Meri ja lepatriinud: august 2016\nNukrus või rõõm\nMa ei teagi, miks paljud kirjanikud ja luuletajad kasutavad seoses sügisega sõnu "nukrus", "kurbus", "hääbumine" jne. Ometi on ju sügises palju rohkem küpsust, viljade rohkust, rõõmu salvede täitumisest ja sahvri- ning keldririiulite täitumisest ...\nJa ehkki vihmasajud külastavad meid sagedamini ja vihm ise pole ju kaugeltki suviselt soe, võib ilu näha ka pestud katustes, säravates õites, kullakarva puulehtedes ning rahu ja kindlustunnet sisendavates karjamaa ja heinamaa vaadeteski.\nKuigi suurt vajadust uusi hoidiseid teha tegelikult polegi, on korilasel ikka tarvidus oma hingekesele väheke rahuldust pakkuda ja ... no kasvõi natukene ... no kasvõi kahe purgikese kaupagi midagi hoiuriiulile sokutada.\nJa kõige selle taustal ütlen....\nKallid sõbrad, ärge nukrutsege!\nTundke rõõmu igast päevast ja sellest, mis olemas on - lähedased, sugulased, sõbrad, kodu ...\nPostitaja: Elina K kell 30.8.16 Kommentaare ei ole:\nTaas sammuke sügise poole.\nSügis läheneb ja viljad valmivad ning mets on helde.\nEnam ma ei julgegi väita, et ... sel aastal ma küll midagi ei hoidista, sest nagu näha - ma ei suuda sõna pidada. Isegi siis, kui ma mõnel päeval lihtsalt laisklen või siis natuke küpsetan, läheb mõnel järgneval päeval ikkagi nõnda, et korilase geenid nõuavad tegutsemist.\nEga ma ju õigupoolest enam isegi toiduga väga ei viitsi mängida. Vahel harva vaid ja võimalikult kerge vaevaga:\nOma rõdu kurgitaimed on küll tublid, aga natuke ostsin ikka kurki juurde ja kuna ma tean, et talvelgi olen salati tegemisel ikka sama laisk, kui suvelgi, siis marineerisin osa kurke kuubikutena.\nNo-nii, ja ei saa ma kuidagi ei üle ega ümber ka seentest. Neidki on parajalt sellisel hulgal, et jätkub nii soolamiseks, kuivatamiseks, marineerimiseks kui ka suviseks seenesoustiks.\nNo ja kui kõik päevaks planeeritud tegevused tehtud saavad, siis võib ju ometi ka veidi rõdul lõõgastuda kohvi ja koogiga ning imetleda ikka veel visalt rõdukastis silmailu pakkuvaid lillekesi.\nPostitaja: Elina K kell 27.8.16 Kommentaare ei ole:\nPäevad pole vennad ...\nMõni päev möödub nii, et õigupoolest nagu midagi ei saa tehtud. Vahel ei saa isegi mingit tegevust alustatudki, ammugi siis veel midagi lõpule viidud ... Vot need päevad on laiiskus-kondiites-päevad.\nJa siis juhtub vahel, et lihtsalt peab midagi tegema ning siis jaksad veel mõne teise asja ka selle kõrval ära teha.\nJa siis on veel kolmandat moodi päevad, mil naudid ümbrust, lihtsalt olemist ja teed ettevalmistusi, et järgneval päeval toimetada asju, mis lihtsalt vajavad ära tegemist.\nTäna oli see kolmandat moodi päev.\nKõigepealt ... piiksus telefon, et mulle on pakk. Teadsin küll, mis selles on, aga ... oma käega katsuda ja vaimusilmas juba vardaid klõbistada on mõnus! Ehk ärkab kudu- ja käsitöösoolikas ka suveunest üles!\nKuna mõte oli, et oleks vaja sibulaid .... just Peipsi sibulaid, siis pöörasime autonina Peipsi poole.\nEsmalt tegime aga peatuse Avinurmes. Olin ammugi mõelnud, et kui kord sinnakanti juhtun, siis ... no ja nüüd siis juhtusimegi.\nÜks kohalik tervitas meid tee veeres ja sealsamas lähedal kohe ka piilupardist rongijuht.\nSihiks oli aga Avinurme Puiduait.\nOi, mulle meeldib puidu lõhn ja kui veel boonuseks saab silma nuumata ilusa käsitööga, siis võib igatahes hommikupooliku lugeda juba kordaläinuks!\nAga sibulad! Ja siis juba ka järgmine mõte - kurgid!\nKuna mulle ei meeldi jätta poolikut sibulat ootama järgmist toiduvalmistamise korda, siis valisin sibulad teadlikult pisut pisemad keskmisest ja ... siis veel pisut pisemad ka.\nJa need me ka koju tõime:\nMs Peipsi sibula kohta öeldakse, et see on toorena kibe, kuid muutub kuumtöötlusel magusaks (st mahedamaks ja mõnusamaks).\nJa kurgiostu juures piiksatasin, et tilli ja sõstralehti võiks ehk ka kohe komplektina kaasa müüa. Ooo.. ja peremees vudis kohe aeda ning tõi lisandid ka. Jummel - see tõi päikese kohe pilvekese tagant välja ja mul pole vaja mõeldagi, et millist sõbrannat peaks tüütama.\nJa küüslaugud, nii kenad prisked, kalpsasid ka mulle kotti ...\nOstud sooritatud ja rahulolu hinges, hakkasin juba auto poole astuma, kui peremees ulatas veel ühe koti ja palus mul endale meeleheaks õunakastist õunu nö "teele kaasa" võtta. Mmmm ... need olid väga maitsvad õunad, millest pooled küll juba tõesti teel olles otsa said!\nJa kui juba olime Peipsi-kandis liikumas, siis läksime ka randa piiluma.\nKaunis Kauksi rand\nJa just siis, kui mõte hakkas liikuma ujuma mineku suunas, tuli tugev tõrge - kalda äär oli täis surnud kalu!\nJäi sel korral vette minemata.\nPiilusin siis hoopis metsa poole - nii fotoaparaadiga, kui ka korilase pilguga:\nKoduteel tegime veel peatuse Mustvees.\nVäga halvasti loetava kirjaga kivilt ei saanudki tekstist aru, kuid eemal seisis viit, millel kirjas: "Leinav neitsi" (see kuju). Ms kaldaäärne promenaad on Mustvees mõnus ja piisava hulga istumiskohtadega. Need on kenasti "taskutena" pea-kõnnitee kõrval ja mahutavad oma pinkidele ka suurema seltskonna, kui 3-4 inimest.\nJärvele avanevad ka kenad vaated ja ainuke, mida ei leidnud või ei osanud otsida, oli ujumis- (suplus-)koht. Võib-olla leiame mõnel järgmisel külaskäigul.\nIlma suitsukala saamata ei olekski nagu Peipsi ääres käinud. Minu rõõmuks õnnestus leida müügilt rääbist .... suitsurääbist, mõtelge! Ja need olid päris kopsakad ning prisked! Mmmmmuahhh!\nKuna Kauksi rannaäärses parklas oli keegi vist suurema liikurvahendiga pisut tammeoksi räsinud ning mõned oksakesed vedelesid maas, korjasin need üles ja tõin koju.\nPostitaja: Elina K kell 22.8.16 Kommentaare ei ole:\nMiks ma ei õnnitle ....\nJah, miks ma siis ei õnnitle?\nMeie riik deklareeris oma taasiseseisvust just 25 aastat tagasi. Ülevas meeleolus lasksime sini-must-valgetel lippudel lehvida meie hingede paituseks ja laulsime ülistuslaule vabadusele ning ise olemisele. Sünnipäevadel ja tähtsatel tähtpäevadel ei ole sünnis vinguda ega viriseda ning seepärast piirdun vaid selgitusega, miks ma ei suuda vääriliselt taasiseseisvuspäeva tähistada.\nIlmselt olen ma rumal, sest ei oska elada ainult ühes päevas ja mõtlemata homsele-ülehomsele. Kahjuks ei oska ma rehmata käega ja öelda, et minu aastad on niikuinii otsakorral ja võidelgu ning hoolitsegu homse heaolu ning kodumaa säilimise eest järgmised põlvkonnad.\nJah, minu tegemistest ei sõltu kuigi palju, kuid mõeldes sellele, et kogu maailmas kehtib süsteemiteooria, ei ole ma loobunud mõtlemast ning uskumast, et iga tegu ja isegi mõte muudab midagi süsteemis. Iga pisikegi mõtteke või tillukene tegu paneb liikvele alul väikesed ja seejärel üha suuremad hammasrattad ning lõpuks on võimeline liigutama ka väga suuri süsteeme.\nParaku kehtib süsteemiteooria nii positiivsete kui ka negatiivsete tegude-mõtete puhul ning praeguseks on meie kodumaa kohale kogunemas paksud tumedad pilved ning hing on raske ega luba hõisata ega ka kaaskodanikele õnne soovida. Kaunilt ja üllalt alanud taasiseseisvus on ära antud, maha müüdud ja lihtrahvas (st puhtsüdamlikult kodumaad armastav rahvas) järjest enam põlvili surutud võõra diktaadi alla.\nVõib ju korraldada suuri paraade ja pidada ilukõnesid, kuid aasta-aastalt on need muutunud üha sisutühjemaks ning rahvasthurjutavamaks. See on tülgastav! Nagu ka see, et kord juba riigikokku või valitsusse pääsenud on endi ümber ehitanud paksu „linnusemüüri“, mille tagant rahvast tõrva ja kivirahega üle valada ning ise seejuures kasutada nn saadikupuutumatust. Tülgastav, kuidas koostatakse ja surutakse läbi seadusi, mis on selgelt rahvavaenulikud ning kindlustavad vaid võimulolijate hüvesid. Olles unustanud, et nemad peavad teenima oma riiki ja rahvast mitte mammonat ja võõrvõimu (EL, EK jms), on tänastel riigiteenritel välja arenenud karistamatuse tunne. Nõnda ei vaevuta isegi enam varjama oma tõelisi mõtteid ja irvitatakse nende üle, kes tõepoolest hoolivad oma kodumaa ja rahva püsimajäämisest.\nHinges on kurbus ja ängistus, sest süsteemi hammasrattad loovad täiskäigul pööreldes praeguses Euroopas kaost ja hävingut. Süsteemi muutmiseks on aga ühel väikerahval vähe võimalusi, kui nende esinduskogu ei taha kuulata oma rahvast, ei hooli oma maast ja on jätnud endile ainukesteks puuslikeks raha ja võimu.\nMinul ei ole ükskõik, mis saab minu rahvast ja kodumaast. Minul ei ole ükskõik, kas iseseisvus jääb või kaob. Võib-olla tundubki see ümbritsevaile inimestele rumala hinge piinamisena ja peavad vajalikuks mulle meelde tuletada, et minust ei sõltu niikuinii mitte midagi ning et peaksin elama „üks päev korraga“, kuid …..\nHävingut sünnitab kõige enam ükskõiksus.\nJa kuni suur osa eestimaalastest on ükskõiksed – „kõik on ju hästi“-arvajad (kuni nende endi või lähedastega midagi juhtunud pole), keda ei huvita ka tegelik sünnimaa käekäik, sest maailm on valla ja mujal ongi ehk parem enda tahtmisi teostada – ei oska mina end häälestada nõnda, et 25 aastaga vabaduse käestlaskmise puhul kellelegi õnne soovida.\nMuusika: Toomas Laur / sõnad: Marek Sadam / esitaja: Sadamasild / solist: Marek Sadam / bass: Tõnis Kivisild / löökpillid: Oliver Rõõmus / kitarr: Viljar Kuusk / akordion: Kaspar Uljas / klahvpillid: Tõnu Laikre / Salvestus, mix, master: Indrek Patte / Tänud: Liina Notta\nKuulake ja mõelge kaasa!\nSeega siis, sõbrad, ilusat päikeselist augustikuu kolmandat laupäeva aastal 2016!\nPostitaja: Elina K kell 20.8.16 Kommentaare ei ole:\nLihtsalt kena mälupilt:\nOlgu aiake ükskõik kui väikene, oma kasvatatu on ikka armsam ja maitseb ka justkui paremini ...\nJa pöörates objektiivi siia-sinna ....\nPostitaja: Elina K kell 19.8.16 Kommentaare ei ole:\nKorilase hing ei lase oleskleda.\nVot jah, korilase hing ei lase rahulikult oleskleda.\nVõib ju enesele lubadusi anda ja isegi neid valjult välja öelda, et ... tänavu ei tee ühtki hoidist ja üleüldse ei lisa midagi hoidiste ega säiliste riiulitesse.\nAga ... kohe, kui natuke libastud, on tulemused käes. Nii minulgi.\nSõbranna korjas oma õunapuu alt õunu ja pakkus mulle. Valge klaari õunad on püreeks ideaalsed ja ploomipüree pole ka iial vastuseisu kohanud .... nii see läks:\nNo ja ega midagi ei tohi lasta raisku minna!