalt, kui on varasemalt läbi proovitud. Ning vastupidi, kui pole läbi proovitud, siis tekivad ootamatud olukorrad. Kuid isegi ilma kogemuseta on iga takistus ületatav, kui Google't kasutada. Tunne on aga jäänud hea, ootan juba lõppvooru. Eelmisel aastal oli mul suur õnn saavutada hea koht nii KüberOlümpia lõppvoorus Eestis, kui ka ECSC võistlusel Hispaanias. Siht on kõrgel, et ka see aasta käia ära erinevatel välisvõistlustel kas Euroopas või siis miks mitte ka Aasias!\nSoovitan algajatele, et tee endale esmalt programmeerimine selgeks, siis oskad auke leida. Näiteks siin saad õppida Phytonit. Pärast liigu juba edasi järgmiste asjade juurde - nt. Bootcamp. Antud lehel olevad asjad on mõeldud kindlas järjekorras õppimiseks, kuid pigem saab vaadata, mis huvi pakub ja mis mitte.\nGreg Nesselmann - 22-aastane tudeng Tallinna Ülikoolist. Õpin informaatikat teisel kursusel. Huvisfääri kuulub veeb ja sellega seonduvate probleemide lahendamine (veebiteenuste ja veebirakenduste arendamine ning turvamine).\nHuvi küberkaitse valdkonna vastu on mul alati olnud. Pole lihtsalt kätte võtnud ja teemasse süvenenud, kuni hetkeni mil võtsin osa KüberNaaskli eelvoorust. Osavõtu eesmärk oligi eelkõige uurimaks, milliste probleemidega küberkaitse konkreetselt tegeleb ning ka teha esimene nö. kontakt antud valdkonnaga. Kindlasti ei tunnista ma enda puhul (vähemalt praegusel ajahetkel) tugevaid külgi küberturvalisuse vallas. Võistluse käigus sai minu jaoks selgeks, et arenemisruumi on tohutult. Eelvooru edukas läbimine äratas samas positiivseid emotsioone vastava erialaga edasise tegelemise osas. Sobib ka mulle!\nLahendamist nõudvad ülesanded olid võistluses huvitavad ja aktuaalsed, kuid samas katsumusterohked. Raskust valmistasid eelkõige ülesanded, kus oli vaja ligi pääseda erinevate süsteemide käsuridadele. Iseenesest on veeb vajalikku infot täis, tuleb vaid osata seda otsida ning rakendada, mida ma ka tegin ja seda mitmete probleemide puhul. Samas toetusin ka eelnevatele sarnastele kogemustele.\nKui sul kes sa seda praegu loed on samuti huvi selle valdkonna vastu, siis kindlasti võta osa üritustest ja võistlustest mis parajasti toimumas on. Huvi ja pealehakkamine võib päris kaugele viia!\nJanar Juusu, 22-aastane, Gilfoyle kasvavas startupis SmartVent ning Tartu Ülikooli informaatikatudeng\nHuvi IT vastu on olnud juba väiksest peale, kuid küberkaitse suunal sai alguse gümnaasiumis, kui hakkasin rohkem tegelema programmeerimisega. Ühel hetkel hakkasin mõtlema, kuidas olla kindel, et andmed oleks turvaliselt hoiustatud, kuidas toimivad turvalised veebiühendused ja muud. Tollel perioodil liikus palju rohkem spämmpostitusi Facebookis, mis tekitasid huvi, kuidas saadakse kontodele ligi ja luuakse postitusi. Seejärel hakkasin uurima, mis on need ohud internetis ning kuidas maailma infosüsteeme nende eest kaitsta.\nPraegu olen lõpetamas Tartu Ülikoolis informaatika bakalaureust ning selle kõrvalt tegelen erinevate IT ülesannetega SmartVentis, kus aitan hooneid pilve tuua turvalisel viisil. Olen lisaks koolile ja tööle õppinud hästi palju just ise nokitsemisest, järgi proovimisest ja vigade tegemisest. Kõige rohkem olen kätt harjutanud erinevate infrasüsteemide peal: võrguseadmed, serverid, turvalised ühendused, andmebaasid jne.\nTOP 50-sse saamine tuli üllatusena, sest ei teadnud võistluse üldist taset ega konkurentsi. Kõige suuremaks pähkliks oli erinevate süsteemide häkkimine, kuna sellega on olnud kõige vähem kokkupuudet. Ma olen kursis erinevate turvaaukude ja nende olemustega, kuid polnud varem ühtegi ise järgi proovinud. Abiks tuli hea otsimisoskus, et leida kiirelt lahendus ja liikuda edasi.\nKes soovib ennast küberkaitse teemadel arendada, siis soovitan just ise järgi proovida erinevaid programme, tehnikaid ja rakendusi, alustades internetis olevatest mängudest, lõpetades virtuaalmasinate ja pilveteenustega, näiteks Amazon Web Services või Google Cloud. Ei tasu karta teha vigu, sest need õpetavad kõige rohkem. Kindlasti soovitan lugeda teemakohaseid uudiseid ning hoida ennast kursis uute avastustega selles maailmas.\nKristjan Leotoots, 25-aastane Pärnumaa Kutsehariduskeskuse IT Kutseõpetaja. Olen keha ja hingega infotehnoloogia ja küber valdkonnas. Vabast ajast tegelen ühes idufirmast mobiilrakenduse ja serveripoolse äriloogika arendusega ning aitan korraldada kohalikke kübervõistlusi. Kui vaba hetke leiab, siis tihtipeale võtan ette ja tegutsen erinevate CTF ülesannetega. See on minu jaoks sama nagu teatud inimestele on arvutimängude mängimine.\nHuvi tekkis esmakordselt juba gümnaasiumiastmes, kuid sellel hetkel teemasse väga ei süvenenud. Tõsisemalt hakkasin antud valdkonnaga tegelema kui hakkasin õpetama. Motivatsiooni andis veelgi esmakordselt suurel kübervõistlusel osalemine 2016. aastal (ECSC 2016). Pärast seda on küber olnud mu igapäeva elu osa. Arvan, et põhjuseks on antud valdkonnaga kaasnev probleemilahenduse aspekt, mis on mulle alati meeldinud.\nLeian, et olen erinevate kuldvillaku(Jeopardy) tüüpi ülesannete lahendamises kõige tugevam. Saan hakkama ka päris hästi programmikoodi lugemise ja sealt turvaaukude leidmise/parandamisega. Kui midagi mu nõrgaks küljeks märkida, siis on see veebirakenduste turvaaukude leidmine ja nende ära kasutamine. Sellega on lihtsalt kokkupuudet vähem olnud. Sellel aastal sain eelvoorus kõigist parima tulemuse - tunne on hea, mis ma muud oskan öelda. Samas olin oma edasisaamises üpris kindel!\nAusalt öeldes 2018. aasta võistlus oli minu jaoks üpris kerge. Päev varem korraldasin Pärnu esimest küberturbe võistlust koostöötamiskeskuses Forwardspace kuhu sisse sai pandud 2 ülesannet, mis põhimõtteliselt klappisid kübernaaskli kahe ülesandega. Probleem tekkis ainult teise ülesande viimase osaga kus pidin vihjeid võtma. Tuli aga välja, et mul oli juba algselt korrektne lahendus olemas kuid rakendasin seda valesti. Kuidas aga raskused ületasin? Nagu alati, Google-Fu.\nKui tahad antud valdkonnas kogemusi saada, siis ära jää lootma, et keegi kuskil sind õpetab või koolis antakse need oskused. Suuremosa antud valdkonnas olevad inimesed minu tutvusringkonnas on iseõppinud spetsialistid. Internetis on tohutult häid keskkondi selleks: Hacking-Lab, LearnCTF, HackTheBox ja nii edasi. Otsi üks nimekiri nendest lehtedest ja hakka pihta.\n2017 aastal uurisime:\nTanel Peep - 23 aastane Eesti Infotehnoloogia Kolledži õppur.\nKüberturvalisus on oluline ja kindlasti muutumas järjest olulisemaks, sest kõik meie igapäeva toimingud on kolinud internetti, milles tegelikult varitsevad mitmesugused ohud. Küberturvalisusesse tuleks suhtuda täpselt samamoodi nagu reaalses maailmas, kus me ei jäta võtmeid „mati all“ ega hoia oma asju avalikult, et keegi neid volitamata kasutada saaks, täpselt sama kehtib ka virtuaalses maailmas. Oluline on ka, et iga tarkvaraarendaja ja süsteemiadministraator pööraks tähelepanu küberturvalisusele süsteemide loomisel.\nNäiteks läbisin hiljuti aine „Võrgurakendusted“, kus veebirakenduste loomisel tuli juba õpingute käigus pöörata rõhku enda loodud koodi turvalisusele, oli väga kasulik. Kui juba õpingute käigus harjutada turvaliste rakenduste loomist siis tehakse vähem vigu ja tööelus. Hiljem võib mõnele olla raskem muuta oma ebaturvalisi harjumusi koodi kirjutamisel, kui sellele alguses ei ole rõhku pandud. Küberkaitse valdkond ongi minuni jõudnud õpingute ja töö käigus, kus süsteemide/rakenduste loomisel ja haldamisel pööran tähelepanu ka turvalisusele.\nKui juba varakult oli minu hobiks IT ja kõik tehnoloogiaga seonduv siis vanemaks saades otsustasin, et tahan seda ka teha tööna. Seejuures aga pidin endale otsima uued hobid. Minu hobideks on jooksmine ja lisaks üritan vabadel päevadel sõita maale ning maandada adrenaliini quadiga sõites.