\nPealegi, minu arvates on kuivatatud õunad ja õunakoored ka (püreed keetsin ju kooritud õuntest) täiesti tänuväärsed nii kisselli tegemiseks kui ka niisama krõbistamiseks. Ma arvan, et ka tervislikumad, kuna ei sisalda lisasoola, - suhkrut ega säilitusaineid.\nMinu tutvusringkonna lastele küll meeldivad ja ise pistan ka vahel mõne "snäki" põske.\nPostitaja: Elina K kell 18.8.16 2 kommentaari:\nAasta kaheksas kuu juba poole peal ja aeg esitleda spektritööd, mis on beež nagu küpsed viljapead või soe rannaliiv.\nPostitaja: Elina K kell 16.8.16 Kommentaare ei ole:\nÜheksapäevane kokkulepe Ilmataadiga.\nSai Ilmataadilt palutud ilusat ilma meie selleaastaseks väikeseks ringreisiks. Ja Ilmataat oligi kenasti nõus ning pidas lepingust kinni täie tõsiduse ja täpsusega.\nNiisiis - puhkust alga!\nKõigepealt tegime pisikese vahepeatuse minu õetütre juures. Ta on usin hoidistaja ja köögis toimetaja ning kallistuste ning muude omavaheliste asjaajamiste järel sain minagi kaasa portsu talviste naudingute lähtematerjali.\nEsimeseks sihiks ja suunaks olime valinud Hiiumaa.\nJuba mitmeid aastaid olin heietanud mõtet, et tahaksin näha ja kogeda Kärdla kohvikute päeva melu ning mõnu. Muidugi tegime siis plaane ka kogu ülejäänud Hiiumaa külastuseks.\nJa nii see algas:\nJa rahulikult kulgedes ning ilma nautides avastasime Hiiumaad. Meie eelmine saare külastus oli palju aastaid tagasi ning nüüd oli avastamisväärset küllaltki palju.\nVaatasime üle, kuismoodi see saar ikkagi paigal püsib:\nVot see Tubala vai teda kinni hoiabki ja ei lase maailmameredele purjetama minna.\n"Kohustuslik" peatus ja kummardus vägevatele esivanematele:\nJa vot selles Sääre tirbi lahesopis on kena ujumise koht. Vesi ei olnud just väga soe, aga vee kutse oli tugev ja ujumine oli mõnus ikka!\nJa muuseumist ei raatsinud ka lihtsalt mööda minna:\nSee oli täiesti õige käik, sest peale huvitava väljapaneku imetlemist jagati meile ka kohaliku kultuurielu kohta teavet. Vot nii saimegi teada, et järgmisel päeval tuleb seada sammud Kassari rahvamajja.\nMuuseumi ees püüdis pilke piimapukk koos piimanõuga:\nEt päev oli alles nö poole peal, aga eelkohvikud juba töötasid, siis suundusimegi ühte neist:\nJa siis hakkaski kellaaeg jõudma nii kaugele, et seadsime autorattad ja sammud Suuremõisa suunas.\nJuba siis, kui otsisin kõikvõimalikku teavet Hiiumaa kohta ... leidsin huvitava artikli:\nPeaaegu meie kõigi elus on olnud oma Mamma. Kindel naine, kes kasvatanud üles karja lapsi, tulnud rinnaga läbi tulest, veest ja nõukogude võimust ning …\nJuba see artikli algus äratas soovi ning kuna näitleja Margus Tabor on üdini sümpaatne, siis kasvas soov veelgi suuremaks. Jajah, aga kuna abikaasa esimene puhkusepäev oli ühtlasi ka Mamma lugude viimane etendumise päev, siis võtsin kogu julguse kokku ja tegin midagi üsna hullult minu loomusega mittesobivat - küsisin Marguselt eneselt, kuidas ikkagi saada pääsmeid etendusele, kui Piletilevis piletid ammuilma läbi müüdud. Ahh-ma-olin-sõna-otseses-mõttes ikka tõesti "kõrvust tõstetud", kui "õnne valemi" kätte sain!\nfoto kopeeritud artikli juurest\nJa need mõnusalt-muhedalt vestetud, armastusest, hoolivusest ja nostalgilisest igatsusest kantud eluepisoodid, võin julgelt kinnitada, on vähemalt minule selle suve (ja ilmselt ka pikemaajaliselt) parim elamus.\nVastuseks Marguse küsimusele etenduse lõpus: Jah, Mamma on kindlasti Su eluteed jälgides rahul ning Sa oled oma viimase Mammale antud lubaduse täitnud! Nii on - Sa oled oma Mammale hea pisine poiss!\nKui keegi veel huvitub sellest, miks ja kuidas etendus sündis ning Margus Tabori enese mõtteist sellega seoses, siis siin on veel üks artikkel:\nMina ei ole kahjuks kuigi sõnaosav ja julgusega on ka kehvad lood. Seega valisin kergema vastupanu tee ja püüdsin tänu avaldada sedaviisi:\nÖöbisime Sõnajala hotellis. Mõnus, vaikne, avar eluruum, puhas, väga tore ja sõbralik personal .. justkui oleksime heade tuttavate juures külas olnud!\nPs. kohe sama hoone teises tiivas on Sõnajala söökla. Superhead toidud ja jällegi .. suhtlemine niisugune, et jääb mulje, just-kui just meid ongi siin tõesti pikisilmi oodatud! Ja hinnad olid väga rahakotisõbralikud.\nMs ei saa mainimata jätta, et see suhtumine "Just teid me olemegi siin oodanud ning küll on ilus, et te meile külla tulite!" saatis meid küll kogu Hiiumaal oldud aja.\nIidlased on ikka ilusad ja ead inimesed küll!\nKuna Hiiumaal oli parasjagu toimumas Pasunafestival, siis äratas meidki hommikul mõnus muusika:\nSee oli virgutav ja vahva algus uuele päevale. Ja sellesse päeva mahtus jällegi ohtralt häid emotsioone.\nJa Kärdlas olid kaunid täpilised kruusid:\nKohvi- ja kalanaudingutest küllastunult otsustasime nö imada endasse veel seda mõnusat Hiiu atmosfääri: külastasime Vaemla villavabrikut ning Lesta ja Lammast.\nSeejärel maiustasime HiiuKöögi hõrgutisega\nÕhtupoolikul seadsimegi end sisse Kassari Rahvamaja saalis, et nautida toredat etendust, mille kohta olime muuseumist saanud vihje. Igatahes jäime väga rahule!\nning siis otsustas kaasa nõustuda "Lesta ja Lamba" pruulmeistri soovitusega ...\nHiiumaa on nii parajalt pisike, et ei teki mingit tüdimust ja pikalt teelolekust väsimust, kui liikuda ka nt saare ühest otsast teise. Pealegi on huviväärset päris parajal hulgal, et ka jalgades kangestust ei teki.\nSiin on võimalik näha, mida meri on uhtunud randa ning kuulata ja ka lugeda, mis sellise reostusega kaasneb. Eriti soovitaksin selle "kaubamaja" külastust neile, kes sügaval hingesopis julgevad tunnistada, et nendegi käest on prügi pudenenud mitte sinna, kus prahi koht ... ja teismeliste lastega peredele!\nSel aastal veel viimast suve sellisel moel külastatav Hiiumaa Eiffeli torn ning muud ehitised selle kõrval on põnev ja vahva elamus. Lootus jääb, et peremehe ja perepoja innukus ja loomingulisus ei rauge ning järgnevailgi suvedel on nii lastel kui ka täiskasvanuil võimalik oma südant rõõmustada!\nMõnusalt lustitud, liikusime edasi ..\nMuidugi ... Kõpu\nMõnus koht - on silmailu ja puhast mereõhku ning siin laintekohinas võib ajataju ära kaotada. Ainukeseks puuduseks on, et ei ole ujumiskohta.\nJa seejärel ootas meid juba Palanga. Muidugi on vaatamiseks ja muljete kogumiseks ning meenete ostuks mõeldud ja sätitud jalakäijate peatänav. Kuna see ei olnud meile esmane kauni kuurortlinna külastus, siis kulutasime rohkem aega niisama patseerimisele. Muidugi vaatasime neid vaatamisväärsusi ka, mis eelmistel kordadel vaatamata jäänud (kas lihtsalt "kahe silma vahele jäänud" või suisa uued väärsused).\nJa prügi paneme ikka ettenähtud kohta.\nMul on vist mingi tõbi kallal, et olen hakanud huvi tundma avaliku ruumi kujunduse ja skulptuuride vastu. Tegime mõned peatused ja jalutuskäigud Leedu suurimas sadamalinnas Klaipedas.\nKaubasadam. Siit toimub ka ülesõit praamiga Neringa poolsaarele.\nMuidugi on toredaid skulptuure ja skulptuurikesi linnas palju ja ilusaid, kuid kui keegi juhtub oma reisiteel Klaipedasse, peab talle ju ka midagi avastamiseks jääma.\nAga üks vahva pilt ikka veel - on ju seegi skulptuur, mis ostlema kutsub:\nJa need olid ilusad ... tõesti väga ilusad:\nNii-nii ... Neringa ... Juodkranté ja Nida.\nMiniatuuride muuseumis. Vaadake, see ülal paremal asetsev miniatuur on ka keskmisel fotol pihupesaga ühel kõrgusel ... no on ikka väikesed ja filigraansed küll kõik need teosed seal muuseumis.\nKuna kirikus oli parasjagu toimumas kontsert, siis ei tihanud rohkem sehkendada ja pildistada. Küll aga on selgelt aru saada, et tegemist on meremeestele olulise pühamuga.\nKuna see maja asub üsna kõrgel mäekesel, siis ...\njalavaeva vähendamiseks oli võimalik nii siia kui ka muisse paigusse (nt tuletorni juurde või ka päikesekella juurde ..) pääseda nõnda:\nMeie seekordne pesapaik:\nMmmjahh, kuna mina olen nõus sööma hästi valmistatud kalarooga nii supina, praena kui ka magustoiduna, siis tuli kohe järele uurida, millist kala pakutakse.\nVälja sai valitud uotas e kammeljas:\nNida on täiesti ja üleni turistidele orienteeritud linn. Lisan veel, et see on kuurort, mis pakub vähe neile, kes eelistavad õllekaid ja lärmi. See on pigem tõesti puhkust ja rahulikku "aja mahavõtmist" nautivaile puhkajatele.\nMeile meeldib. On aega nautida aja tasast kulgemist ning tunda end hästi, lubada endale pingutuseta jalutuskäike, mõnuleda rannakohvikus, lasta pilgul ekselda ja rahu leida laheveel, imetleda veepiiril askeldavaid luiki ja parte, panna tähele kallasrajal leiduvat ilu.\nVarahommikune vihm sadas teiselpool lahte teisel kaldal ja ilmataat hoidis ikka lubadust.\nMuidugi on mõeldud ka lastele ja neile, kellele lihtsalt meeldib end liigutada:\nNeringalgi olime juba mitmendat korda ja eelmisi elamusi olen juba eelnevatel aastatel kajastanud.\nReis aga kestis veel päevakese. Selle veetsime Riias.\nTeel Riiga kohtasime vissisid.\nKõigepealt suundusime Riia kohvivabrikusse. Sinna olin esitanud tellimuse ja läksime seda ära tooma. Kohvivabriku omanik tegi meile tõelise üllatuse, kui esmalt pakkus meile tassikese väga head kohvi ja seejärel korraldas meile eksklusiivse ekskursiooni tehases ning rääkis nii tehase saamisloost kui ka osaliselt enda eluloost. Seejärel jagas veel huvitavaid nippe hea kohvi keetmiseks/valmistamiseks.\nTaevake, jällegi tekkis tunne, et ... no tõesti, teid me just ootasime ja just teie oletegi VIPid.\nSealt edasi suundusime hotelli.\nEndid nö sisse seadnud, suundusime varem väljavalitud objekte ja ka lihtsalt teele jäävaid objekte külastama.\nLäti Rahvusraamatukogu Daugava kaldal.\nBremeni linna moosekandid, kelle ninade katsumine toovat õnne.\nKristall ühes väikeses kunstipoes - kõik ainulaadsed autoritööd.\n.. ja keraamika\nJa siin on midagi käsitöölistele:\nPärastlõunaseks kehakinnituseks astusime sisse lummavasse pannkoogimaailma.\nÕhtusööki nautisime aga hotelli restoranis.\nKes siiani on vastu pidanud, on juba kangelasteoga hakkama saanud.\nEnda tarbeks on pilte küll palju rohkem, aga ma ei piina lugejat rohkem.\nVaid mõned pildid kaasatoodud asjakestest:\nJa üheksandal päeval, muljetest pungil ja naeratus näol, sadas peaaegu kogu selle aja, mil autorattad koduteed lühemaks mõõtsid. Kodutänavasse jõudes pidas Ilmataat ikka lõpuni lubadust ja laskis meil kenasti kuivana endid ja oma kotid/pakid tuppa toimetada.\nIlmataadiga tuleb ikka häid suhteid hoida!\nPostitaja: Elina K kell 14.8.16 2 kommentaari:\nJa mõni päev on kohe väga ...


Robert Downey juunior – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Robert Downey Jr.)\nRobert John Downey juunior (sündinud 4. aprillil 1965 New Yorgis Manhattanil) on filmiauhinna Oscar kandidaat; Kuldgloobusega pärjatud USA filminäitleja ja muusik.\nRobert Downey juunior (2014)\nRobert John Downey juunior\n4. aprill 1965 (56-aastane)\nKuulsaks sai näitleja 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses, mängides mitmes Hollywoodi suurfilmis, näiteks "The Pick-up Artist", "Less Than Zero", "Chaplin" ja "Natural Born Killers". Aastatel 2000–2002 tegi ta kaasa telesarjas "Ally McBeal", kehastades Ally kallimat Larryt. Tema viimaste aastate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Gothika", "Kiss Kiss Bang Bang", "Good Night, And Good Luck", "Zodiac", "Iron Man", "Chef", "The Judge" ja "Sherlock Holmes".\nDowney on mänginud paljudes filmides, millest kõik on teeninud maailmas üle 500 miljoni USA dollari. Kolm neist filmidest, "The Avengers", "The Avengers: Age of Ultron" ja "Iron Man 3" teenisid üle miljardi dollari. Downey on Forbesi enim teenivate Hollywoodi näitlejate nimekirja tipus, näiteks 2012. aasta juunist 2013. aasta juunini oli ta seal hinnanguliselt 75 miljoni dollarilise tuluga.\n1 Noorusaeg ja perekond\nNoorusaeg ja perekondRedigeeri\nDowney sündis Manhattanil New Yorgis kahest lapsest noorimana. Tema isa Robert Downey seenior on näitleja ja filmitegija ning ema Elsie Ann (née Ford) oli samuti näitlejanna, kes tegi kaasa Downey seeniori filmides. Downey isa on leedulase ja juudi ning iirlase ja ungarlase järeltulija. Tema emal on šoti, saksa ja šveitsi esivanemad. Downey ja tema vanem õde kasvasid üles Greenwich Village'is.\nLapsena oli Downey narkootikumidest ümbritsetud. Tema isa, narkosõltlane, lubas Downeyl kuueaastaselt marihuaanat proovida, mille kohta ta hiljem on öelnud, et kahetseb seda. Downey ütles, et meelemürkide kasutamine lõi tema ja isa vahel emotsionaalse sideme. "Kui me isaga koos narkootikume tarvitasime, tundus mulle, nagu prooviks ta sellega armastust väljendada − ainus viis, kuidas ta seda oskas." Downey hakkas igat õhtut sisustama alkoholiga ja veetis suure osa ajast telefoni teel narkootikumide ostes.\nLapsepõlves sai ta väiksemaid rolle isa filmides. Näitlemisega tegi ta algust viieaastaselt, mängides haiget kutsikat absurdikomöödias "Pound" (1970), seitsmesena tegi ta kaasa filmis "Greaser's Palace's" (1972). Kümnesena elas Downey Inglismaal ja õppis osana õppekavast klassikalist balletti. Ta õppis teismelisena New Yorgi koolis Stagedoor Manor Performing Arts Training Center. Kui tema vanemad aastal 1978 lahutasid, kolis Downey isaga Californiasse. Aastal 1982 visati ta aga Santa Monica keskkoolist välja. Seejärel kolis ta tagasi New Yorki, et täielikult näitlejakarjäärile pühenduda.\nDowney ja Kiefer Sutherland, kes olid koos ekraanil 1988. aastal valminud filmis "1969", olid kolm aastat toakaaslased, kui Downey esimest korda Hollywoodi asus, et näitlemisega tegeleda.\n2005. aastal abiellus ta Susan Downeyga. 7. veebruaril 2012 sündis neil poeg Exton Elias Downey ja 4. novembril 2014 tütar Avri Roel Downey. Downey vanem poeg Indio Downey (sündinud 7. septembril 1993) on tema esimesest abielust Deborah Falconeriga, kellest ta lahutas ametlikult 2004. aastal.\nDowney alustas teatrirollidega, osaledes ka lühikeses muusikalis "American Passion" Joyce Theatre'is 1983. aastal. 1985. aastal sai ta osaks uuest noortest näitlejatest koosnevast "Saturday Night Live'ist", kuid halva maine ja kriitika tõttu vahetati Downey ja enamik teistest näitlejatest aasta hiljem välja. Samal aastal tegi Downey dramaatilise murrangu, kui mängis James Spaderi käsilast "Tuff Turfis" ja pärast seda koolikiusajat John Hughesi "Weird Science'is". Downeyt nimetatakse 1980-ndate ettevõtmiste alusel ka "Brat Packi" liikmeks.\n1987. aastal mängis Downey Bret Easton Ellise novelli "Vähem kui null" järgi tehtud filmis Julian Wellsi, narkosõltlasest rikast poissi, kelle elu kiiresti kontrolli alt väljub. New York Timesi Janet Maslini sõnul oli tema töö selles "masendavalt liigutav". Downey etteaste filmis sai palju kiitust, kuigi mees ise on öelnud, et tema jaoks oli see roll nagu "kummitus Christmas Future'is", kuna enda narkosõltuvus muutis ta selle "tegelase liialduseks" päriselus. Film andis Downeyle hoogu juurde: järgnesid rollid suurema eelarve ja nimekamates filmides, näiteks "Chances Are" (1989), "Air America" (1990) ja "Soapdish" (1991).\n1992. aastal mängis ta Charlie Chaplinit filmis "Chaplin". Vastutusrikas roll motiveeris teda viiulit õppima ning vasaku käega tennist mängima. Downeyl oli eratreener, kes aitas Chaplini kõnnakut ja rühti imiteerida. Roll tõi näitlejale parima meesnäitleja Oscari nominatsiooni.\n1993. aastal mängis ta filmides "Heart and Souls", "Short Cuts" ja "The Last Party" (1993). 1994. aastal tegi ta kaasa filmides "Only You" ja "Natural Born Killers". Seejärel mängis ta filmides "Restoration" (1995), "Richard III" (1995), "Two Girls and a Guy" (1998) ja "Black and White" (1999).\n1972 "Greaser's Palace"\n1980 "Up the Academy"\n1983 "Baby It's You"\n1985 "Tuff Turf"\n"Weird Science" "Veider teadus"\n1986 "Back to School"\n1987 "The Pick-up Artist"\n"Less Than Zero" "Vähem kui null"\n1988 "Johnny Be Good"\n1989 "That's Adequate"\n1990 "Air America" "Air America"\n"Too Much Sun" "Liiga palju päikest"\n1992 "Chaplin" "Chaplin"\n1993 "Heart and Souls" "Võõrad hinged"\n"Short Cuts" "Killud"\n1994 "Hail Caesar"\n"Natural Born Killers" "Sündinud tapjaks"\n"Only You" "Üksnes sina"\n1995 "Richard III" "Richard III"\n"Home for the Holidays" "Pühadeks koju"\n1996 "Danger Zone"\n1997 "One Night Stand" "Üheöösuhe"\n"Two Girls and a Guy"\n1998 "The Gingerbread Man" "Piparkoogimehike"\n"U.S. Marshals" "Jälitajad"\n1999 "In Dreams"\n"Bowfinger" "Pisipetis Bowfinger"\n2000 "Wonder Boys" "Imepoisid"\n2003 "The Singing Detective" "Laulev detektiiv"\n2004 "Eros" "Eros"\n2005 "Game 6"\n"Kiss Kiss Bang Bang" "Kiss Kiss Bang Bang ehk Surm Hollywoodis"\n"Good Night, and Good Luck." "Head ööd ja õnn kaasa"\n2006 "A Guide to Recognizing Your Saints" "Kuidas ära tunda oma pühakuid"\n"The Shaggy Dog" "Meie issi koeraelu"\n"A Scanner Darkly" "Läbi hägu"\n"Fur: An Imaginary Portrait of Diane Arbus" "Karusnahk: Diane Arbuse kujutletav portree"\n2007 "Zodiac" "Sodiaak"\n"Lucky You" "Ikka veab"\n"Charlie Bartlett" "Charlie Bartlett"\n2008 "Iron Man" "Raudmees"\n"The Incredible Hulk" "Uskumatu Hulk"\n"Tropic Thunder" "Troopiline kõu"\n2009 "The Soloist" "Solist"\n"Sherlock Holmes" "Sherlock Holmes"\n2010 "Iron Man 2" "Raudmees 2"\n"Due Date" "Õigeks ajaks"\n2011 "Sherlock Holmes: A Game of Shadows" "Sherlock Holmes: Varjude mäng"\n2012 "The Avengers" "Tasujad"\n2013 "Iron Man 3" "Raudmees 3"\n2014 "Chef" "Kokk"\n"The Judge" "Kohtunik"\n2015 "Avengers 2: Age of Ultron" "Tasujad: Ultroni ajastu"\nRobert Downey juunior andmekogus IMDb (inglise)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Robert_Downey_juunior&oldid=5796020"\nLehekülje viimane muutmine: 12. jaanuar 2021, 20:40\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:40, 12. jaanuar 2021.


- "Elu keeeeeb, kohe näha et kolmapäev!"\n- "Kullake, täna on neljapäev..."\nnii see aeg voolab, et isegi õigeid sõnu ei leia. mul on ikka veel raskekujuline writer's block, aga c'mon, kaks sõna elust-olust ikka kirja saab.\nma ei tea, millised sündmused olid eile ja millised täna. aga ma tean, et üpris komplitseeritud ja künka-mättalised ajad. ma pole oma nõrkust kuigi paljudele lähedalseisvatele välja näidanud, õigupoolest hakkasin iseendalegi täna tunnistama, et hakkan vist raskuste all kokku varisema. kõik muudkui kuhjus ja mina, siiras usus ja lootuses, vajasin vaid õlga, mille najal nutta, sõpra, kellele oma nõrkusest pajatada ja poolkogemata saatus ta mull ette viskaski. olen väga tänulik.\nja ma olen õnnelik, et olen ikkagi ses suures lõimumises ja ülikoolitrallis suutnud jääda o m a rajale.\ntegelikult tahtsin rääkida sellest, kuidas üks teatud vägaaustet härra õppejõud mulle iga korraga üha sümpaatsem on, mida ma nende hirmulugude ja esmamulje põhjal arvanud poleks. on tarvis lihtsalt eristada\npeab õppima ratsionaalsemalt mõtlema, otsuseid põhjalikumalt kaaluma ja üleüldse võiks elus rohkem asju olla, mille pärast kohusetunne tapaks. arvan, et selleks korraks oli põhi käes ja nüüd võib jälle ülesmäge rühkima hakata.\nelus on vist nii, et igal aastal on omad tõusud ja mõõnad ja minu Tartu-aja suurim mõõn kestab praegu.\naga kell on neli - viis tunnikest und ja koosolek.\nperspektiiv on ok.\nPosted by tr at 21:08


Tööpakkumise number #435900\n* kliendi vajaduste väljaselgitamine, parimate tehniliste hüdrauliliste lahenduste leidmine vastavalt kliendi soovile\n* eelkalkulatsioonide ja hinnapakkumiste koostamine\n* klientidelt tellimuste vastuvõtmine, tellimuste haldamine\n* laoseisu jälgimine ja arvepidamine\neelnev töökogemus veokite valdkonnas (müük, hooldus, remont)\nhea suhtlemis- ja argumenteerimisoskus, hea analüüsivõime\nhea vene ja inglise keele osksus\nkõrgtasemel arvutikasutamisoskus (kasuks tuleb laoprogrammi NAVision tundmine)\nCV palume saata hiljemalt 11.09.2016 e-posti aadressil erko(ät)hydraulic.ee,\nlisainfo telefonil 52 23 124.\nEttevõte asutati 2012. a ja tugineb 100 % Eesti kapitalile. Kundas asutatud ja tegutseva ettevõtte meeskond on varasemalt veoautode remondi, hoolduse ja diagnostikaga kokku puutunud üle 20 aasta. Ettevõtte põhitegevusalaks on veoautodele pealisehituste paigaldamine, veo- ja sõiduautode remont ja hooldus ning hüdraulikaseadmete maaletoomine ja müük. Ettevõtte peakontor, töökoda ja kauplus asuvad Kundas, müügiosakond on esindatud ka Tallinnas.\nMeie peamisteks klientideks on transpordiettevõtted ja töökojad, kes vajavad hooldust ning remonti oma tehnikale.\nELER Hydraulic OÜ esindab Eestis teiste seas järgmisi kaubamärke: HYVA hüdraulikaseadmed, Stoneridge tahhograafid jt.