\nOsalen Küberolümpial, et hinnata enda teadmisi ja oskusi ning seeläbi saada teada, millistel teemadel olen tugev ja millised teemad vajaksid rohkem õppimist. Kindlasti annab võistlus mulle väärtuslikke kogemusi ja teadmisi, mida kuskilt mujalt kindlasti ei ole võimalik saada.\nKüberolümpia eelvoor on praeguseks möödas. Eelvooru ülesandes SQLi, XSS, Path Traversal ja Command Injection olid juba tuttavad teemad aga kuna nendel rünnetel võivad olla ka erinevad stsenaariumid siis tuli mõne ülesandega natuke rohkem nuputada ja mõelda. Hindan enda jaoks eelvooru heaks väljakutseks ja põnevaks. Tulevasel lõppvõistlusel tahan proovile panna oma teadmisi ja oskusi, lisaks loodan saada uusi kogemusi ning õppida ka kaasvõistlejatelt.\nSoovitusi neile, kes soovivad küberkaitses esimesi samme teha:\nLeia juba IT õpingute käigus, kuidas rakendada õpitut reaalselt ehk väljaspool laborit/klassiruumi ja seda turvaliselt.\nArenda laia silmaringi (näiteks loe raamatuid, uudiseid ja erialast kirjandust).\nLeia endale vastavas valdkonnas hobi:)\nLaura Ruusmann - 22aastane informaatikatudeng Tartu Ülikoolist. Kooli kõrvalt kuulun ESTCube-2 tudengisatelliidi missioonijuhtimissüsteemi arendustiimi.\nArvestades, kui palju kasutan igapäevategevusteks e-lahendusi ning kui palju tundlikku informatsiooni sisaldavad minu seadmed ja mitmed kontod, tundub loomulik tunda huvi nende andmete haavatavuse pärast. Ühtlasi, küberkaitse on peaaegu sama lõbus kui küberrünne. Häkkimisoskus on alati muljetavaldav.\nPean ennast tugevaks ausalt öeldes, “Googeldamises”. Otseselt ei oska hinnata, mida peaksin juurde õppima, ent sellegipoolest leian, et päris kõike ma veel ei tea ning siis tulebki internet appi. Muidu olen aga väga rõõmus top30-sse pääsemise pärast. Lõppvoor kõlab põnevalt. Mind üllatab ja natuke kurvastab, et olen ainus tüdruk, kes edasi pääses. Lootsin, et meid on rohkem.\nNäiteks Path Traversal missioon oli minu jaoks kõige lihtsam lahendada. Väljakutset pakkusid XSS ja SQLi ülesanded. XSS missiooni puhul ei koitnud mulle esimese hooga see nipp, kuidas meelitada kedagi minu uhket meisterdatud url-i klikkama. Natuke nokitsesin selle kallal, peagi aga leppisin oma poolikult lahendatud ülesandega, lõpetasin missiooni ja seejärel tegelesin muude asjadega. Veidi aja pärast tuli mulle idee ja otsustasin missiooni uuesti teha, ning seekord oli tulemus märgatavalt parem.\nSamamoodi juhtus SQLi missiooni puhul, kus esimesel katsetamisel tundus pea võimatu veebilehele admin-kasutajana sisse logida. Eks ma olin kärsitu ka ning väga ei viitsinud juhendeid lugeda, olin liiga elevil, et keskenduda ning hakkasin kohe SQL lausetega sisse murdma. Taaskord leppisin oma pooliku tulemusega, tegelesin vahepeal teiste asjadega ning teisel katsetamisel tegin juba paremini. Ma ei küsinud kelleltki peale Google nõu, sain kõigega ise hakkama. Missioonide juures toodud materjalidest oli samuti väga abi.\nKui keegi soovib ise hakata küberturvalisusega tegelema, siis kindlasti soovitan otsida internetist erinevaid pentestimisega seotud juhendeid ja mänge. Mida interaktiivsemad, seda parem - ise läbi tehes jääb õpitu hõlpsamini meelde ning sedasi on toredam aega viita. Minu lemmikud on OverTheWire.org wargames-id.\nOliver Kikas 21 aastane Pärnumaa Kutsehariduskeskuse IT kutseõpetaja.\nMinu tee IT juurde käis läbi katsetamise. Peale põhikooli otsustasin õpinguid jätkata Pärnumaa Kutsehariduskeskuses, mõtlesin valida kokanduse eriala, käisin isegi kokanduse töötoas, kuid sisetunne juhatas mind viimasel hetkel arvutieriala kasuks... küll see tasus ennast ära :)\nTeisel ja kolmandal kursusel osalesin vabariiklikel kutsevõistlustel infotehnoloogias, esindades Linuxi spetsialisti - neil võistlustel saavutasin V ja III koha. Kolmanda kursuse lõppedes tekkis kooli vabu kohti ning mul soovitati kandideerida meie kooli kutseõpetajaks, ja nii ta läkski... hetkel töötangi Pärnumaa Kutsehariduskeskuses kutseõpetajana. Arvutieriala vana õppekava kestis muide 3 ja pool aastat, seega tööd alustades ei olnud ma ise veel kooligi lõpetanud :D\nKüberkaitsega olen tegelikult kokku puutunud kogu minu õpingute ja õppetöö vältel, kuid kahjuks on see kõik jäänud üsna pinnapealseks. Tõsisemat huvi küberkaitse vastu ärgitas minus minu töökaaslane, kes jõudis tänavu samuti TOP 30 hulka, aga kes käis ka eelmine aasta rahvusvahelisel võistlusel Eestit esindamas. Oli põnev kuulata neid seiklusi ja peadmurdvaid ülesandeid mis nad välismaal lahendama pidid; tahaks ju isegi nii osata! Pealegi on turvalisus väga oluline osa ükskõik mis IT-süsteemi rajamisel ja haldamisel. Koolides peaks sellele rohkem rõhku pöörama. Nii ma otsustasingi oma küberkaitse alaseid teadmisi täiendada ja osaleda Küberolümpial.\nKogemustest näen, et õppida on veel palju. Praktilist kogemust on mul vähe. Ma ei oma ka nii häid teadmisi rünnakute liikidest ja nende tööpõhimõtetest, seega keskendungi hetkel põhitõdede tundmaõppimisele. Minu tugevuseks on hea arusaam operatsioonisüsteemidest, arvutivõrkudest ja võrguteenustest. Tänu sellele on mul lihtsam mõista rünnakute tehnilist poolt, ehk kuidas see rünnak töötab ja kuidas selle vastu kaitsta saab.\nNätieks eelvoorus oli kõige kurnavam oli minu jaoks PHP. Ma ei osanud ühes ülesandes etteantud näidiskoodi õieti ümber teha. Seal ma selle ülesande katkestasin ja võtsin korraks aja maha. Uurisin internetist ja töökaaslaselt natuke järgi ning järgmise katsega sain ilusti tehtud. Ülejäänud võistlus midagi ülemäära rasket ei olnud. Need olid täpselt paraja keerukusega mõnusad pusimisülesanded. Kus juures kõigil ülesannetel oli tegelikult kõrval ka korralik samm-sammuline juhend, sai abistavaid vihjeidki võtta! Põhimõtteliselt ei pidanud eelvõistlusel osalemiseks erilisi tehnilisi teadmisi olema, ja natuke kaldus see võistlus pigem olema "kes oskab infot paremini ära kasutada" võistluseks.\nKui keegi teine soovib hakata küberohutusega tegelema, siis netiajastul saab seda kõike ka kodust õppida, internetis on hulganisti õppematerjale ja harjutamiskeskkondasid, kuid ma pigem soovitan alustuseks minna kutse- või kõrgkooli mõnele arvutierialale; informaatika põhitõed tuleks kindlasti selgeks saada, nii on oluliselt lihtsam edasi minna ja spetsialiseeruda konkreetse suuna peale, näiteks küberturvalisus.\nSoovin kõigile alustajatele sihikindlust, julgust katsetada ja eksida ning usku iseendasse!!! Soovin ka tänada oma kolleege, sõpru ja kõige lähedasemaid:)\nKarl Robert Kristenprun - 17 aastane Tallinna Reaalkooli 10. Klassi õpilane (programmeerimise kallak).\nMinu huvi küberkaitse vastu tuli algselt erinevatest häkkeri filmidest, kus see kõik nii kerge tundub. Tegelikult hakkasin reaalselt asjaga tegelema, kui nägin koolis stendil kevadel Küberolümpia kuulutust. Esimene asi oli uurida videoid ja lugeda artikleid, foorumeid.\nOotan Küberolümpia võistluselt võimalust harjutada erinevatele probleemidele lahenduse leidmist. Otseselt ei pea ennast ise tugevaks veel milleski, aga tahtmine asju teada saada on suur. Mõni kord natuke internetis tuhnimist või siis pool tundi ajude ragistamist ja see teeb imesid ja annab eelise nende ees, kes seda ette võtnud ei ole.\nTunnistan, et Küberolümpial oli kõige raskem koguaeg mõelda milline võiks hindamissüsteem olla (hack the system), et kuidas koostatakse edetabelit või kas saab mitu korda ülesandeid teha või ainult ühe korra. Kõige enam pusimist oli viimase SQL injectioni ülesandega. Aga õnneks oli vaja minevad õppematerjalid olid ülesandega kaasas nii, et interneti ei olnud vajagi!\nSoovitan kõikidele kasutage oma pead ja sõrmi! Kui oled sellele valdkonnas uus siis tänapäevases infoajastul on internet kõikvõimas õppevahend. Täiesti alguses on Youtube väga hea kerge koht koht alustada ja siis pärast tuleks juba kindlate küsimustega erinevatesse foorumitesse pöörduda. Ja sa saadki hakkama!