Hõimupäevad 2020 plakat. Kunstnik Peeter Laurits\nHõimupäevad 2020 kulmineerub traditsiooniliselt oktoobrikuu kolmandal laupäeval, mil tähistatakse hõimupäeva. Sel aastal on see päev 17. oktoober ning kell 16 algab Tartus, Eesti Rahva Muuseumis meie pärismusmuusikakontsert “Tee akkuna avõõ!”\nSoome-ugri rahvaste rahvalaul ja luuletajate looduslähedane, nõtke keelekasutus annab etnoloogilise pärandi kõrval virgutavat tunnistust, et kuulume loodusrahvaste hulka. Digiajastu tehnika võimaldab soome-ugri rikkalikul traditsioonil ja ka kaasaegsel pärandil ülikiirelt ja lihtsalt levida, mis kokku loob tõeliselt avardava ja äratava kogemuse.\nDigikultuuri aastale pühendatud kontserdi lavastab Kadi Haamer. Sellel lehel aga saate veidi lähemalt tuttavaks meie esinejatega.\nTasuta kontserdist teeb veebiülekande ERRi kultuuriportaal!\nKutsume kõiki sellest ühisest ja kosutavast rikkusest Hõimupäeval ERMis osa saama!\nMaria Korepanova – laul, parmupill, trumm\nNikolai Anisimov – laul, vihmapill\nToivo Sõmer – kandled, mandoola, etnilised trummid\nAnsambli moodustavad Eestisse õppima tulnud udmurdi muusikud-folkloristid Maria Korepanova, Nikolai Anisimov ja lõunaeesti multiinstrumentalist Toivo Sõmer. Kava koosneb põhiliselt Udmurdi erinevate piirkondade mitmehäälsetest rahvalauludest, mis on põimitud improvisatsiooniliselt soomeugri ürgsete meloodiatega. Lauluseaded on tasakaalukalt kaasaegses võtmes, sidudes selle maailmamuusika helikeelega. Nad on esinenud Viljandi Pärimusmuusikafestivalil, festivalidel Hiiu folk, Mooste Helü, Tallinn Music Week, aga ka Prantsusmaal ja Jaapanis. 2016. aastal salvestatud lugudest on ansambel välja andnud ka heliplaadi.\nAnna Makeev – laul,\nSakiko Ishii – kromaatiline kannel\nPavel Kutergin – karmoška\nUus ja omapärane sulam marilanna arhailisest laulust ja küsle-mängust, jaapanlanna kandle- ning udmurdi karmoškamängust.\nAnambli eestvedaja Anna Mišina-Makeev on Uurali maride seast pärit laulik, kes on kokku kasvanud oma maa iidse ja mitmekülgse laulupärandiga, mida tutvustab nii solistina kui ka koos Eesti professionaalsete muusikutega. Koostöös Eesti kandlemängija Kristi Mühlingiga on välja antud ka heliplaat.\nJaapanlanna Sakiko Ishii õpib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kromaatilist kannelt. Soomes, Turus toimunud V rahvusvahelisel kandlekonkursil pälvis ta elava tõlgenduse ja julge improvisatsiooni eest eripreemia.\nUdmurt Pavel Kutergin on Tartu ülikooli etnoloogiadoktorant ning Eestis tegutsevate udmurdi ansamblite hoogne pillimees.\nTREPP esineb Kultuurikohvikus ning pärimusmuusika kontserdil “Tee akkuna avõõ”, mille otseülekannet saab jälgida ka allolevast aknast:\nJekaterina Kuznetsova – akordion, torupill, kannel\nAleksander Sokolov – torupill, trumm\nJanika Sokolova – flööt, suupill, trummid\nNarvas tegutseva Vadja pereansambli nimi tähendab tõlkes ‘maarahvas’ ning aeg-ajalt ühineb kollektiiviga ka teisi vadja juurtega esinejaid Leningradi oblastist. Ansambel esitab kogutud vadja folkloori ja kasutab väga erinevaid muusikainstrumente.\nkoosseis loodi aastal 2000, mil Luutsa külla asutati vadja muuseum.\nIgasuvisel festivalil “Luutsa vakkavõ” esitab ansambel vadja tantsumuusikat ja vadja laule, esinetakse ka naaberkülades. Ansambel on korduvalt osalenud hõimupäevadel, piirkondlikel ingerisoome ja isuri rahvuslikel pidustusel.\nAnsambli eestvedaja Katja Kuznetsova isa on pärit Kattila külast ja vadja keelt õppis Katja oma vanaemalt. Naine on veendunud, et vadjakeelse muusika kaudu elab jätkuvalt ka vadja kultuur!\nBergics András – viiul, torupill, flöödid\nfurulyák Újházi Ádám – viiul, parmupill\nSzlama László – koboz, kaval, laul\nEgervári Mátyás – simbel, torupill\nOkos Gergely – trummid\n2014. aastal kokku tulnud noored esitavad peamiselt Transilvaania äärealadel kõlavat moldva rahvamuusikat.\nKuna pundi liikmed musitseerivad erinevates žanrides alates vanamuusikast, jazzist kuni popmuusika ja metallini, siis liigub neid radu sujuvalt ka PásztorHóra muusika, tõestades samas, et rahvalaul võib olla nii arhailine kui ka nüüdisaegne.\nTänu omanäolisele kõlapildile ning hoogsale tantsumuusikale on nad üks armastatumaid moldva muusikat mägivaid ansambleid Ungaris. Nende debüütplaat “Ma ei unusta sind iial” (2019) võtab kokku esimesed viis tegevusaastat. Seni on nad esinenud seitsmes välisriigis ning on kaasahaaranud ka 10 000 pealise publiku.\nTartu Ingerisoomlaste Seltsi folkloorirühm Röntyskä on koos käinud juba üle 12 aasta. Ansambel loodi vana ingerisoome rahvatantsu- ja laulupärandi elushoidmiseks ja tutvustamiseks. Seda on tehtud nii Eestis kui ka mitmetel folkloorifestivalidel väljaspool Eestit.\neestlaste vadja ansambel\nEestlaulja – Milda Dailidėnaitė\nKoor – Marin Jors, Eda-Riin Leego, Britt-Kathleen Mere, Merit Müller\nKitarrid, klahvpillid – Anti Lillak\nKannel, flööt – Merit Müller\nAnsambel loodi 2017 aasta lõpus, kui vadja keele uurija ja õpetaja Heinike Heinsoo pöördus Fenno-Ugria Noorte poole palvega salvestada mõned laulud tema korraldatavate vadja keele kursuste jaoks. Nii valitigi välja mõned laulud ja salvestati ning esineti Ge-klubis Soome-ugri tudengikonverentsi IFUSCO kultuuriõhtul. Pärast suvepuhkust 2018 selgus, et laulu- ja muusikalembeseid inimesi on noorte ridades veelgi ja ansambel kasvas üheksaliikmeliseks. Lisaks on täienenud keelte hulk – vadjale tuli seltsiks naaberkeel isuri. Vahepeal on ka seltsingust Fenno-Ugria Noored saanud täieõiguslik MTÜ Hõimulõimed.\nLegendaarse rahvalauluansambel Hellero teine põlvkond alustas tegevust 1994. aastal laste folkloorirühmana. Ansambli repertuaari on läbi aja kuulunud peamiselt eesti, aga ka teiste soome-ugri rahvaste rahvalaulud, -mängud ja -tantsud, sealhulgas mitmeid lugusid suure Hellero repertuaarist. Mõned ansambli liikmeteist mängivad ka eesti traditsioonilisi instrumente: torupilli, hiiu kannelt, kannelt ja karmoškat.\nAnsambel otsib vanadest lauludest ja mängudest uusi, põnevaid muusika- ja mõttemaailmu. Selleks, et avastada mineviku muusika helikeele eripära, kasutatakse õppides Eesti Rahvaluule Arhiivi helisalvestusi ja rahvalaulu-uurimusi ning eksperimenteeritakse viiside, kõla ja liikumisega.\nTallinnas 2013 tegevust alustanud ansambli nimi tähendab tõlkes allikas. Muusikute eesmärk on hoida ja säilitada kohalike udmurtide keelt ja kultuuri, lauldes esivanemate laule. Ansambli repertuaari kuuluvad ehedad udmurdi rahvalaulud, saatepill on karmoška.\nLisaks Fenno-Ugria ja Eestimaa Rahvusvähemuste Ühenduse korraldatud üritustele nagu Etnolaat ja Hõimupäevad on ansambel Ošmes esinenud ka Soomes rahvusvahelisel Maailmaküla festivalil ja Seurasaari jaanipäevapidustustel Helsingis, Liivi Päevadel Lätis – Riias ja Ventspilsis. Eestis on kollektiiv tutvustanud udmurdi muusikat nii Mooste Elohelü’l kui ka kohalikes koolides.\nHiljuti oma 35. tegevusaastat tähistanud ansambel sündis Narva Muusikakooli õpetajate uusaastapeol, kus esmakordselt esitati koljadaasid (näärisandikombeid) ja jõuluennustusi.\nSellest alates on antud hulk loeng-kontserte ning eesti ja vene rahvakalendril ja perekondlikel tavadel põhinevaid muusikaetendusi, mille valmimisse on kaasatud elukutselisi lavastajaid.\nAnsamblisse kuulub 11 inimest ja nad on salvestanud 6 CD-plaati, millel kõlavad eesti, isuri ja vadja laulud.\nEesti Rahvuslik Folkloorinõukogu (C.I.O.F.F. Estonia) omistas ansamblile kõrgema kategooria autentse folkloori esitamise alal. Ansamblist on tehtud dokumentaalfilme, teiste hulgas näiteks režissöör Arvo Iho “Marina Kuvaitseva ja üksildased naised” (2004).\nPikemalt saab ansamblist lugeda nende kodulehel.\nKaunis tava tutvustada oktoobrikuu kolmandal nädalal hõimurahvaid ja nende kultuure sai alguse 1931. aastal, kuid katkes nõukogude ajal. Traditsioon taaselustati 1988. aastal ning märtsis 2011 võttis riigikogu vastu otsuse tähistada oktoobri kolmandal laupäeval hõimupäeva riikliku tähtpäevana. Nii heiskame hõimurahvaste auks ka riigilipud – sel aastal 17. oktoobril.\nHõimupäevad 2020 pakub nädala jooksul valiku soome-ugri rahvaid tutvustavaid kontserte, näitusi, konverentse, kirjandusõhtuid ja õpitubasid kõikjal üle Eesti.\nTee akkuna avõõ!*\n* Vadjakeelne väljend, mis eesti keeles tähendab: tee aken lahti! Väljendi lihtsuse ja mitmetähenduslikkuse tõttu sai sellest seekordsete Hõimupäevade tunnuslause.


Puhvis Kukk: 2013\nThe ghost of a third child\nMa ei plaaninud kunagi abielluda. Veel vahem lapsi saada. Ja nuud, 12 a hiljem, abikaasa ja kahe armsa tutrega tunnen ma hirmsasti puudust sellest kolmandast lapsest. Sellest keda ma ei saa saada. Olivia sunnitus oli hasti halb ja laks kuid et jalgu alla saada, Melanie raseduse olin enamjaolt voodis voi haiglas voi kiirabis. Nii et arstid utlesid Melanie keisri ajal et sina ei saa enam rasedaks jaada, sa ei elaks seda ule. Voib olla on see lihtsalt inimese loomus tahta mida ei saa. Voib olla on see lihtsalt sellest et lapsed on vanemaks saamas ja beebit enam ei ole. Toenaoliselt ei aita see ka et mu parim sobranna siin kel sama vanused tydrukud jai kogemata kombel rasedaks.\nNing ma ei ole kindel kui padev ema ma uleuldse olen. Armastav, seda kyll, aga kannatust kui sellist ei ole ja ma ei maleta viimast korda mil ma lastega niisama mangisin. Ma taiest tean et meil vedas uskumatult et saime kaks ilusat tudrukut ja kellegile midagi halba ja permanentset ei juhtunud. Aga ma tunnen end natuke nukralt moeldes sellele vaikesele beebile keda me ei saa......\nPosted by Puhvis Kukk at 11/15/2013 4 comments:\nVägivald armastab vabadust, Tahab ta endale allutada.\nMa motlesin eelmisel nadal et tahaks kangesti joululaule kuulata. Voib olla isegi joulukaunistused alla tuua ja piparkooke teha. Ei, mitte ilma parast (kuigi voiks, eks) vaid kuna need moodalainud joulud nagu ei olnud joulud. Parast koikide nende vaikeste laste surnuks tulistamist, seda mottesegast massimorva mis nii nagu noaga loikas iga ema ja isa seest labi. Ei olnud joulutunnet, nuuksusin nii et lapseid ei naeks, katsusin uudiseid mitte vaadata aga kattis nagu must linaga meie kandi. Samas lahedal ju ka.\nMida enamat, olin arvanud alati (naiivselt kyll) et pahad asjad juhtuvad enamasti pahadele inimestele. Voi neile kes pahas kohas voi pahal ajal voi pahade inimestega. Newtowni vanemad on tapselt nagu meie ja lapsed tapselt nagu meie omad ja kool tapselt nagu meie oma. See terrorilaine mis labi laks, ma ei oska seda kirjeldada ja vaga vaga loodan et seda kunagi me keegi ei pea labi elama. Sellest raakimata et mortsuka isa tootab G'ga koos samal korrusel ja vahest kardan et tal jookseb katus ara... Miks ta ei lahe ja kuskil inimesi ei aita voi ei puhenda oma elu HEA tekitamisele, ma ei saa aru.\nAga tahtsin joulukaunistusi valja panna ja siis motlesin et ootan jargmisi joulusid mis kataks ara selle malestuse niivord kuivord. Siis laksid kaks pommi lahti Bostoni maratonil, kolm inimest surnud, sadu haavatuid ja mitmekumneid kel jalad ara amputeeritud. Vaike tudruk kes pole veel rattaga soitma oppinudki, kaotas jala. Ja venna kes suri. Ja ema on ajukahjustusega haiglas.\nNii et nyyd ma loodan et enam midagi muud ei juhtu. Enne joule. Voi jaanipaeva...\nPosted by Puhvis Kukk at 4/18/2013 1 comment:\nPosted by Puhvis Kukk at 4/15/2013 4 comments:\nMagada voi mitte magada ja kui magada siis millise hinnaga?