Mida tähendab rõhk 150–90? Mida teha kodus vererõhu alandamiseks? - Hüpertensioon 2021\nOn teada, et pooled kõigist 30–40-aastastest inimestest märkavad juba vererõhu negatiivseid kõikumisi. See tegur mõjutab otseselt tervist, haiguste arengut, heaolu, sooritust, kestust ja elukvaliteeti. See postitus on mõeldud neile, kes näevad kodutonomomeetril survet 150 kuni 90. Mida teha sellises olukorras ja kas see on ohtlik, mõelgem välja.\nMida tähendab rõhk 150 kuni 90?\nKui inimesel on vererõhk vahemikus 140-159 / 90-99, on see üks hüpertensioonihaiguse 1. staadiumi tunnuseid. Selle häirega kaasneb ebanormaalselt kõrge vererõhk arterites. Haigus ähvardab insult ja südameatakk. Sellised tonometri näidud tähendavad, et see võib mõjutada siseorganeid - mitte ainult südant, vaid ka neere. Eelkõige on siseorganite krooniliste haigustega inimestel suur kaasuvate haiguste oht..\nKui rõhk hoitakse hüpertensiooni ravis kindlaksmääratud piirides, on tõenäoliselt teraapia ebaefektiivne ja tuleb välja kirjutada muud sobivamad ravimid. Isegi kui varem ei olnud probleeme kõrge vererõhuga, võib tekkida hüpertensioon. Hüpertensiooni diagnoositakse, kui diastoolne rõhk on alates 90 ja / või süstoolne rõhk on üle 140. Diagnoos kinnitatakse, kui rõhk püsib stabiilselt kõrgemal vähemalt 3 päeva.\nTeoreetiliselt on kõrge vererõhk 150/90 üks südame-veresoonkonna häirete põhjustest. Globaalsed ebaõnnestumised võivad juhtuda - see on insult, südameatakk. Muidugi võivad need seisundid tekkida, kuid enamiku jaoks muutub selline rõhk ainult peapöörituseks ja peavaluks. Mõned on mures oksendamise, iivelduse, kehanõrkuse, tinnituse pärast.\nKui teil on kõrge vererõhk, siis suure tõenäosusega olete ajutiselt puudega. Mõneks ajaks halveneb seisund nii palju, et peate võtma haiguslehe ja pakkuma endale rahu. Kui vastate lühidalt küsimusele, kas vererõhk 150/90 on ohtlik, siis võime öelda, et see on teoreetiliselt ohtlik, kuid mitte iga sellise rõhuga inimesel pole südameatakk ega insult..\nVererõhu tõus ohtlikule tasemele 150/90 on konkreetsete põhjustega. See asjaolu on peaaegu alati primaarse hüpertensiooni tagajärg. Muide, primaarse arteriaalse hüpertensiooni põhjuste kohta võib ainult oletada. Lisaks primaarsele on teada sekundaarne hüpertensioon.\nArstid räägivad sekundaarsest arteriaalsest hüpertensioonist, kui rõhu tõus on mõne muu haiguse tagajärg. See võib olla neerupealiste kasvaja, mis kutsub esile adrenaliini ja norepinefriini tootmise kasvu. Samuti võib kriitilise rõhuhüppe põhjustada ülekaal..\nLisaks primaarsele ja sekundaarsele arteriaalsele hüpertensioonile ja ülekaalule võib olla ka muid negatiivseid tegureid. Näiteks hüppab rõhk sageli füüsilise ülekoormuse, tugeva stressi, energiajookide, kohvi, tee kasutamise taustal.\nkui rõhk on 150 kuni 90, on oht insuldi ja südameataki tekkeks\nSuurenenud rõhk erinevates olukordades\nTäiskasvanu jaoks peetakse normiks hommikust rõhku 110–140 / 70–90. Kui tegevus algab, näitajad suurenevad. Fakt on see, et füüsilised ja vaimsed tegurid võivad põhjustada survet. Kuid see on tervislikel inimestel ajutine nähtus. 5-10 minuti pärast peaks rõhk normaliseeruma. Kui rahulikus olekus hoitakse pikka aega rõhku 150/90 ja üle selle, on see keha murettekitav signaal. Peate pöörduma arsti poole.\nÜlekaalulised ja rasvunud inimesed, suitsetajad, kes tarvitavad alkoholi, on pidevalt depressioonis või kannatanud närvilise šoki all, on eelsoodumusele hommikusele rõhutõusule. Hommikuse kõrge vererõhu probleem võib ilmneda ka eelmisel õhtul suures koguses rasvaste toitude söömise tõttu. Soola kuritarvitamine toimib negatiivselt.\nTuleb märkida, et intensiivse intellektuaalse tegevusega inimestel on hommikuste vererõhuprobleemide oht üsna kõrge. Koormus suureneb istuva eluviisi tõttu.\nSümptomaatilise ehk sekundaarse hüpertensiooniga tõuseb rõhk hommikul mingi kroonilise haiguse taustal. See võib olla südamerike, traumaatilise ajukahjustuse, kroonilise neeruhaiguse, ateroskleroosi, kilpnäärmehaiguste tagajärg..\nKui olete mures kõrge vererõhu pärast, siis peate arsti soovitusel võtma ravimeid, mõtlema oma elustiili muutmisele. Muu hulgas peate ostma vererõhuaparaadi.\nRasedatel naistel on rõhk 150/90 vastuvõetamatu, kuna see on üks preeklampsia (gestoos) ilmingutest. Vaja on kiiret arstiabi, vastasel juhul võivad tekkida negatiivsed tagajärjed kuni surmani. Kõige hullem on see, et kõrge vererõhk mõjutab neid naisi, kes muretsevad raseduse ajal tursete pärast ja valku leidub uriinis. Sellised tulevased emad paigutatakse kohe haiglasse jälgimise alla..\nRaseduse ajal kõrge vererõhu seisundis tasub kohe tegutseda, püüdes indikaatorit normaalseks muuta. Gestoosi (preeklampsia) korral on kõige olulisemate elundite töö häiritud. Vereringe ja kardiovaskulaarsüsteem töötavad valesti. Selle tagajärjel paisuvad ema jalad ja käed, ta tunneb end kohutavalt ja lapsel pole piisavalt hapnikku, on platsenta turse.\nKui rõhk on tõusnud, kuid gestoosi diagnoosi pole, siis on siiski vaja arsti järelevalvet ja abi. Igal juhul mõjutab see loote ja platsenta anumaid ebasoodsalt. Ema-lapse verevoolusüsteemi tüsistusi näitab fetoplatsentaarse puudulikkuse diagnoos. Toitainete ja hapniku puudumine viibib emakasisene areng.\nRegulaarsete rõhulanguste korral võib platsenta eraldumine tekkida igal ajal. Hüpertensioon raseduse ajal on üks lapse normaalse kandmise rikkumiste põhjustest, mis mõnikord põhjustab enneaegset sünnitust.\n12 aasta jooksul on normaalne rõhk 120–125 / 75–80. Hüpertensiooni diagnoosimise põhjuseks on rõhk 125/80. Andmed 16 aasta kohta: 125-135 / 80-85 - norm, alates 135/85 - hüpertensioon. 18-aastastele: 130-140 / 85-90 - norm, alates 140/90 - hüpertensioon.\nKõrge vererõhu korral kurdavad noorukid peavalu, tasakaalu kaotuse, pearingluse, ninaverejooksu, närvihäirete, oksendamise, iivelduse ja unehäirete üle. Ainult arst saab kindlaks teha häire tõelise põhjuse. Sagedamini on lastel just esmane ehk hädavajalik hüpertensioon. Seda pilti täheldatakse 85–95% -l juhtudest. Ülejäänud on sekundaarne hüpertensioon siseorganite haiguste tõttu..\nTeismelisel võib olla kõrge vererõhk koos suhkurtõvega, ülekaaluline, vere lipiidide koostis ebanormaalne. Sport ja õige toitumine, samuti ravimid aitavad survet normaliseerida. Diagnoosimisel ja ravimisel aitavad lastearst, kardioloog, angioloog, nefroloog..\n40–60-aastastel inimestel on normaalne rõhk kuni 140/90 ja üle 60-aastastel - kuni 150/90. Eakatel inimestel on suurenenud surve siseorganite haiguste ja endokriinsüsteemi häirete, ravimite, ületöötamise ja stressi, soola, alkoholi, suitsetamise taustale.\nTavaliselt kombineeritakse vanemas eas järgmisi ravimeid - beetablokaator koos alfablokaatoriga. Samuti on beetablokaatorid kombineeritud diureetikumidega, kaltsiumi antagonist koos diureetikumidega. Ravimeid valib alati arst, ise ravimine on välistatud. Mõnikord määratakse beetablokaatorravim koos kaltsiumikanali blokaatoriga. Teine kõrge vererõhu levinud ravimeetod on kaltsiumi antagonisti kombineerimine AKE inhibiitoriga..