\nSee ei ole nyyd koige lobusam teema aga motlesin et kindlasti on minusuguseid teisigi, nii et akki on kellegil kasuks. Mul on magamisega probleeme olnud alates Melanie sunnist, seega pea et 2 aastat tagasi. Melaniel oli koolik, nii et unetunnid on arvel ja limiteeritud, stressist raakimata. Ning samaaegselt pandi mindi madala estrogeeni sisaldusega beebipilli peale (jah, nagu sellega oleks veel tegelnud) kuna ma toitsin rinnaga. Ja ei saanud oo pealt magada. Mitte uldse. Gary oli beebiga ja mina vahkresin unetult voodis kuni minu aeg tuli beebiga olla. Uks ohtu kukkusin nuttes kokku. Ja jargmised 18 kuud kaisin arstide vahet tehes vereproove ja psuhholoogilisi analuuse, magamiskliinikus, hiina ravitsejate, acupuncture jms juures. Perearst teatas et narvid. Proovisin rahusteid, mitmeid-mitmeid unerohtusid. Enamus ei mojunud. Raske oli magama jaada ja tihti peale arkasin ules paari tunni parast. Narvilisus ja magamatus, peavalud, kaks last, meeletu kohukinnisus (ma olen vannitoa porandal kuuntega porandat kraapinud ja ratikut hammustanud suurest valust et karjumine teistele kosta ei oleks). Arstid olid enamjaolt hammingus aga tavaliselt surasid mulle uue ravimi valjakirjutise pihku ja saatsid mu valja. Selline masendav meeleheide tuleb sellest. Leidsin sadu kui mitte tuhandeid kaaskannatajaid interneti avarustes aga ka laste koolist voi manguruhmadest. Osad emmed utlesid silmapilgutamata et mis kokteili peal nad on, 5 mg seda ja 8 mg teist. Tavaliselt suudi see uha suurenev anxiety - arevus, kull laste jms puhul.\nUhe kliendi kaudu sain uhe populaarse psuhhiaatri juurde. Martha Stewarti tutar kaib tema juures ja mitmed naitlejannad. New Yorgis, of course. Ja mul oli pisar silmas kui ara tulin. Parast pikka juttu ytles arst et mina tema klientuuri alla ei kai, tema ei arva et see psuhholoogiline probleem, vaid pigem hormonaalne. Et kuna esimene sund nii raske, sain teise lapse liiga kahku, ilma et mu keha oleks taastunud esimesest. Aga ta kuulas mind, mis pani mind end inimesena tundma, utles et see laheb ule ja palju on enda teha ja soovitas Ambieni votta. Sest ilma ma ei maganud uldse. Mu gunekoloog vihastas selle jutu peale et ah mis hormoonid on tagasi normaal osakaalus 6 nadalat parast sundi. Aga kui mina nii usun siis mingi ma tavalise beebipilli peale.\nSee aitas. Oudsalt paha oli, jatsin votmata, motlesin et psuhholoogiline aspekt aga magamine laks halvemaks. Nii siis tagasi beebipilli ja Ambieni peale. Ja magasin 6 tundi. Ma olin muidugi erand, enamus inimesi magab nagu notid Ambieniga. Ma ehk 4-6 h. Aga siis hakkasin ise magama jaama parast esimest ulesarkamist. Paar kuud tagasi laks magamine jalle kaest ara, eriti enne paevi ja nende jooksul. Ning ega need peavalud ja arrituslik oleks (huvitav on see teaduslik termin) ka paris ju ara ei lainud.\nNii et vastu kull mu peaarsti soovitusi otsustasin end ara voorutada neist ravimitest. Votan melatooniini ja olen tablette pooleks loiganud, jargmine nadal siis hakkan veel vaiksemaks loikama. Magan enamasti 4 h ja siis natuke siin ja seal. Algus oli hasti rame, meeletud higistamised ja kulmavarinad, migreenid, puhhhh.... Nagu oleks paris narkootikume votnud, mis Ambien tegelikult ka on. Aga valgeid blonde naisi kes paeval lasteaiale kupsiseid kupsetavad, oues lehti riisuvad ja lastele legodes maju ehitavad selliseid probleeme nagu ei omasta. Natuke kardan seda taiesti ilma olemist aga tean et ma ei taha millestki soltuda (nagunii on mul taiesti ebanormaalne suhe uue oliivoliga mis leidsin, ei suuda seda mitte suua, nagu lilled maitsevad). Mnjah. Aga kange maanaine nagu ma olen, kull saab hakkama.\nAga mis ma tahtsin oelda selle meeletult pika postitusega, a) sa ei ole uksi. b) ara vota unerohtusid kerge meelega. Sellest void soltuvusse jaada ja arstid ei ole seda ise votnud, nad ei tea koiki korvalmojusid ja koiki ei ole testitud. Enamus unerohud on moeldud paariks nadalaks maksimum aga neid voetakse aastate kaupa, tihti doosi omavoliliselt uletades. c) kasuta talupoja moistust. Ara joo kohvi rohkem kui 2 tassi ja seda ka ainult hommikul. Voimle voi tee fuusilist tegevust iga paev miinimum 30 min. Kirjuta ules paevikusse iga ohtu koik mis meelel mureks. Ara joo alkoholi, klaas veini ohtusoogiga aga mitte enam. Ara vaata voodis telekat voi tegele elektroonikaga, see sinikas valgus mojub ajule halvasti ohtueel. Joo teed, mine vanni, loe raamatut. d) ja kui oled liig kaua votnud, siis tee plaan, leping endaga, kuidas ja millal sa lopetad ja raagi perele ja sopradele et nad moistaksid ja sind n.o arvel hoiaks.\nPosted by Puhvis Kukk at 4/05/2013 8 comments:\nSefiir - kuidas tuleb teha\nToome teieni siit Atlandi ookeani aarest erakorralise ja ulitahtsa teate: oiget sefiiri, sellist mis sefiirikorvikestes ja tortide otsas PEAB tegema zelatiiniga. Ma olen proovinud ilma. Mingi kolme retseptiga. Ja kuigi vaga sumpaatsed inimesed nagu perenaine blogi tegijad jms utlevad et ei pea tegema zelatiiniga siis a) mina utlen et peab ja b) Salme Masso utleb et peab. Salme Masso, inimesed! Ma ei tea mis ma uldse motlesin et ilma tegin. Ilma tuleb selline meeldiv vahune kreem pohimotteliselt, saab biskviidi vahele maarida aga see paris-paris-paris sefiir too ei ole. Ja see et sinu vanaema tegi ilma ei ole tegelt mingi argument. Kui ei usu, tee molemat moodi ja siis jata kommentaar.\nTeine tehniline aspekt: loen imestusega kuis paljud kokad ja tegijad segavad seda suhkrusiirupit hoolega. Kuskil oeldi isegi et kogu aeg tuleb kovasti segada. Mis asja? Laks nappude pihta. Lase sel suhkrul rahus sulada, koik karamellid jms tehakse ju nonda et rahus lastakse suhkrul segada, lausa keelatud on seda nappida. Et keeruta potti nats kui tahad uhtlustada. Mnjah.\n(lisan veel juurde et mul igast stand mixerid ja koogikombainid olemas, nii sain rahus protsessi uurida).\nPosted by Puhvis Kukk at 2/21/2013 4 comments:


Suurbritanniasse püüdlevad migrandid kasutasid sinna pääsemiseks lausa F-1 abi - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Suurbritanniasse püüdlevad migrandid kasutasid sinna pääsemiseks lausa F-1 abi\nPrantsuse rannavalve La Manche väinalt päästetud migrantidega.\nMigrantide soov Euroopasse pääsemise järel edasi Briti saartele jõuda on Brexitist hoolimata sedavõrd võimas, et üle La Manche väina on avatud isegi inimkaubitsejate tasuline paadivedu, ning ülepääsuks kasutatakse kõikvõimalikke nippe.\nERR vahendab: “Ferrari vormel-1 meeskonda tabas Silverstone’i ringrajale jõudes üllatus, kui tiimi veokist leiti kaks immigranti. Arvatakse, et immigrandid ronisid Ferrari sõidukisse Prantsusmaal Calais’ sadama lähistel ja neil õnnestus vahele jäämata pääseda Suurbritanniasse ja otse Silverstone’i ringraja tiimialale. Vahelejäämisel anti immigrandid üle Suurbritannia politseile.”\nSuurte veokite juhid on juba aastaid hädas veoautodesse pugevate migrantidega, kes lõhuvad koormakatteid, ronivad mistahes kohta ja sunnivad juhte ka vägivallaga ennast kaasa võtma. Prantsusmaa poolel veokitest leitud migrandid lastakse tolli- ja politseiametnike poolt lihtsalt lahti, autojuhid aga saavad mõlemal pool väina “smugeldamise” eest rängad trahvid kaela.\nMigrantide pürgimine Suurbritanniasse on kaasa toonud ka ohvreid – nad on tapnud autojuhte, ise hukkunud veokitesse hüppamisel, jäänud Eurotunnelis rongi alla, külmunud surnuks lennuki pakiruumis ja hukkunud La Manche väina lainetes. Prantsusmaa ja Inglismaa jõustruktuurid on seetõttu kõik ülepääsud Inglise kanalist hoolika valve alla võtnud.\nMigrante meelitab Suurbritanniasse muuhulgas ka see, et seal on suured sisserändajate kogukonnad, neil on oma poliitilised esindatused ja võimalus ühiskonda migratsioonilembeliseks muuta.\nTeemad: F-1 La Manche migrandid


Riigitelevisioon: Iraanis hukkus öistes rahutustes üheksa inimest, kokku on hukkunuid 20 - DELFI\nRiigitelevisioon: Iraanis hukkus öistes rahutustes üheksa inimest, kokku on hukkunuid 20\nÖistes kokkupõrgetes meeleavaldajate ja Iraani julgeolekujõudude vahel hukkus üheksa inimest, teatas riigitelevisioon täna. Hukkunute hulgas on inimesed, kes püüdsid tungida politseijaoskonda, et varastada sealt relvi.\nRiigitelevisioon teatas, et kuus rahutustes osalenut tapeti rünnaku käigus politseijaoskonnale Qahderijani linnas. Kokkupõrke algatasid teate järgi inimesed, kes püüdsid politseijaoskonnast relvi varastada, vahendab Associated Press.\nVeel teatas riigitelevisioon, et Khomeinishahri linnas hukkusid 11-aastane poiss ja 20-aastane mees ning Najafabadis sai surma revolutsioonilise kaardiväe liige. Kõik kolm tapeti jahipüssidest.\nKõik nimetatud linnad asuvad Iraani keskosa Isfahani provintsis.\nKuus päeva kestnud meeleavalduste käigus on kokku hukkunud 20 inimest.\nPoolametlik uudisteagentuur ILNA teatas, et kolme päeva jooksul on Teheranis vahistatud 450 inimest. Teherani kuberneri asetäitja julgeoleku alal Ali Asghar Nasserbakht ütles, et 200 meeleavaldajat vahistati laupäeval, 150 pühapäeval ja sada eile.\nIraanis jätkuvad meeleavaldused, mis presidendi sõnul „ei ole midagi”\nIraani linnade tänavatel avaldatakse valitsuse vastu meelt, USA lubas Teherani vastust...\nTrump: Iraani rahvas tegutseb lõpuks jõhkra ja korrumpeerunud režiimi vastu\nIraanis tulid täna massiliselt tänavatele valitsuse toetajad\nVenemaa hoiatas USA-d Iraani siseasjadesse sekkumise katsete eest


Unt on elus - Teater Vanemuine\nUnt on elus\nMati Unt. “Tühirand”. Dramatiseering, lavastus ja muusikaline kujundus Ingomar Vihmar. Kunstnik Pille Jänes. Osades Markus Luik, Ragne Pikarev, Martin Kõiv, Laura Peterson.\nUnt on surnud ja ei ole ka … Kui kusagil ongi olemas sealpoolsus, siis on Unt seal. Igas mõttes kahju, et ta täna siin ei ole. Miks? Seepärast, et kuidas me Unti ka ei loeks või lavastaks, ei ole see ikka päris Unt. Jälle miks? Seepärast, et Unt oli kirjanik, kes enne, kui ta kas või kaks ridagi paberile pani, lavastas selle mõttes. Ja selle peale oli ta meister. Andekus kuni geniaalsuseni – see kõik on juurdemõeldav, justkui tehislik. Andekad oleme enda arvates me kõik.\nMa ei alusta “Tühirannast”, vaid sellest, kuidas ma seisin Vanemuise suure maja ees taksot oodates. Inimtühi oli linn sel kesköötunnil. Ja siis hakkas uue kaubamaja poolt tulema keskealine hallipäine daam. Ei jõudnud ta veel minuga kohakuti, kui hõikas: “Tere, Vaino Vahing!” Ja hakkas soome keeli rääkima. Ikka, et see ei olnud Unt, see ei olnud Mati… Sain temast enam-vähem aru, seepärast ainult jaatasin, nii eesti kui soome keeles. Küsisin, kus ta ööbib. Ta vastas, et seal ülevalpool. Täpsustasin veel, et kas kirjanduse majas? Ei ,vastas ta, ma peatun seal ülalpool… Ja nii ta läks, hallide lokkide lehvides. Mina aga ootasin ja ootasin, ning mulle meenusid 60ndad. Ka siis ootasime nii Mati kui Evaldiga, ootasime all-linna peatuses, ja vahel ootasime kaua-kaua …\nNüüd siis “Tühirannast” Sadamateatris. Olgu öeldud, et ma pole isiklikult tuttav dramatiseerija ja lavastaja Ingomar Vihmariga. Aga see polegi tähtis. Samuti nägin esimest korda laval nelja noort näitlejat. Mida ma ootasin etenduselt? Äratundmist, kui öelda äärmiselt konkreetselt ja samas nii abstraktselt kui võimalik. Mida ma tahtsin ära tunda? Unti, tollast Vanemuiset – või koguni iseennast? Ennast mitte, sest ma ei osalenud selles draamaks saanud traagikas. See toimus veel enne, kui Mati mind usaldama hakkas. Loomulikult ma teadsin, et “rand oli tühi Pärnus”, mäletasin ka konkreetseid prototüüpe, aga see ei erutanud mind 35 aastat tagasi, ega ka nüüd, enne esietendust. Mis mind huvitas? Eks ikka see, kuidas “Tühirannas” saavad kokku tollane kirjanik Unt ja hilisem lavastaja Unt. On need kaks persooni üldse kokku viidavad? On küll.\nJa esimene mõte, mis käiks eelkõige lavastaja Vihmari kohta, oli, et lavastuse teostus on hämmastavalt untlik. Seda välkmõtet polegi nii kerge lahti seletada, kuid tähendaks see seda, et lavastaja on “Tühirannas” ära tabanud midagi olemuslikku. Ning sellest johtuvalt on suunanud oma tahtmist mööda ka näitlejaid, nende mängu. Ja kogu ülejäänu lahendus oligi minu jaoks Undi-truu. Jätame ära mõtisklused, kas kolm aastakümmet noorem lavastaja ja sama noored näitlejad on “Tühirannas” kõige olulisema ära tabanud. Ajapikku muutub kõik – teater, lavastaja, näitleja -, kuid igihaljaks jääb “Tühiranna” lugu – story, mis ei vanane kunagi. Etendust vaadates unustasin ära, et see on Mati lugu, Mati elu, nii oma tollases täiuses kui ka tühisuses. Tühisus oli selles autobiograafilises loos see, mis on kadunud, jäänud on “armuloos” või ütleme siis, et Undi armastuses, igavikuline. Ja see on alati olnud ja jääb alatiseks igavikuliseks.\nNäitlejate mäng oli värske, samas ka looritatud ja kohati hämar, nagu Unt isegi seda oli. Nii lavastus kui ka esietendus oli napp, ja seda heas mõttes, sentimentaalsust ei raasugi. Rohkemat ma ei lootnudki.