\nVanemad täiskasvanud peavad hüpertensiooni leevendamiseks oma toidukorrad põhjalikult planeerima. Koos ravimitega on ette nähtud sanatoorne ravi, võite iseseisvalt võtta arsti poolt heaks kiidetud ohutuid rahvapäraseid ravimeid. Näiteks võib olla kasulik kaneel keefiriga, maasikad, greibid, kudoonia ja sireli lehed, mesi pähklitega.\nrõhk 150/90 on primaarse hüpertensiooni ohtlik tagajärg\nKuidas vähendada kõrget vererõhku kodus?\nKui rõhk on ootamatult hüppanud, on parem mitte teha äkilisi liigutusi ja kutsuda kiirabi. Kõik rõhuga seotud küsimused tuleks arstiga arutada. Kui kasutatav ravi ei toimi ja rõhk on endiselt suurenenud, peate tegutsema teiste ravimitega. Neile, keda ravimitega ei ravita, peate vähemalt oma elustiili muutma. Sellest on abi, kuid siiski ei piisa. Ainult õige ravi aitab normaliseerida vererõhku.\nÄrge unustage arstile meelde tuletada, et ta määraks teiste organite ja süsteemide uuringu. Terviklik lähenemine aitab teil vältida paljusid terviseprobleeme, näiteks peatumist öösel magades. On vaja analüüsida kõiki võetud ravimeid, mis ühel või teisel viisil mõjutavad vererõhku. Näiteks võivad teatud antidepressandid ja mittesteroidsed põletikuvastased ravimid omada sellist soovimatut toimet..\nOn vaja rangelt järgida arsti määratud ravikuuri. Rõhuregulaatori ostmine on kohustuslik. On käepäraseid koduseid käevõrusid, mida igaüks saab kasutada. Peate lihtsalt vajutama nuppu ja seade ise mõõdab survet, kuvab näidud ekraanil. Vererõhku on vaja regulaarselt mõõta, et jälgida, kuidas keha ravimitele reageerib.\nSurvega seotud probleemide korral on soovitatav oma elu paremaks muuta. On aeg mõelda kehakaalu normaliseerimisele. Vajadusel peate kaalust alla võtma ja proovima püsida õiges kaalus. Samuti on hea oma füüsilist aktiivsust suurendada, tehes ohutut sporti. Võite oma arstiga rääkida hüpertensiooni kasulikust ja kahjulikust sobivusest.\nEnamasti on kasulik vähendada soola tarbimist 2 grammini päevas. Samuti on soovitatav kohvi ja kofeiiniga toite juua targalt või piirata neid nii palju kui võimalik. Alkoholi tarbimine on vastuvõetamatu, kuna see hävitab kogu keha. Stressi tuleks vältida, sest nendega kulgeb iga haigus kiiremini ja ilma nendeta toimub taastumine..\nMida survest võtta?\nRõhuravimeid peaks määrama arst. Tavaliselt pole 150/90 rõhul tervishoiutöötajate kiiret tegutsemist vaja. Tõhusad ravimid on sellises olukorras bisoprolool, kardipriil, amlodipiin ja Linotor. Reeglina valitakse ravimid sõltuvalt impulsist. Kui pulss on kõrge, sobivad bisoprolool ja amlodipiin. Kui koos hüpertensiooniga on diagnoositud diabeet või on neeruhaigus, võtke Linotor ja Cardipril. Kõiki ravimeid võetakse üks kord päevas, 10 mg.\nLisaks neile ravimitele võtke enne magamaminekut 1 tablett Cardiomagnyli. Noh, kui Asparkamit võetakse koos põhiraviga, võetakse see igakuise kuurina 1 tablett 3 korda päevas.\nKui kõrget vererõhku on vaja kiiresti, tehakse üks 5 ml 25% magneesiumsulfaadi süst. Või on soovitatav võtta 1 Captopresi tablett - panna see keele alla ja oodata lahustumist.\nVererõhuga seotud probleemide korral on soovitatav lisada kohvile konjak, juua mõõdukalt igat tüüpi teed. Kuid paljud arstid ei kiida neid jooke heaks. Traditsioonilised ravitsejad soovitavad võtta jahubanaani, tilli, hibiski, nelgi, nõgese keetmist. Ja ka sarapuu, emasrohi võib olla kasulik ennetamiseks. Mõned inimesed harjutavad vererõhu langetamiseks hingamisharjutusi. Kuid keegi ei tühistanud ravimeid.\nParem on olla skeptiline kõigi rahvapäraste ravimite suhtes ja kasutada neid ainult arsti nõusolekul täiendava ravimina. Hüpertensiooni ravitakse tablettide või süstidega koos tervisliku eluviisiga.\nParem on mitte järgida sõprade ja sugulaste nõuandeid vererõhu langetamise või tõstmise kohta. Fakt on see, et iga inimese keha võib erinevate toodete tarbimisele ja tegevuste rakendamisele reageerida erinevalt. Esialgne tervislik seisund on kõigil erinev. Mis ühele korda läheb ja aitab, võib teisele kahjulik olla. Kõiki kõrge vererõhu terapeutilisi toiminguid tuleks arstiga arutada..\nMao kardia puudulikkus - mis see on ja kuidas seda ravida rahvapäraste ravimite, dieedi ja ravimitega\nKuidas kutsikat mähkme juurde treenida\nMida teha rõhuga 150 kuni 90?\nVere ringlus kehas on tagatud veenide ja arterite erineva rõhu tõttu. Arteriaalsel rõhul on 2 digitaalset indikaatorit, mis on otseselt seotud südametsükliga. Need hõlmavad kokkutõmbumise, lõdvestumise faasi.\nTavaliselt on täiskasvanu vererõhk 120/80. Näit 120 näitab vererõhku arterite sees südamelihase kokkutõmbumise perioodil ja 80 näit näitab rõhu taset, kui südamelihas lõdvestub. Normi piires on vererõhu väärtuste kõrvalekalle 10 ühiku võrra kummaski suunas võimalik. Kui tervislikul inimesel tõuseb rõhk 150–70, on peamised põhjused füüsilised. stress, stress.\nVererõhku tuleks mõõta puhkeolekus, sest igasuguse füüsilise, emotsionaalse stressi korral muutuvad näitajad märgatavalt. Igal inimesel on oma määr, mida mõjutab ka vanus (vanematel inimestel on vererõhk palju kõrgem kui noorematel). Kui rõhk on 150–90, peate eelnevalt teadma, mida teha, kuna peate olukorrale piisavalt kiiresti reageerima.\nSuurenenud vererõhk näitab tervisehäirete esinemist. Selle tõusu põhjustanud põhjuse mõistmiseks on kliinikus võimalik jälgida vererõhku, kui registreerite pidevalt rõhumuutusi..\nKui rõhk on 150 kuni 90, näitavad arstid selle seisundi võimalikku ohtu. Kui füüsiline koormus, närviline üleärritus ei provotseerinud rõhu tõusu, siis oli kardiovaskulaarsüsteemi töös rike. Vale ainevahetus on rasvataoliste ühendite ladestumise põhjus veresoonte seintel. See vähendab arterite, veenide läbimõõtu.\nKõrget vererõhku peetakse üle 40-aastaste naiste ja meeste tavaliseks kaebuseks. Hüpertensiivne kriis areneb väga aeglaselt. Sellisel juhul on inimene mures nõrkuse, unehäirete, pearingluse ja väsimuse pärast. Selles etapis võib haigus kesta mitu aastat ja siis on inimene järsku mures südame, neeru, maksa aktiivsuse rikkumise pärast.\nSobiva ravi puudumine haiguse arengu alguses on komplikatsioonide ilmnemisega ohtlik. Kõige ohtlikumad on:\nArstide arvates on tonomomeetri 120/80 ületamise peamine põhjus närvipinge, stress ja ärevus. Üsna sageli tekib hüpertensioon inimestel, kellel on selle patoloogia geneetiline eelsoodumus. Arstid pööravad erilist tähelepanu toitumisele, keskkonnale.\nHüpertensioon areneb kahel kujul:\nhüpertooniline haigus. Seda esindab südame-veresoonkonna süsteemi krooniline haigus;\narteriaalne hüpertensioon (sümptomaatiline).\nMõnikord selgitab kõrgenenud vererõhk 150–80 arsti küllastunud rasvhapete kuritarvitamist. Selliseid aineid leidub rasvades (taimsed, loomsed):\nVererõhu seisundit mõjutavad ka vorstides, šokolaadis, küpsistes ja erinevates maiustustes sisalduvad varjatud rasvad. Sellised toidud on väga kalorsed, isegi kui need näevad välja üsna lahjad..\nSuures koguses soola kasutamisel võib vererõhk tõusta üle 155/95. Paljudes kulinaarsetes loomingutes pole mitte ainult peidetud rasvu, vaid need võivad sisaldada ka peidetud soola. Hüpertensiooni eelsoodumuse kahtlus nõuab toidust välja jätmist kiirtoit, pooltooted. Parem on süüa värsket toitu.\nSoolaste toitude väljajätmine dieedist on väga oluline. Kui seda ei tehta, ilmnevad kehas järgmised rikked:\nAlkohol võib tõsta ka vererõhku. Paljud inimesed usuvad (valesti), et alkohol alandab vererõhku. Kui tarbite alkoholi tavalises annuses, ei toimu vererõhu muutusi. Kui tarbite palju alkoholi, suureneb teie pulss ja pulss märkimisväärselt ning vererõhk tõuseb. Alkohol sisaldab bioloogiliselt aktiivseid aineid, millel on kehale negatiivne mõju.\nArstid võivad seostada vererõhku istuva eluviisiga. Intensiivses tempos töötamine, igapäevane raskuste ületamine muutub ületöötamise põhjuseks, mis kutsub esile ületöötamist, surve tõuseb kuni 165/95. Tonomomeetri näitude suurenemine võib olla lihtsalt keha füsioloogiline reaktsioon stressiolukordadele. Seetõttu on oluline vererõhku õigeaegselt alandada, rahuneda..\nVererõhu hüppeid võib käivitada suitsetamine. Rasketel suitsetajatel on veresooned pidevalt heas vormis, nad on kaotanud loomuliku elastsuse, on altid kitsendustele, lupjumistele. Rõhk tõuseb anumate seintel sette moodustumise tõttu.\nSamuti võib kaaluda tonomomeetri näitajate kasvu põhjuseid:\nKui süstematiseerime kõik ülaltoodud, näitame vererõhu 150–90 tõstmise peamisi põhjuseid:\nrasestumisvastaste vahendite (hormonaalsed) võtmine;\nveresoonte vähenenud toon.\nRõhu sümptomid 150/90\nVarem oli süstoolne rõhk 150 mm Hg. Art. peeti eakate (üle 60-aastaste) normiks. Arstid selgitasid seda asjaoluga, et rõhu tõus oli keha, südame-veresoonkonna süsteemi loomuliku vananemise tagajärg. Kuid tänapäevastes tingimustes, juba üle 35–40-aastastel inimestel, lahendavad eksperdid rõhuga probleeme.\nNäitajad üle 150/100 mm Hg. Art. ei ole norm isegi üle 75–85-aastaste inimeste puhul. Selle vanuse puhul võib normiks olla kuni 90 näitaja. Kui näitaja on 100, siis tekib hüpertensiivne kriis. Arst diagnoosib patsiendil esimese astme hüpertensiooni, patsient vajab jälgimist.\nJärgmised märgid näitavad haiguse arengut:\nmustad laigud silmade all.\nKõik need märgid viitavad aju vasospasmile. Kui seisund halveneb, võib nägemistase langeda, südamepuudulikkus areneda ning südameataki ja insuldi oht suureneb. Kui patsient keeldub ravimite võtmisest, peab ta muutma oma elustiili, jälgima dieeti.\nEnne kõrgendatud rõhuga mis tahes meetmete võtmist peate täpselt kindlaks määrama selle patoloogia põhjuse. Ühel juhul, kui rõhk tõuseb 150 kuni 80, peate külastama arsti, et teada saada, mida see tähendab. Oluline on läbida põhjalik uuring:\nOn väga oluline jälgida rõhulanguseid, patsient peaks regulaarselt mõõtma, registreerima andmeid. Vererõhu näitajate stabiilse tõusuga võib tekkida hüpertensioon. Diagnoosi peaks tegema arst, samuti määrab ta sobiva ravi, mille eesmärk on vähendada tonomomeetri näitu. Võite kasutada tablette, traditsioonilise meditsiini retsepte.\nPatsiendi huvides on pulsi, vererõhu näitajate pidev jälgimine. See aitab vältida kroonilise patoloogia arengut. Kodus on see võimalik alles pärast tonomomeetri ostmist. See seade peab olema hüpertensiivsete patsientide kodus kohustuslik. Erilist tähelepanu tuleks pöörata hüpertensiivse kriisi all kannatanud patsiendi hooldamisele. Selline inimene vajab emotsionaalset rahu, õiget toitumist..\nTonomomeetri näitajate vähendamise viisid\nTavaliselt annab arst rõhul 150 kuni 90 patsiendile järgmised üldised soovitused:\nTa määrab ka ravimikuuri, annab soovitusi traditsioonilise meditsiini kasutamise kohta, nõuandeid õige toitumise, päevase režiimi, koormuste kohta.\nRavimeid, mida patsient võtab koos kõrge vererõhuga, võib välja kirjutada ainult arst. Hüpertensiooni iseloomustab individuaalne iseloom, vastavalt sellele määrab spetsialist ravi, võttes arvesse keha seisundi tunnuseid, patsiendi vanust. Hüpertensiooniga määratakse patsiendile:\nKodused vererõhu langetamise viisid\nKui rõhk on tõusnud 150–90, saate indikaatorit kodust lahkumata vähendada. Kõige tõhusam meetod on hingamise normaliseerimine. Selleks peate sügavalt sisse hingama (magu tõmmatakse mõneks sekundiks sisse, hinge kinni), seejärel aeglane väljahingamine. Tavaliselt piisab neljast hingetõmbest / väljahingamisest ja seisund normaliseerub. Pärast hingamisharjutusi mõõtke rõhk, veenduge, et see normaliseeruks.\nTeine võimalus kodus aidata on kõrvade hõõrumine. Massaaži tehakse umbes kolm minutit. See meetod aitab vähendada vererõhku isegi väga kõrge kiirusega. Samuti on lubatud masseerida krae piirkonda, rinda, pead, kaela. Värskes õhus jalutamine aitab patsiendi seisundit normaliseerida. Kõik ülaltoodud meetodid rõhu langetamiseks aitavad ainult mõnda aega..\nEakatele inimestele (üle 40-60-aastased) on raske normi kehtestada. Meditsiiniline norm selles vanuses inimestele on 140/90 mm Hg. Art. Kui hüpertensiivne kriis avaldub, määratakse patsiendile vererõhku langetavaid ravimeid. Mõnikord on vaja erakorralist abi, isegi haiglaravi. Enne kiirabi saabumist tuleb patsient voodisse panna, mitte rahule jätta.\nMitteaktiivsus põhjustab sageli vererõhu häireid. Sporditegevused võivad ära hoida mitte ainult hüpertensiooni, vaid ka hemorroidid, veenilaiendid ja muud probleemid. Peamine seisund, mida hüpertensiooniga tuleb jälgida, on mõõdukas kehaline aktiivsus..\nÄrge tegelege selliste spordialadega:\nharjutused kangiga, hantlid;\nArteriaalse hüpertensiooniga on soovitatav kasutada madala intensiivsusega treeninguid. See võib olla:\nTe saate seisundit parandada alternatiivmeditsiini abil. Seal on palju retsepte, mida saate kodus süüa teha:\nlinaseemned. 2 spl. l. seemned valatakse keeva veega (2 klaasi). Parem on nõuda päevas termose sees. Infusiooni peate võtma pärast magamist ja õhtul;\nküüslauk. Küüslauk (20 g), suhkur (100 g), keev vesi (1 spl), segage, nõudke. Nad joovad vastavalt Art. lusikas kolm korda päevas enne sööki;\nseemned. Alates 0,5 liitrist. valmistatakse päevalilleseemnete keetmine (keedetakse 2 tundi madalal kuumusel) veega (2 l). Päevas peate jooma klaasi;\nrosmariin. Maitsetaim (1 tl) + keev vesi (1 spl) Nõuda tund aega. Vastu võetud artikli 1 alusel l. kolm korda päevas;\nkallis. Puljong on valmistatud meest (500 g), viinast (0,5 l). Nad keedavad seda tund aega. Vastu võetud artikli 1 alusel l. kolm korda päevas.\nHüpertensiooni mitte kannatamiseks peate järgima neid ennetavaid reegleid:\nrasvaste, soolaste toitude väljajätmine;\nkaaliumi-, kaltsiumi-, magneesiumirikka toidu söömine;\nmagamisest kinnipidamine / ärkvelolek.