Julia Samoilova sõnul poleks Venemaa väärinud kohta Eurovisioni finaalis: mu ema ütles, et ma ei peaks enam kunagi laulma - KROONIKA\nJulia Samoilova sõnul poleks Venemaa väärinud kohta Eurovisioni finaalis: mu ema ütles, et ma ei peaks enam kunagi laulma\n11.juuni 2018 07:33\nMais sai Julia Samoilovast esimene Venemaa eurolaulik, kellel ei õnnestunud lauluvõistluse finaali pääseda. Lauljatar tunnistas, et tema ja ta lugu "I Won't Break" ei väärinudki kohta finaalis.\nTeises poolfinaalis 65 punktiga 15. koha pälvinud Julia Samoilova tunnistas kohalikule jutusaatele The Ludi, et tema etteaste ebaõnnestus. “Arvan, et selline koht on õiglane. Oleksin ma laulnud paremini, oleksin ma laulnud hästi, jõudnuks ma ka finaali, kuid ma poleks ka seal kõrgele kohale jõudnud, sest lisaks lauluoskusele on ka teisi faktoreid,” ütles Samoilova. “Tahaksin kõigi ees vabandust paluda. Vabandan, et ei suutnud inimeste ootustele vastata. Uskuge mind, ma ei teinud seda tahtlikult. Minu unistus on nüüd rikutud. Ma ei taha kedagi süüdistada, kuid tegemist pole vaid minu töö tulemusega. On asju, mis ei sõltunud minust.”\nJulia ütleb, et ei andnud endast parimat, kuid samas ei vastanud ka etteaste ettevalmistused tema ootustele: “Kõike tehti poole võhmaga. Pidin paljusid probleeme ise lahendama, kuid ei saanud enamikke neist muuta. Näiteks loo muusikavideo ja loo masterdamine. Korralikud proovid algasid ka kaks nädalat enne Eurovisioni ja meil oli Venemaal neid vaid kaks. Kuulsin oma tiimilt tihti, et “me ei võida Eurovisioni”. Seda oli kurb kuulata, sest sain aru, et me osaleme vaid pelgalt osalemise pärast.\n“Ma kõlan nagu purjus naisterahvas,” kommenteerib ta tagantjärele oma esitust. “Probleem oli selles, et ma ei kuulnud laval ennast üldse — instrumentaalne osa oli väga kõva, aga mitte minu hääl. Ma ei kuulnud, et ma laulsin madalalt ja lihtsalt kohutavalt. Olin pärast oma etteastet vaadates šokeeritud. Mu ema helistas mulle ja ütles, et ma ei peaks enam kunagi laulma.”\nEKSPERIMENT | Sihikindlus viib sihile: kui kiiresti saab püüda kõigi eurolaulikute autogramme? (6) 08.05.2018\nSUUR AVAPÄEV PILDIS JA VIDEOS | Esimesed südamlikud intervjuud, silmipimestav sinise vaiba glamuur, Elina Nechayeva vapustav kleit ja põnevad konkurendid! (21) 07.05.2018\nVAATA | Julge või maitselage? Iisraeli ja Albaania eurolauljad ning Venemaa delegatsioon panid oma riietusega kukalt kratsima 06.05.2018\nNii tore! Laine Randjärv leidis lõpuks kindla kaaslase (2)\nPÄEVA KLÕPS | Ilvesed esitlesid Lätis oma perekonda: Vaata, kui suureks on poeg Hans Hendrik juba sirgunud! (22)


Sõltudes Jumalast | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nIssand, pööra oma kõrv ja kuule mind,\nsest ma olen vilets ja vaene!\n2Hoia mu hinge, sest ma olen vaga!\nPäästa sina, mu Jumal, oma sulane,\nkes loodab sinu peale!\n3Ole mulle armuline, Issand,\nsest ma hüüan su poole kogu päeva!\n4Rõõmusta oma sulase hinge,\nsest sinu poole, Issand,\nma tõstan oma hinge!\n5Sest sina, Issand,\noled hea ja andeksandja,\nja rikas heldusest kõigile,\nkes sind appi hüüavad.\n6Võta kuulda, Issand, mu palvet,\nja pane tähele mu anumise häält!\n7Oma ahastuse päeval\nhüüan ma sind appi,\nsest sa vastad mulle.\n8Issand, sinu sarnast ei ole jumalate seas,\nega ole niisuguseid tegusid kui sinul.\n9Kõik rahvad, keda sa oled teinud,\ntulevad kummardama su ette, Issand,\nja annavad au sinu nimele.\n10Sest sina oled suur ja teed imesid,\nsina oled Jumal, sina üksi.\nÕpeta mulle, Issand, oma teed;\nma tahan käia su tões!\n12Ma ülistan sind kõigest südamest,\nja austan su nime igavesti.\n13Sest su heldus on suur minu vastu,\nja sa oled mu hinge üles tõmmanud\n14Jumal! Ülbed on tõusnud mu vastu,\nja vägivaldsete jõuk püüab mu hinge;\nkuid sind nad ei pane tähele.\n15Ent sina, Issand, oled\nhalastaja ja armuline Jumal,\npikameelne ning rikas heldusest ja ustavusest.\n16Kaldu mu poole ja ole mulle armuline;\nanna oma sulasele oma ramm\nja aita oma teenija poega!\n17Tee mulle tunnustäht mu heaks,\net mu vihkajad näeksid ja häbeneksid,\net sina, Issand, oled aidanud\nja mind trööstinud!\nPalveta, et Püha Vaim värskendaks su südames ülistust, kui loed seda psalmi.\nTaavet näitab ette, kuidas “Jumalale Jumalast rääkida”; kuidas Teda unikaalse Jumalana palves ülistada (s 8,10), Jumalana, kes väärib kogu maailma kiitust (s 9), kes päästab ja kaitseb (s 2); armastab ja andestab (s 5), ning on kõige rõõmu allikas (s 4); kes kuuleb ja vastab (s 7) ning armstab ja vabastab (s 13). Taaveti sõnad ei ole külmad, formaalsed, õpikust mahaloetud tõdemused, vaid need on tulised sõnad, sündinud Jumala imeliste tegude ja toimimise kogemisest (s 13).\nTaoline ülistus, täis rahulolu ja kirge, on piibelliku jumalakummardamise keskmes. Taavet on Issandast kütkestatud ning kuulutab ilma igasuguse ülbuseta oma usaldusest ja pühendumisest (s 2), jätkuvast palves (s 3,4) ning kindlast kuuletumisest (s 11). Jumala suuruse meenutamine enesele on väga hea positsioon alustamiseks. Sest kui palju enam mõistame sellest kõigest täna, seistes teispool risti?\nKui Taaveti ülevoolav palve on meile mudeliks, siis on seda ka tema enesetundmine. Pane tähele kui alandlikult tunnistab ta enda vajadust Jumala järele, ning kkuidas väljendab sügavat pühendumist üksnes Issandale. Ta räägib täiesti avatult sellest, et on vaimus vaene (s 1), sulase positsioonil (s 2); et ta vajab Jumala halastust ja armu (s 6) ning teda on vaja õpetada (s 11). Eugene Peterson ütleb oma kommentaaris, et kogu oma õpetatuse, enesetundmise ja arengu juures ei tea inimene, kuidas oma elu elada. Taaveti taoline enesemõistmine on aga kohane ja sobiv viis läheneda Jumalale.\nAlles siis kui Taavet on väljendanud oma rõõmu ja pühendumist järgneda Issandale (s 11,12), tooba ta esile ka oma palve. Talle seisavad vastu inimesed, kes ei hooli Jumalast ( s 14). Aga see Jumala sulane ei otsi isiklikku turvalisust, vaid et Jumala nimi saaks austatud igas olukorras (s 17).\nVali sellest psalmist üks salm, mille juurde täna ikka ja jälle palves ning mõtiskluses tagasi pöördud.\n← Laupäev, 25. Jaanuar 2020\nEsmaspäev, 27. Jaanuar 2020 →


Pärnumaa mv 2003aasta\n1.Elisabeth II on olnud troonil 50 aastat, Monaco vürst Rainier III 53 aastat, kes on aga praegu troonil olevatest monarhidest valitsenud kõige kauem 56 aastat? Piisab kui nimetate riigi!\n2.Sellesse Aafrika riiki sõidab igal aastal arvukalt naisi nii suvisel kui talvisel turismihooajal.See on üks vähestest aafrika riikidest, kus on võimalik odavalt ja turvaliselt meelt lahutada.Kliima on seal pehme ja parasvöötmest tulnule sobilik.Riigi suurimaks vaatamisväärsuseks on kujunenud kohalikud mehed, kelle peenise keskmine pikkus olevat 20 cm(maailma suurim).Kuna töötuse tase on seal üle 40%, siis otsib kohalik”Koorekiht” rakendust just hästi organiseeritud sexiärist.Näiteks saab selles riigis erinevalt paljudest teistest Aafrika maadest ka üksik naisterahvas üürida endale 1 või 2 kohalist hotellituba! Riigi lipp on trikoloor puna-sini-roheline ja pealinn Banjui.Rahaühik dalasi.Mis riik?\n3.Ma pean jooma\nmaada joovad metsad,\nPäev on joomas merda\nkuu on joomas päeva\net ma tahan juua! Autor?\n4. Kokku on neid hetkel 18.Loetlen 8-ülejäänuid ei tahaks nimetada, kellega on tegu?\nVeiko Visnapuu, Aet Süvari, Andres Vaher, Martin Smutov, Raivo Rauts, Andres Must, Gennadi Medvedjev, Ott Järvela.\n5.Rahvusvahelisel mõõtühikute süsteemil SI on 7 põhiühikut.ülejäänud on tuletatud ühikud.Põhiühikud on: Amper, kandela, kilogramm, meeter, mool, sekund ja ...?\n7. Milline riik osutus edukaimaks I maailmasõjas sõdinud riigiks, tal õnnestus sõja lõpuks suurendada oma pindala üle 2 korra ja rahvaarvu ligi 3 korda-ennesõjaaegsega võreldes?\n8.Peale Bruce Lee surma Honkongis 1973 aastal, toodi ta põrm Ameerikasse ja maeti Lake Viewi kalmistule 15.ida avenüü lõpus.Kalm asub väikesel künkal vaategaWashingtoni järvele.Mis linnas asub Bruce Lee kalm?\n9.Millises maailma linnas toodetakse aastas kõige rohkem mängufilme?\n10.Selle romaani tegelaste hulgas on Kalev Ruus, Georg Renke, Ants Peterson, Aleksander Karell ja paljud teised.Romaan ja autor?\n11.Egiptusesse turismireisile minejaile soovitatakse kaasa võtta pliiatseid, kuna need lähevad kauplemise juures kohalikele hästi peale.Milleks kasutavad egiptlased pliiatseid-lisaks kirjutamisele/joonistamisele?\n12.Selle perekonna rariteetseimad võsud on Swing, Guest, Pure Malt, Honour, Premier ja Gold label.Kolme tuntumat perepoega ei tahaks nimetada.Mis perekonnaga on tegu?\n13.Korvpalli Eesti meeste meistriliigas püstitasid 2 klubi BC Pallur ja TTÜ/A le Coq omapärase rekordi tehes mängu jooksul kahe peale kokku... isiklikku viga! Mitu viga tehti?(pluss miinus 2 annab 1 punkti)\n14.Corel on tuntud kujundusprogramm kuid millises Eesti linnas voolab Koreli oja?\n15. Eesti Vabadussõjas võitles Kalevlaste pataljoni koosseisus kuulipildujameeskond, mille mõlemad liikmed said hiljem olümpiamängudelt medali. Kes olid need kuulipildur ja lindisöötja? 1 õige 1 punkt\n16.Indiana Jonesi kuulsa filmitriloogia peaosa mängis Harrison Ford.Kolmandas filmis näidati ka Indy noorusaastaid, kes mängis noort Indiana Jonesi?\n17.Palun tõlkida ladina keelest “Cave canem” ?!\n18.Millise spordiala harrastajad moodustasid 1901 aastal spordiseltsi Kalev, mida loetakse ka Kalevi asustamiseks?\n19. Millega on tegu? Jugassaare 12meetrit kõrge, Haeska 8,5 meetrit, Keemu 6meetrit, Suitsu 21 meetrit, Penijõe 7 meetrit, Kloostri 14 meetrit.\n22. See subkultuur kasvas 1970dail aastail välja pungist ja uusromantismist.Selle subkultuuri esindajaid iseloomustab tüdimus ja tülgastumus ühiskonna vastu kuid hoolimata nende eneseväljendusvajadusest , ei väljenda nad ennast lõhkuvalt ja anarhistlikult.Enese väiteil on nad intelligentselt mõtlevad inimesed, originaalsed ja andekad.Välja näevad nad umbes nii: Kontrastselt mustaks värvitud juuksed, silmaümbrus ja huuled.Riietuses domineerib must nahk, teravaotsalised saapad ja hulgaliselt hõbeehteid.\nselle subkultuuri kultusfilmideks loetakse “ The crow”, “Edward scrissorshand” ja “Interview with the vampire”.\nKuidas nimetatakse sellise subkultuuri esindajaid?\n23.Ladinakeelsed nimed on neil cirrus, cirrocumulus, cumulus, cumulonimbus, altostratus, stratocumulus ja stratus. Millise ühise nimetaja alla võib kõik need asjad viia?\n24. Kõige pisem antiloop on Lääne –Aafrikas elunev pisiantiloop, kelle õla kõrgus on u. 25 cm.Aga kuidas nimetatakse suurimat kuni 2 meetrise õlakõrgusega ja 3,4 meetrise kerepikkusega umbes tonni kaaluvat antiloopi( taurotragus oryx) Elutsevad nad kesk ja Lõuna Aafrika savannides ja eluiga on umbes 15 aastat.\nSama nime kannab ka troopikas eriti Ladina Ameerikas kasvatatav rohttaim, mille paksenenud risoomiga muguljatest juurikatest saadakse kergesti seeduvat tärklisejahu.\nNimetage see loom/taim?\n25. See saarestik koosneb 5est suuremast saarest Menorcast, Cabrerast ja Formenterast. Nimetage 2 ülejäänud saart!Küsiks muidu saarestikku aga just nende kahe saare järgi seda saarestikku nagu rohkem teatakse.\n26.Läänemere võimalik talvine kinnikülmumine on praegu tõsiselt kõne all. Ajakirjanduses on esitatud erinevaid andmeid selle kohta, millisel talvel Läänemeri viimati kuni Taani väinadeni kinni külmus. Pange siis kirja mis aastal see juhtus!\nKuna talv on kahe aastaarvu sees siis vastakegi nii.(2000/2001 aasta talv)näiteks.\n27.Esimene neist on Tišri, talle järgnevad Hešvan, Kislev, Teebet, Sebat, Adar, Niisan, Iijar, Siivan, Tammus, Ab ja viimasena Elul. Aeg ajalt mahub Adari ja Niisani vahele ka Veadar. Mis või kes need on?\n28. Eesti Kirjastuste Liit koostab oma liikmete välja antud raamatute müügiedetabelit juba teist aastat. Suurima müüginumbriga oli 2002. aastal Eesti entsüklopeedia 11. köide (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 16 606 eksemplari), teiseks jäi Edgar Valteri joonistatud “Pokuaabits” (Elmatar, 8434 eksemplari) ja kolmandaks 7000 eksemplariga “Kalender 2003” (Olion). Milline oli aga 2002 aastal enimmüüdud ilukirjanduslik teos?Autor ja teos.\n30. Üks kunstnik on maalinud teise kusnstniku tooli. Palun nimetage mõlemad!\n32. Kala on pärit ühe Eestimaise firma logolt.Mis kala?\n1.Tai -Bhumibol Abduljadei\n3.Kristjan Jaak Peterson\n4.Eesti jalgpalliajakirjanike klubi\n11.Segavad grafiiti tubakasse ja suitsetavad\n12.Johnny Walker viskid\n15.Harald Tammer,Aleksander Klumberg-Kolmpere\n21.Salt Lake City The Temple\n25.Baleaarid-Mallorca ja Ibiza\n29.Madonna 9 aastaselt\n30.V van Gogh “Gauguine tool”\n32.koger-Koger ja partnerid logo\n33. Max Biaggi


Mis on ovulatsioon ja kuidas see toimub? - Tervis 2020\nMillal olen kõige viljakam?\nKas ma oskan öelda, kui mul on ovulatsioon?\nRasedusega arvele võtmine ITK-s (Oktoober 2020)\nOvulatsioon toimub siis, kui munasarjad vabastavad küpse munaraku ja see liigub munajuha mööda viljastamist ootama. Kõige tõenäolisemalt rasestuvad naised ovulatsiooni päeval ja viis päeva enne seda. Seetõttu on rasestumise proovimisel oluline mõista seda olulist menstruaaltsükli faasi. Siin on kõik, mida peate teadma ovulatsiooni kohta.\nSEOTUD: Ovulatsioonitsüklid ja miks need võivad segadusse ajada\nIga kuu valmistub teie keha võimaluseks, et võite rasestuda, käivitades hormooni, mida nimetatakse folliikuleid stimuleerivaks hormooniks (FSH). See FSH hormoon põhjustab munade küpsemist üksikutes folliikulites, mis asuvad teie munasarjades. Iga folliikul tekitab teise hormooni, mida nimetatakse östrogeeniks, mis peab ovulatsiooni toimumiseks jõudma teatud tasemele.\nKui piisavalt östrogeeni on toodetud - tavaliselt kuskil 12-18 päeva pärast teie tsükli algust - vallandab see kolmanda hormooni, mida nimetatakse luteiniseerivaks hormooniks (LH), vabanemise, ütles Staci Pollack, MD, OB-GYN reproduktiivse endokrinoloogia osakonnale. & Viljatus Montefiore tervishoiusüsteemis. LH on see, mida teie uriinis tuvastatakse, kui jälgite ovulatsiooni apteegi ennustuskomplekti abil. See suureneb 24-36 tundi enne ovulatsiooni ja põhjustab teie muna purskamist kõige küpsemast folliikulist. Muna vabanemine on tuntud kui ovulatsioon.\nPärast munasarjast vabastamist siseneb küps muna munajuha. See püsib reproduktiivtraktis umbes 12–24 tundi, selle aja jooksul peab viljastamiseks toimuma sperma.\nPärast ovulatsiooni hakkab värskelt tühi folliikul, mida nüüd nimetatakse kollaskehaks, tootma veel ühte hormooni, progesterooni, mis takistab teie kehal tsükli vältel vabastada rohkem mune.\nKui munaraku ei viljastata: see laguneb umbes 12–24 tunni pärast ja imendub keha uuesti või menstruatsiooni väljavooluga. Kollaskeha toimib veel umbes 12–16 päeva, pärast mida progesterooni tase langeb, saate menstruatsiooni ja tsükkel algab uuesti.\nKui munarakk on viljastatud: veedab ta umbes järgmise nädala munajuhade kaudu emakasse, kus see urdub emaka limaskesta ja algab imeliseks saamise hämmastav protsess. Teie progesterooni tase püsib kõrge, mistõttu teie periood kaob, kui te ootate.\nSEOTUD: Ovulatsiooni testi plussid ja miinused: OPK-de mõistmine\nNaise rasestumisvõimalused on suurimad ovulatsiooni päeval, aga ka 24 tundi enne seda, ütles Jingwen Hou, MD, PhD, OB-GYN, kes on spetsialiseerunud reproduktiivsele endokrinoloogiale ja viljatusele Kaiser Permanente'is Hawaiil. Kuid sperma võib reproduktiivtraktis ellu jääda kuni viis päeva, ütles dr Hou, nii et naine võib rasestuda, kui ta on kaitsmata suguelundis kuni viis päeva enne ovulatsiooni.\nNii nagu menstruaaltsüklid erinevad naiste vahel, on ka ovulatsiooni aeg ettearvamatu. Rusikareeglina toimub ovulatsioon tõenäoliselt 14 päeva enne teie järgmise perioodi algust, ütles Sharifa Menon, MD, FACOG, OB-GYN Westchesteri meditsiinikeskuses, Westchesteri meditsiinikeskuse tervisevõrgu lipulaev ( WMCHealth).\nÜldiselt peate lihtsalt võtma oma tsükli pikkuse ja lahutama 14 päeva. Näiteks kui teil on regulaarne 28-päevane tsükkel, siis ovulatsioon toimub teie tsüklis tõenäoliselt 14 päeva (esimene päev on teie viimase menstruatsiooni esimene päev). Kui teie tsükkel on 30 päeva pikk, toimub ovulatsioon tõenäoliselt 16. päeva paiku.\nSEOTUD: Kuidas leida viljakas aken, kui proovite eostada\nEbaregulaarsete tsüklitega naistel on ovulatsiooni oodata tsüklis 11 kuni 21 päeva. Ovulatsiooni kalkulaatorid ja fertiilsuskomplektid võivad aidata segadust kustutada, või võite külastada arsti, et uurida viljakuse täpsemaid uuringuid. Ta võib proovi progesterooni taset veres kontrollida või vaagna ultraheli abil ovulatsiooni jälgida, ütles dr Hou.\nLigikaudu viiendikul kõigist naistest esineb ovulatsiooni ajal alakõhuvalu, mida tuntakse mittelschmerzina. "See võib olla tuim, kramplik või isegi terav ning võib kesta minutitest kahe päevani, " ütleb Rashmi Kudesia, MD, OB-GYN ning reproduktiivse endokrinoloogia ja viljatuse spetsialist Houstoni Metodisti ja Houston IVF juures. Samuti on tavaline rindade hellus või ebamugavustunne. Enamikul naistel on ovulatsioonini viinud päevadel tupest väljumine selge ja mõnevõrra elastne (proovige seda kahe sõrme vahel venitada).


Riigikogu valimised – erakondade esinumbrid vastavad Sõnumitooja küsimustele - Sõnumitooja\nRiigikogu valimised – erakondade esinumbrid vastavad Sõnumitooja küsimustele\nValimised toimuvad 6. märtsil. Harju- ja Raplamaa valimisringkonnast nr 4 valitakse riigikogusse 14 inimest.\nKuidas olete seotud Harju- ja Raplamaa piirkonnaga?\nSellest on saanud juba hea tava, et Reformierakonna peaministrikandidaat on üles seatud just Harju- ja Raplamaal. Kandideerisin siin ka neli aastat tagasi, nii nagu Siim Kallas enne mind.\nMillisena näete meie valimispiirkonna arengut?\nIgasugune riigi poolt juhitud areng saab põhineda eelkõige majandusel. Kui kasvab majandus, kasvavad ka inimeste sissetulekud ja paraneb heaolu. Riigi esmane ülesanne on kindlustada selline elukeskkond, kus inimestel on võimalused isiklikuks arenguks ja kuhu sünnib palju lapsi.\nMida arvate maamaksust? Kas riik peaks omavalitsustele kompenseerima looduskaitseliste maade maksusoodustuse tõttu saamata jäänud tulu?\nMaamaksu suuruse otsustab Eestis kohalik omavalitsus. Kõrget maksu kodualusele maale ma kindlasti õigeks ei pea. Looduskaitseliste maade maksusoodustuse tõttu omavalitsustel saamata jäänud tulu annab riik omavalitsustele tasandusfondi kaudu.\nKas Eesti vajab haldusreformi? Mitu omavalitsust peaks meil olema?\nSunniviisilist haldusterritoriaalset reformi Eesti ei vaja. Ühtehoidev kogukond on väärtus, mida ma ei pea õigeks lõhkuda. Kohe, kui seatakse omavalitsuste korralduse juures eesmärgiks külm number, kannatavad sellest väljakujunenud identiteediga kogukonnad.\nMis läheb paremaks, kui Teid riigikogusse valitakse?\nReformierakonna eesmärk on tagada kindel majanduskasv. Mida tugevam on Eesti majandus ja õitsvam ettevõtluskeskkond, seda jõukamalt me elame. Majanduskasv toob suuremad palgad, pensionid ning peretoetused. Selles võib kindel olla.\nURVE PALO, Sotsiaaldemokraatlik Erakond\nElan Harjumaal. Minu kodu asub Viimsis. Olen siin tänaseks elanud üle kümne aasta.\nHarjumaa elanikkonna kiire kasv on tulnud eelkõige noorte perede arvelt. Seetõttu napib lasteaiakohti ja noortele mõeldud tegevusi. Siin peab riik omavalitsustele appi tulema. Oluline on soodustada töökohtade loomist ka Harjumaale, et igapäevasele logistikale nii palju aega ei kuluks. Samas Tallinn oli, on ja jääb pealinnaks ning ettevõtluskeskuseks. Transpordiühendus Tallinnaga ükskõik, kust Harjumaa piirkonnast, peab muutuma mugavamaks ja kiiremaks.\nMaamaks laekub omavalitsuse eelarvesse. Selle ära kaotamine ilma omavalitsustele kompenseerimiseta ei ole kuidagi võimalik. Mõeldav on siis, kui selle asemele tuleb kinnisvaramaks. Riik kompenseerib juba täna looduskaitseliste maade maamaksusoodustuse tõttu omavalitsustele saamata jäänud tulu, paraku mitte kogu ulatuses. Algatuseks tuleb omavalitsuse tulubaas viia 2008 tasemele.\nVajab küll. Sotsiaaldemokraadid peavad õigeks kahetasandilist omavalitsust. Luua tuleb maakondlik juhtimistasand, mille esindusorganiks on maavolikogu ja täitevorganiks maavanem. Maavolikogu moodustamise eesmärk on paremini täita ühe omavalitsuse piire ületavaid omavalitsuslikke ülesandeid ja tagada seeläbi maakonnatasandil kvaliteetsete avalike teenuste kättesaadavus. Valdade sundliitmist me ei poolda.\nOmades majandusharidust ja juhtides pikalt erasektoris ettevõtet, olen harjunud asju vaatama perspektiiviga, otsuste tegemisel pidama silmas ainult ettevõtte tulevikku ning elujõulisust, et inimestel oleks tööd ka aasta ja enama pärast. Sama on riigiga. Et inimestel läheks paremini, peab tahtma näha ettepoole. Pean väga oluliseks ka lastega perede toimetulekut. Teen kõik selleks, et lastetoetused kolmekordistuksid ja taastataks programm „Igale lapsele lasteaiakoht”.\nMART LAAR, Erakond Isamaa ja Res Publica Liit\nRapla- ja Harjumaa oli valimisringkond, kust kandideerisin 1992. aastal esimest korda riigikogu liikmeks. Olen selle piirkonna erinevatel eluetappidel läbi käinud – Keila-Joast Kaberneeme ja Riisipereni välja. Mind on kutsutud paljudesse Harju-Rapla koolidesse ajalootunde andma, mida olen rõõmuga teinud. Mul elab Harju-Raplamaal palju tuttavaid, olen üritanud ka mitmetes kohalikes ettevõtmistes kaasa lüüa, näiteks ajalookeskuse rajamisele Voosel.\nHarju- ja Raplamaa on üks Eesti mootor, pakkudes Tallinna tagamaana tuge inimestele ja ettevõtetele kiiremaks arenguks. Iive mõlemas maakonnas oli 2010. aastal positiivne, rahvastik on Eesti keskmisest noorem. Sellest olukorrast tuleb kohalikel elanikel maksimaalne välja võtta, arendades koostööprojekte, mis ulatuvad üle maakondade piiride ning tõmmates siia inimesi ja häid ideid. Selleks kõigeks tuleb ühelt poolt seada prioriteediks haridus, aga ka ühendusteed.\nVõimalusel võiksid kohalikud omavalitsused kodualuse maa maamaksust vabastada. Mis aga puutub looduskaitseliste maade maksusoodustuste tõttu omavalitsustel saamata jäänud tulusse, siis selle peaks riik kompenseerima. Vastasel juhul seatakse omavalitsused valiku ette, kas rahastada lastehoidu või looduskaitse ala korrashoidu. Selline valik oleks ebaõiglane.\nTingimata, sest Eesti vajab tugevaid omavalitsusi, kes suudavad piirkonna inimeste huvide eest seista ning olla vastu ääremaastumisele ja vaikselt aga pidevalt edenevale tsentraliseerimisele. Kuna haldusreformi pole siiani söandatud ellu viia, oleme kaotanud miljardeid kroone. Tuleb paika panna kriteeriumid, millele tugev omavalitsus peab vastama. Kindlasti tuleb anda ka kohalikele inimestele võimalus valikute tegemisel kaasa rääkida.\nÜksinda pole ühelgi saadikul riigikogus võimalik Eesti jaoks midagi ära teha, need oleksid tühjad lubadused. Koos suudaksime Eestit, ka Harju-Raplamaad edasi viia. IRL on valmis tegema Eestit edasi viivaid otsuseid isegi siis, kui need algul ebapopulaarsed peaksid olema. Olen saadikuna Harju-Rapla inimestele ja nende muredele kättesaadav, teen parima, et neid lahendada. Üksi ei suuda keegi meist suurt midagi ära teha, koos oleme tugevad.\nANDREI ŠIRJAJEV, Vene Erakond Eestis\nHarjumaa on minu jaoks Tallinna eeslinn, kus ma elan ja töötan alates 1984. aastast (vaheajaga aastail 1987-1990). Vastavalt sellele tunnetan regiooni kui puhkerajooni, kus asuvad minu sõprade majad ja suvilad, seenekorjamis- ja kalapüügikohad.\nSuhteliselt palju minu sõpru elab Maardus. Rapla assotseerub minu jaoks lennuklubiga.\nMa ei arva, et lähimal ajal toimuvad siin suured muutused. Ka riigis tervikuna. See on isegi hea, kuna järsud muudatused käesolevas majandussituatsioonis võivad tuua endaga kaasa rohkem halba kui head.\nKuna enamiku minu valijatest moodustavad venelased ja nad elavad kommunaalmajades, siis maamaksu alandamine ei tuleks neile kasuks. Eestlastele ei oleks aga meeltmööda maamaksu määra suurendamine. Seepärast leian, et maamaksu osas ei ole vaja midagi ette võtta.