Okt. 2011 Lõikustänu Jutlus - Praost Thomas Vaga - Lakewoodi Pühavaimu Kogudus, Lakewood New Jersey\nKoguduse õpetaja Thomas Vaga\nLõikustänupüha on õndsusega täidetud püha. Õndsus tähendab ka rõõmu, mis meil on siis kui me tunneme, et oleme õiges vahekorras Jumalaga ja heas kontaktis ning rõõmsas läbikäimises Jumalaga. Usupuhastaja Martin Luther sidus õndsuse ja rõõmu ühte. Õndsad kristlased on rõõmsad selle üle mida Jumal nendele annab, mitte ainult selle üle, et neil on kõik mida nad tahavad. Apostel Paulus õpetas kristlasi olema „tänulikud kõige eest“ (vaata Pauluse esimene kirik tessaloonikalastele 5. Peatükk, 18. Salm).\nLõikustänupüha on siis õndsusega täidetud, sest me näeme ja tunneme, imetleme ja maitseme Jumala ande meile. Need on põldudel, looduses, aedades, poodides, teeäärsetel müügilaudadel ja farmerite kioskites. Lõikus aitab meil mõista kuivõrd suur on Jumala and. Mäejutluses Jeesus kasutas Jumala loomingu suurust ja külluslikkust, et õpetada kui suur on Jumala armastus kõikide inimeste vastu, sest Tema annab kõigile rikkalikult loomingu läbi.\nInimene, kes tunneb rahuldust selle üle, mis temal on, on õnneline. Tema on tahteline ka jagama sellest, mis temal on. Eriti tahteline on inimene kelle rõõm tuleb Jumalalt. Sellepärast ütlen altari ees igal pühapäeval korjanduse taldrikut hoides: „Jumal, me anname Sinule, mis on ju sinu oma. Kõik, mis meil on, on sinu armust meile antud, ja sinu loal meil olemas.“ Minul on ikka meeles jutustused kuidas kristlikud vangid kommunistide vanglates andsid neile päevatoiduks antud ainukese leivapala teisele vangile, kes oli haige või kellelt leivanorm oli karistuseks ära keelatud. Nad tänasid Jumalat iga leiva raasukese eest.\nMeie meeled on aga tihti kinni selle küljes mida me arvame meil on olemas meie oma tarkuse, töö ja püüete läbi olemas ja kuulub ainult meile. Meie ei austa Jumala armastust ja ande meile, kui hoidume andmast -- eriti Jumala kojale ja Kristuse kogudusele, kirikule. Lõikustänupühal paneme tähele Jumala jätkuvat hoolt ja rikkalikku heatahtlikust meie vastu. Tunnistame seda omapoolse heameelega andmise läbi ja tunneme kui õnnistanud oleme.\nThis page was last edited on February 21, 2014 06:02 PM


Aapo Pukk Vabaduse galeriis — Sirp\nAapo Pukk Vabaduse galeriis\nNeljapäeval 31. mail kell 17.00\navatakse Eesti Kunstnike Liidule kuuluvas Vabaduse galeriis (Vabaduse väljak 6) näitus: Aapo Pukk “Portreed vabaduses”.\n7. juunil kell 16.00 portreteerib Aapo Pukk\ngaleriis väärikat kolleegi Valli Lember Bogatkinat.\nPortreeseanss on pubikule avatud.\nNäitus kestab 19. juunini.\n“Portreed vabaduses” on üks kunstniku juubeliaasta näitustest. Portreevalik hõlmab sel näitusel inimesi vaimu- ja võimu eliidist, meie kaasaegseid, kes jäävad eesti kultuuriloos püsima mitte ainult õnnestunud kunstiteoste modellidena vaid enamasti ka ajalooliste isiksustena.\nEestil puudub vanade kultuuririikide sarnane rahvuslik portreedegalerii ent ka meil on institutsioone, kes on asunud oma väljapaistvate esindajate portreid koondama. Portreegalerii on mitmel Eesti kõrgkoolil, rahvaesinduses Toompeal, Eesti Evangeelse Luteri Kiriku Konsistooriumil, linnavalitsustel ja teatritel. Aapo Pukk on maalinud asjaomaste institutsioonide tellimusel ent täitnud ka eratellimusi isiklikesse kunstikogudesse ja maalinud portreid lihtsalt huvist kohatud modelli vastu. Lapsepõlvest alguse saanud süstemaatiline kunstikoolitus, mis päädis Kunstiakadeemia (siis ERKI) graafikaosakonna lõpetamisega 1986 on loonud eeldused pühendunud ja arengulise portreekunstniku kujunemiseks. Traditsioonilisest modernismist lähtuvad psühholoogilised õlimaal-portreed vahelduvad tema loomingus meisterlike ühe seansiga valminud pastellportreedega. Aapo Puki praktika on juba ammu ületanud Eesti piirid. Ta on maalinud nii vene kiriklikke prelaate kui Soome akadeemilisi- ja kunstiinimesi.\nAapo Pukk on taas kodumaal alles vaevalt aastajagu. Viieaastane viibimine ja maalija praksis Californias tõi eelmisel aastal kaasa peaauhinna 21 riigis leviva ja üheks maailma mainekamaks kunstiväljaandeks peetava International Artist Magazine’i korraldatud võistlusel “Inimesed ja figuurid”.\nAapo Pukk on viimase 20 aasta jooksul maalinud arvukalt erinevas formaadis portreid, mis on leidnud koha praktiliselt kõigis maailmajagudes. Ta kuulub alates 1999. aastast maailma suurimasse portreekunstnike organisatsiooni, üle 3000 liikme koondavasse Portrait Society of America (PSOA), on California Kunstiühingu, Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja Eesti Kunstnike Liidu liige. 2011 tõi ka eriauhinna Firenze kaasaegse kunsti biennaalil. 2012 aastal hinnati tema teost “Kooritüdruk” (tütarlaps Tallinna Jaani kiriku koorist) 2-koha vääriliseks ning maal “Scum ja Star” sai Honorable Mention auhinna 760 portree hulgast Ameerika Portreekunsti Ühingu iga-aastasel ainult ühingu liikmetele korraldatud võistlusel.\nAapo Pukk on maalinud tuntud eestlasi, kelle hulgas on teadurid Rein Taagepera ja Heiki Pisuke, poliitikud Mart Laar, Arnold Rüütel, Siiri Oviir, Vilja Savisaar, Tõnis Lukas, Edgar Savisaar; kultuuritegelased Tiia-Ester Loitme, Leelo Tungal, Margarita Voites, Elle Kull, Kaie Kõrb, Lembit Saarsalu ja paljud teised. Ent ta on maalinud ka inimesi nö teisest Eestist, kelle nägudes peegelduv läbielatu on puudutanud kunstniku hinge.


Korvpalli MM: täiseduga jätkav Serbia sõitis Itaaliast üle, Hiina põrus kodupubliku ees täielikult - Delfi Sport\nKorvpalli MM: täiseduga jätkav Serbia sõitis Itaaliast üle, Hiina põrus kodupubliku ees täielikult\nAts Kuldkepp ats.kuldkepp@delfi.ee\nBogdan Bogdanovic (palliga).\nHiinas jätkuval korvpalli MM-il näitas taas võimu Serbia. Täna alistati D-grupi esikohamatšis Itaalia 92:75. Serbia lõpetas alagrupiturniiri kolme võidu, Itaalia kahe võidu ja ühe kaotusega.\nSerbia võitis esimese poolaja 50:42. Kuigi Itaalia jõudis tänu Danilo Gallinari kolmestele korraks kahe punkti kaugusele, mänguks päriselt ei läinud. Serbia suurendas kolmanda veerandi lõpuks eduseisu 13 punktile ja viimased minutid möödusid skoori mõttes pingevabalt.\nPlatsil siiski kired lõõmasid. Neljanda veerandi alguses sai ebasportliku vea Gallinari, kaks minutit enne lõppu Nikola Jokic. Esimene saatis põrandale Miroslav Raduljica, teine Daniel Hacketti.\nSerbiat vedas 31 punkti visanud ja 5 vaheltlõiget teinud Bogdan Bogdanovic, kes tabas 11 kolmesest 6. Jokici arvele jäi 15 punkti, Miroslav Raduljica viskas 8 minutiga 12 punkti, kõik sealjuures vabavisetest. Itaalia kasuks viskas Gallinari 26 silma.\nSerbia ja Itaalia lähevad vahegrupis kokku C-grupist edasi pääsenud Hispaania (3 võitu) ja Puerto Ricoga (2 võitu, 1 kaotus). Kõikide mängude tulemused võetakse vahegruppi kaasa.\nHispaania sai täna ootamatult napi, 73:65, võidu Iraani üle. Veel kuus minutit enne lõppu oli Hispaania 57:62 kaotusseisus. Marc Gasol viskas Hispaania kasuks 16. Juancho Hernangomez 11 punkti.\nA-grupis pidi mõru pilli alla neelama korraldajamaa Hiina, kes kaotas Venezuelale 59:72 ja jäi 16 seast välja.\nPoola võitis A-grupi 3 võiduga, vahegruppi pääses ka Venezuela (2 võitu, 1 kaotus). Hiina sai kolmanda koha (1 võit, 2 kaotust), Elevandiluurannik jäi võiduta.\nB-grupis sai täiseduga esikoha Argentina. Grupi viimases mängus alistati 69:61 Venemaa. Tasavägises heitluses otsustas mängu saatuse Facundo Campazzo, kes viis 28 sekundit enne lõppu Argentina 65:61 ette ja näppas seejärel Venemaa tagamehelt Andrei Sopinilt palli.\nCampazzo viskas üleplatsimehena 21 punkti ja andis 7 resultatiivset söötu, Venemaa poolelt vastas Andrei Zubkov 18 punktiga. 2 võitu ja 1 kaotuse saanud Venemaa pääses B-grupist teisena vahegruppi.\nI-vahegrupp: Poola (3-0), Argentina (3-0), Venemaa (2-1), Venezuela (2-1).\nJ-vahegrupp: Serbia (3-0), Hispaania (3-0), Itaalia (2-1), Puerto Rico (2-1).\nÜlejäänud edasipääsejad selguvad neljapäeval.


hiljutigi nii tehtud\nAutor: aivar 01.11.2006 21:15\nEga see "omal jalal" kohaleminek nii unustatud asi polegi. veel 90ndatest on tuua üks koomiline näide - Tapa bagimees Klettenberg sai oma bagi mootori viimasel minutil enne Lätti minekut kokku. Bagi pandi treilale, sellega poleks küll Lätti ikka vist lastud, mootor jäi käima ja mehhaanik Rummi Hendrik (Särts) ronis kokpitti, et aeg-ajalt gaasi vajutada:) Panid Tapalt kusagile Riia alla mis tirin, kuigi Valga piiripunktis tekkis piirikatega väike arusaamatus, miks üks mees kastis ja kokpitis reisib:). Piiri ületamise ajaks tuli siis Särts bagi roolist evakueerida.\nKorgi Mart pani Saaremaale minnes jälle praamisõidu ajal kiisule käigukasti alla:)\nAutor: aivar 01.11.2006 21:05\nhuvitav küsimus krossifännilt selle mineku kohta ja küsisin asjaosalise Avo Muraka käest järele.\nVastus nii ja naa. St, et nt Murakas konkreetselt 1979. aastal läks ZIL 157 kastis. Aga Kuusmik, kel oli vaja mootorit sisse sõita, läks omal jalal. Eesti sisestele võistlustele mindi tavaliselt omal jalal, mõnikord ka kolmnurga otsas. Krossiautod olid tollel ajal kõik inspektsioonis arvel, reg. numbrid küljes. Võistlusele minekuks kirjutas krossika "omanik", mõni EPT või kolhoos siis, korraliku ja korrektse sõidulehe ka välja:).\nKüsimus Rjazan-79 eestlastest osalejate kohta aga endiselt õhus. Kuna anmetes võib nagunii ebatäpsusi olla, siis panen pluss-miinuse kah - ütleme et kolme mardiga eksimine läheb veel õige vastusena kirja.\nAutor: krossifänn 01.11.2006 20:52\nOskab keegi vastata (Markot,Aivar või keegi teine) Mis moodi tol ajal Rjazani mindi? Kas krossikaga omal jalal või ikka mingi treilaga?Eesti võistlustel käidi küll (vähemalt osad )omal jalal.Kui aga miskit võistlusel juhtus ? oodatud kõik kommentaarid,kes asjast teavad.Sorry,et vahele segasin aga ikkagi huvitav.\nAutor: markot 01.11.2006 13:25\nNeed kaks meest küsimärkidega olid Ülo Treial ja Kalev Lain. Ülejäänud küsimusele ma Sinu soovitusel siis esialgu ei vasta.\ntäpsustus vastusele ja uus küsimus\nAutor: aivar 01.11.2006 12:20\nLeidsin üles päris täpse nimekirja sellest võistlusest ja oskan nüüd vist täiesti ammendavalt vastata (meeskonna kooseisu kohta).\nUhtna: Heino Plotnik, Tiit Kangro; Hannes Tiinas.\nPraktiliselt sama kamba mehed, aga Sõmeru võistkonna koosseisus: Kalev Laik (Loik?); Avo Murakas; Vello Pääro; lisaks Toom Kuusmik ZIL-il ja Jaak Lill ning Jaan Põld GAZ 53-l.\nNii, julgen uue küsimuse küsida. Paneks siis sellise, millele saab ka katse-eksituse meetodil pihta saada: Kui palju eestlasi oli kantud selle 1979. aasta Rjazani võistluse stardinimekirja kolme klassi peale kokku?\n(ps: Marko, jäta teistele ka võimalus vastata ja proovida, sul on kava näol nagunii spikker olemas)\nAutor: aivar 01.11.2006 12:03\nRjazani võistlused olid Eestlastele üldse väga edukad. Nt 78. aastal said 51-l kaksikvõidu Nuia mehed Tõnu Kurro ja Andres Särev; meeskondlikult saadi lausa kolmikvõit (1. Nuia; 2. Võru EPT; 3. Tartu Autoveod); 77. aastal oli siin juba mainitud Viktor Jashenko järel Vambola Kängsepp (Võru) teine ja Kurro kolmas; Nuia sai taas meeskondeliku võidu ning Võru EPT oli kolmas.\n75. aastal oli Juhan Tõhk Viljandist 51-l kolmas, Tõnu Evert, siis juba Tallinna värvides, ZIL-il esimene jne\nAutor: aivar 01.11.2006 11:46\nkarta võib, et peast sellisele küsimusele vastust ei leia. kuna mul on kasutada teatud statistikamaterjali, siis vastan ja veidi põhjalikumalt, sest 1979. aasta Rjazani kross oli eestlastele väga edukas.\nMeeskondlikku arvestust peeti igas klassis eraldi ja GAZ 51/52 võitis selle Uhtna meeskond. Ka teine koht tuli Eestisse - Viljandi EPT. Uhtna meeskonna kooseisu mul käepärast pole, aga julgen oletada, et sinna kuulusid näiteks Hannes Tiinas ja Avo Murakas:), ilmselt ka Toom Kuusmik.\nIndividuaalselt said eestlased GAZ 51/52-l kolmikvõidu: 1. T. Kangro (Rakvere); 2. Rein Pomber (Viljandi); 3. Arvi Mõttus (Valga).\nGAZ 53-l oli Jüri (?) Treial Tartust kolmas.\nNii palju on veel tausta, et näiteks 51/52-l oli distantsiks poolfinaalis viis 11 km pikkust ringi, finaali kestvust pole teada. ZIL 130-l oli aga ringi pikkuseks millegi pärast "vaid" 6,8 km, mida finaalis läbiti viis ringi. Kusagil stardi-finishipaiga lähedal olid mingid "gabariidiväravad", mille mitteläbimisel anti võistlejale disklaff (neist väravaist ja nende mõttest tahaks rohkem teada - osalejatelt peaks üle küsima, mis värk oli).\nLisaks on teada, et sel võistlusel nähti viimast korda krossirajal sellist elukat nagu ZIL 164, millel ka ZIL-i klassi sõit ära võideti.\nAutor: markot 01.11.2006 11:06\nsorry, panin kogemata ühe markot,i liiga.\nAutor: markot 01.11.2006 11:00\nKes eestlastest võtsid võistkondliku võidu GAZ-51 - 52 klassis 1979a Rjazani üleliidulisel kevadkrossil. Mis võistkonnaga tegu ja kes sõitsid?\nAutor: krossifänn 31.10.2006 18:49\nMarkot kõik õige,esita uus küsimus.\nAutor: markot 31.10.2006 18:18\nÄkki olid need Mart Mäll/Erkki Orunuk, kelle Gaz 51 pildi pealt vaadatuna üsna kurb välja näeb\nküsimus siis ralliteemal\nAutor: krossifänn 31.10.2006 17:53\nKes olid need veoka rallisõitjad,kes 1999a.Saaremaa rallil oma auto "kapitaalselt maha kandsid"? Meeste endiga õnneks midagi hullu ei juhtunud.Auto aga paistis küll välja kui "totaalne emexi kandidaat"peale rajalt väljasõitu. Kes olid siis need rallimehed ?\nAutor: Chupzic 31.10.2006 13:23\nkrossifänn kõik õige ,kysi uus kysimus.\nAutor: krossifänn 31.10.2006 13:20\nUnustasin masinaklassi.51 klassis sõitsid need mehed.Üks neist sõitis hiljem Golfiga ka.(Alar vist)\nAutor: krossifänn 31.10.2006 13:14\nMeiby Alar ja Aivar Kuus.\nAutor: kaaliants 31.10.2006 13:09\nÄkki Mati ja Rein Koch\nAutor: Chupzic 31.10.2006 12:45\npeale Mäesaarte on eesti ajal veel võrust olnud kaks venda..kes need olid ja mis masina klassis sõitsid.:)?


Ülo Jalaka valitud sahinad: paljastav raamat Kaja Kallaselt! - Eesti Ekspress\nÜlo Jalaka valitud sahinad: paljastav raamat Kaja Kallaselt!\nE-sigaretid on ohutumad kui suitsetamine\nSuurbritannia terviseamet tunnistas, et nikotiini sisaldavate e-sigarettide kasutamine on 95% võrra ohutum kui traditsiooniline suitsetamine. See on esimene n-ö ametlik tunnustus e-sigarettidele riikliku terviseasutuse poolt. Eestis on sotsiaalministeerium ja Tervise Arengu Instituut olnud e-sigarettide suhtes hoopis kriitilisel ja eitaval seisukohal.\nReformierakonna aseesimees Kaja Kallas kirjutab raamatut “Minu europarlament”. Teose üllitab Petrone Print.\nMida öelda ajakirjanikule, kes küsib jalgpallifännilt, mida nad arvavad kahest sõprusmängust Venemaa koondisega. Küsimusele vastuse saamiseks kutsus jalgpalliliit eelmisel nädalal enda juurde Eesti fänniorganisatsioonid. Õige vastus on: “Me ei saanud Venemaaga mängimisest loobuda, kuna see oli FIFA poolt kohustuseks tehtud. Ja eelmine aasta me juba korra loobusime Venemaaga mängimast – just nimelt Ukraina sündmuste tõttu.”\nTTÜ kuratooriumi liige Renno Veinthal sai kohe pärast Jaak Aaviksoo rektoriks saamist ülikooli teadusprorektoriks. Nüüd räägitakse ülikooli nurgatagustes, et Veinthali kõrgele kohale asumine on tänu rektori valimisel Aaviksoo toetamise eest.\nTartus nähti saksa kullaautot?\nEelmisel nädalal äratas Tartus tähelepanu soomustatud ja kuulikindel saksa numbrimärgiga veoauto, millel kiri “Brink’s Security”. Tegu on juveelide, väärtkunsti ja sularaha transpordiga tegeleva suure USA börsifirmaga. Lasti sisu jääb saladuseks. Igatahes ei täidetud Eesti Panga tellimust. Kuuldatavasti on see ettevõte varem vedanud oma Saksamaa klientidele Eesti kroonimünte.\nNeivelt ja Viik ei raja panka\nIndrek Neivelt ja Linnar Viik viskavad väikestviisi kildu oma uue käivitusfaasis finantsettevõtte Elementare veebilehel. Leht teatab inglise keeles, et plaanis on innovatsioon Euroopa finantsteenuste turul. Kuid eesti keeles rõhutatakse: “Me ei raja uut panka.” Elementare sai kevadel finantsinspektsioonilt makseasutuse tegevusloa.


Suncor valmis arendama Eesti põlevkivi töötlemist\nSuncori esindajatega kohtunud Eesti Energia juhatuse esimees Gunnar Okk ütles reedel, et koostöövõimaluste selgitamiseks loovad Suncor, Eesti Energia, Eesti Põlevkivi, valitsus, Ida-Viru maavalitsus ja teised asjaosalised töögrupi. Töögrupp peaks Suncori tehnoloogia valguses paika panema Eesti põlevkivi töötlemise kontseptsiooni.\nSuncor avaldas ka valmisolekut viia lähiajal Eesti põlevkivi katsetusteks Kanadasse, märkis Okk.\nSuncori huvi on põlevkiviõli produktide tootmine kütteks, keemiatööstuse ja naftatöötlemistehaste tarbeks.\nSuncori võimalik investeering Eestisse ei tähenda Oki sõnul kindlasti seda, et Eesti Energia loobuks põlevkivil baseeruva elektri tootmisest.\nTa lisas, et kõne alla võib tulla põlevkivist toodetud õli põletamine. Õli põletamise otsusele peavad tema sõnul eelnema pragmaatilised majandusarvutused.\nSuncor on valmis alustama oma vahenditega tehase ehitamist 2001. a keskel. Tehase I etapi ligikaudne maksumus on suurusjärgus 2,5 mld kr.\nSuncori tehas võimaldaks Oki sõnul leida sünergiat Eesti Energia ja Eesti Põlevkiviga ning looks uusi töökohti.


Ravimiamet jätkab 31-aastase päästeameti töötaja surmajuhtumi andmete analüüsimist. Lahangu tulemus peaks tulema järgmisel reedel - Delfi\nRavimiamet jätkab 31-aastase päästeameti töötaja surmajuhtumi andmete analüüsimist. Lahangu tulemus peaks tulema järgmisel reedel\nMöödunud nädala kolmapäeval sai ravimiamet kõrvaltoime teatise seoses 31-aastase mehe surmajuhtumiga ning alustas juhtunu täpsustamist ning uurimist. Tänaseks on jätkuvalt veel osa andmeid puudu ja lõplikku hinnangut ravimiamet anda ei saa.\n31-aastane päästeameti töötaja suri kaks nädalat pärast koroonavastase vaktsiini saamist. Vaktsiini ja surma seost ei ole ravimiamet kinnitanud.\n"Ravimiameti ülesanne on hinnata terviserikke võimalikku põhjuslikku seost vaktsineerimisega. Tegemist on teadusliku hinnanguga ja selleks on vaja täpset ja laiapõhjalist teavet," on kirjas ravimiameti tänases pressiteates.\nPõhjusliku seose hindamisel lähtutakse maailma terviseorganisatsiooni (World Health Organization) juhistest. Hindamisel on oluline terviseseisund enne ja pärast vaktsineerimist, teised kasutatud ravimid. Lisaks kõrvaltoime teatise andmetele võib olla vaja uurida ja hinnata ravidokumentatsiooni, otsida täiendavat infot reaktsiooni kumulatiivsete andmete hindamiseks andmebaasidest.\nRavimiamet peab oluliseks terviserikke ja vaktsiini võimaliku seose osas põhjustes nii kiiresti selgusele jõuda, kui see mitmete osapoolte koostöös võimalik on.\nPraegu ootab ravimiamet lahangu laboratoorsete analüüside vastuseid. Nende tegemise kiirus ei sõltu ravimiametist, aga ITK on öelnud, et need võiksid saabuda umbes nädala pärast ehk 19.märtsil.\n"Kui ravimiameti spetsialistidel ja kaasatud ekspertidel on need andmed käes, saame hinnangu lõpetada ja avaldame, kas terviserike võis olla seotud vaktsiiniga või mitte," seisab teates.