\nMa ei arva, et riigieelarve on käesoleval ajal võimeline kandma täiendavaid kulusid.\nMinu jaoks assotseerub sõna „reform“ sõnaga „ümberjaotamine“. Kelle arvel ja kelle kasuks tuleks ümber jaotada ja mida? Kui ma ei tea neile küsimustele vastuseid, siis ma ei saa ka vastata. Kui jutt käib omavalitsuste suurendamisest, siis olen konservatiivse suuna pooldaja. Kui mitu omavalitsust kavatsevad ühineda, siis nad võiksid teavitada oma elanikke – tutvustada vastavate ettepanekutega haldusreformi realiseerimise osas, korraldada küsitlus.\nMa ei oota tõsiseid muudatusi ükskkõik millise valimistulemuse puhul, kuna ei arva, et riigkogu jõuvahekordades leiavad aset suured muudatused. On niigi teada, et ükski meie „Eesti venelaste koondise“ liige ei saa ministriportfelli. Teiselt poolt võib aga öelda, et Eesti venelaste otsene esindus riigikogus parandab demokraatia kvaliteeti riigis, mille üks näitaja on riigi kõigi elanikkonnagruppide otsene ja võrdne esindatus võimuorganites.\nARTUR TALVIK, Erakond Eestimaa Rohelised\nElan enamuse aastast Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Tapurla külas. Olen Juminda poolsaare korrakaitse asutajaliige ja eestkõneleja. See MTÜ tegeleb poolsaare korrakaitsega, korraldades piirkonnas patrulle ja edendades poolsaarel päästetegevust. Juhin Tapurla külaseltsi, kellega viime läbi üritusi, millest tuntuim Muinastulede öö. Minu juhitud rändkino põhiline tegevuspiirkond on Põhja- ja Kesk-Eesti. Tapurla külas olen loonud külakino. Kuulun valla korrakaitsekomisjoni.\nKaugtöö võimalused paranevad, mis tekitab olukorra, kus aina rohkem inimesi kolib elama maapiirkondadesse. Tänu sellele tekib juurde uusi aktiivseid kogukondi ja see muudab elu mitmekesisemaks. Pean oluliseks ühistulise tegevuse laienemist. Väikeettevõtjad moodustavad ühistuid, mis abistavad neid tugiteenustega. Suur potentsiaal on mere- ja loodusturismil. Piirkonna arengu eelduseks on kasvav koostöö külade ja asulate vahel.\nEt riik ei kompenseeri maksusoodustuse tõttu saamata jäänud tulu, on ülekohus. Minu meelest on vabariigi valitsus kohustatud seda tegema. Näiteks Kuusalu vald kaotab maksutulus seetõttu umbes 150 000 eurot. Kui siia lisada veel masu ajal vähendatud omavalitsuste tulumaksu protsendiosa, siis saaksime kokku juba summa, millega võiks näiteks enamuse valla teedest korda teha.\nTähtis ei ole arv, vaid see, et leitakse ühised huvid ja vajadused ning see viiks umbes kihelkonnalaadsete valdade tekkimiseni. Valdade optimaalsed liitumised säästaksid ka riigi raha. Haldusreform on hädavajalik valdade kvaliteedi ja tõhususe tõstmiseks.\nKindlasti tahan parandada riigi suhtumist kodanikesse. Tänane riigijuhtide ülbe ja üleolev suhtumine oma rahvasse ja ka näiteks omavalitsustesse peab muutuma lugupidavaks. Teen endast kõik, et inimeste toimetulekut hakkaks parandama kodanikupalk, mida saaksid kõik Eesti kodanikud. Teen kõik, et väheneks parteiline sekkumine omavalitsuste, haiglate, koolide, muude organisatsioonide ning ettevõtete juhtimises. Ma ei talu bürokraatia vohamist.\nVILJAR JAAMU, Eestimaa Rahvaliit\nHarjumaa piirkonnaga olen seotud elukoha kaudu Viimsis ning investeeringute kaudu Keila ja Saku vallas. Ühtlasi olen teinud investeeringuid ratsabaasi Jüris.\nHarju-ja Raplamaa on ettevõtluse arenguks perspektiivsed tulenevalt sellest, et Harjumaal on sadamad ja olulised maanteed. Nii nagu teiste piirkondade on ka Harju-ja Raplamaa arenguks vaja soodustada ettevõtluskeskkonna arengut. Siin saavad abiks olla nii keskvalitsus kui ka kohalikud omavalitsused.\nTõsi on see, et kohati on kohalikud omavalitsused unarusse jäetud. Riigi parim abi võiks olla kohaliku omavalitsuse arenguks soodsa keskkonna loomine ja kui riik seab kohalikule omavalitsusele teatud kohustusi, siis tuleb neid ka kompenseerida.\nEesti vajab kindlasti haldusreformi. Haldusreform ei saa olla vägivaldne ja peab arvestama kohalike huvisid, vajadusi, väljakujunenud tavasid ning kultuuri. Tähtis ei ole see, mitu valda meil on, tähtis on, et inimesed saaksid võrdselt vajalikku teenust ning kohaliku elu edendamine ja valitsemine ei oleks ülemäära kulukas.\nOlen pakkunud mitmeid lahendusi ja visioone Eesti elu ja ettevõtluskeskkonna arendamiseks. Üks nendest on Eesti kui mereriigi kuulsuse taastamine – see ei hõlma ainult laevandust, vaid ka suuri ja väikeseid sadamaid, transiiti, keskkonda, turismi. Kuna Harjumaal on väga pikk merepiir, siis Harjumaa võidaks sellest visioonist väga palju.\nÜLLE KALVIK, Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid\nHarjumaa, eriti Tallinna ümbritsevad vallad, on elurajoonid pealinnas töötavatele inimestele. Olen ametialaselt kohtunud paljude Harjumaa valdade elanike ja nende probleemidega, nende erinevustega tuleb rohkem arvestada. Raplamaaga on mul sugulussidemed, esivanemad on pärit Raplamaalt. Esimesed töökogemused pärast ülikooli lõpetamist on samuti sealt.\nHarjumaa on elukoht paljudele pealinnas töötavatele inimestele. See toob kaasa terve rida spetsiifilisi küsimusi, mis valdade lõikes on erinevad. Pean oluliseks kohaliku majanduse arendamist, sealhulgas ka põllumajanduse edendamist; head liikluskorraldust pealinnaga, valdade vahel ja valla sees; arstiabi ja sotsiaalteenuste paremat kättesaadavust ning lastele tasuta huvitegevuse kindlustamist.\nMaamaks tuleks kaotada või märkimisväärselt alandada. Ei pea seda maksu õiglaseks ega sellelt saadavat tulu ootuspäraseks. Omavalitsused peaks saama tulumaksudest suurema protsendi, et oma kohustusi ellu viia.\nJah, kuid uute suuremate valdade sisene transport peaks tagama igale valla elanikule võimaluse pääseda keskusse. Valdasid võiks olla umbes poole vähem, 100 ringis praeguse 194 asemel.\nLähtun oma tegevusest riigikogus kristlikust mõtteviisist. Tahan ühelt poolt oma teadmised ja elukogemused ning teisalt aastatuhandeid inimeste elutegevust juhatanud printsiibid rakendada kõigi nende teenistusse, kelle elukvaliteeti saaksin parandada. Kristlik mõtteviis ei luba sobi teha!\nPEETER PAEMURRU, Eesti Iseseisvuspartei\nHarjumaal mere ääres on minu ema suvila, kus olen siiani veetnud oma suved. Lapsepõlves käisin tihti koos vanematega Raplamaal Hageris, kus meie sugulane oli pikka aega kirikuõpetaja. Raplas olen esinenud mitmel korral kirikumuusika festivalil, möödunud suvel osalesin lisaks õpetajana Pille Lille Fondi I Noorte muusikute suvekursusel Raplas. Samuti elavad minu abikaasa vanemad suveti Kiisal.\nIgas piirkonnas, ka Harju- ja Raplamaal, igas külas, linnas, asustatud punktis on olulised inimesed, kes seal elavad. Süsteem peab olema selline, mis võimaldab inimestel elada väärikalt ning teostada oma ideid ja kavatsusi. Maailma keskpunkt on iga inimese juures; inimese mõte ja tegu on kõige tähtsam sündmus maailmas. Meile tahetakse sisendada,et tegelik elu ja tegelikud tähtsad sündmused toimuvad kusagil mujal, mis aga ei vasta tõele.\nMa ei ole kindel, et maad tuleks maksustada. Esimeses Eesti Vabariigis ei olnud maamaksu, oli kinnisvaramaks. Maksustada võiks maaga seotud majandustegevust ja tootmisega seotud alasid.\nLooduskaitseliste maade maksusoodustuse kompenseerimine – kust ja kelle käest see peaks tulema ja milleks seda kasutatakse?\nReformide puhul oleks vaja silmas pidada eesmärki. Omavalitsuste ühendamisel peab initsiatiiv tulema inimestelt ja seda on lubamatu läbi viia vägisi. Mulle on jäänud mulje, et meie haldusreformide puhul kas ei mõelda nende vajalikkusele üldse või absolutiseeritakse mõnd aspekti. Inimesed ei ela haldusreformi, majanduse ega eelarve jaoks, vaid vastupidi – kõik see peab võimaldama inimestel tegutseda ja elada.\nVõib ka teisiti küsida – mis läheb halvemaks, kui mind ei valita või just valitakse? Ühest inimesest ei muutu mitte midagi, ka kümnest inimesest ei piisa muutuseks. Muutused tulevad siis, kui enamus inimesi tunnetab muutuste vajalikkust ja soovib seda. See ei ole mingi ühe inimese või erakonna küsimus. Valijad ei pea kedagi valima. Me ainult anname inimestele võimaluse väljendada hääletades oma seisukohti, ka neid, mille kandja on meie erakond.\nMAILIS REPS, Eesti Keskerakond\nMärjamaal asub minu maakodu, seega on piirkond nii elu- kui puhkekohaks. Ühtlasi käin kohalikes poodides, kasutan maksimaalselt võimalusi rahvaga suhelda, kuulata nende muresid ja mõtteid ning selgitada oma seisukohti.\nEestimaa saab olla tugev vaid siis, kui hakatakse ka maapiirkondade arengule tähelepanu pöörama. Esmajärjekorras peab olema tagatud eluks vajalik – säilitada see vähene, mis veel alles. Pood, postkontor, lasteaed ja kool on ääretult olulised maaelu säilimiseks. Maakohas on tähtis ka väikeettevõtlus, mille toetamiseks peaks riik abikäe ulatama. Loomulikult on tähtis omavalitsuse piisav rahastus, et tagada elanikele kvaliteetsed teenused, ka vaba aja veetmise võimalused.\nTegelikkuses on ju üldse Eesti omavalitsuste rahastamine ja hakkamasaamine problemaatiline. Maamaks on omavalitsuse võimalus tulu teenida, et oma elanikke teenindada. Kui aga omavalitsuste tulubaas oleks riigi poolt piisavalt tagatud, siis võiks maamaksu vajalikkuse üldse kahtluse alla seada.\nEesti omavalitsuste olukord pole kiita ning süsteemi on vaja muuta.\nTähtis on lähtuda sellest, et haldusreformiga tekiksid tugevad omavalitsused, mis saavad hakkama elanikele kvaliteetsete teenuste pakkumisega. Reformida pole mõtet reformimise pärast, vajame tugevaid omavalitsusi, mis oleksid riigi partnerid ja käepikendus, ning välditaks ääremaastumist.\nRiigikogus peavad olema esindatud erinevate elualade spetsialistid.\nMina seisan ka edaspidi haridusvaldkonna eest, töötan selle nimel, et säiliksid maakoolid, nii väikekoolid kui maagümnaasiumid, ja õpetajate töö oleks väärtustatud. Samuti pean oluliseks, et Eestis kehtestataks õiglane pensionisüsteem, kus 1=1 – üks tööaasta annaks ka ühe pensioniaasta.\nEelmine artikkelVigastati meest\nJärgmine artikkelMAILA VELSTRÖM tänas Leesi remonditud rahvamaja avaaktusel abilisi\nANDRE SEPP: „Hindan Raasiku valla eelarvet heaks.“\nAruküla lauluväljakul oli noortebändide ülestõus


Cha Eun-Woo ja 9 muud K-popi iidolit, kellest said K-draamanäitlejad ja kus neid näete - Loendid\nPõhiline Loendid Cha Eun-Woo ja 9 muud K-popi iidolit, kellest said K-draamanäitlejad ja kus neid näete\nCha Eun-Woo ja 9 muud K-popi iidolit, kellest said K-draamanäitlejad ja kus neid näete\nK-draamade uutele fännidele võib tulla üllatusena, et paljud kuulsad Lõuna-Korea näitlejad said alguse K-popi iidolitena. Siin on 10 sellist näidet.\nLõuna-Korea kultuur on viimase paari aasta jooksul saavutanud uue peavoolu kõrgelt, eriti mis puudutab K-Popi ja K-draamasid. Lõuna-Korea suurima hiti K-Popi fännide jaoks on tavaline, et nad näevad oma lemmikkunstnikke väikesel ekraanil ning Lõuna-Koreast väljaspool asuvate inimeste jaoks võib olla üllatav, kui nad saavad teada, et paljud Korea tippnäitlejad said alguse K-Popina iidolid.\nSEOTUD: Käivita: kõik filmi viited on tehtud Netflixi K-draamas\nMõned K-Popi iidolid domineerivad endiselt muusikatööstuses, võttes samal ajal ette uusi telesaateid. Näiteks haaras ihaldatud Choi Siwon fännide südamed grupis Super Junior ja läks üle näitlemisele selliste hittsaadetega nagu Ta oli ilus ja Minu kaaskodanik . Olles ebajumalatena osa meelelahutustööstusest, pole üllatav, et neid ka tegutsemisviga hammustas.\n10Rowoon SF9-st saates 'Erakorraline sina' ja 'Ta ei tea kunagi'\nRowoon on K-draamades uus nägu ja fännid jälgivad tema loomingut. Ta debüteeris kontsernis K-Pop SF9 2016. aasta oktoobris peavokaalina. Rowooni andekus ületas tema muusikalised võimed. Näitlemisega sai ta alguse kõrvalrolliga aastal Kool 2017 .\nTa sai fantaasiaromantilisest komöödiast suure pausi, Erakordne sina , põhineb tabanud veebitoonil . Rowoon mängis peamist armuhuvi ja peaosa Ha-Ru rollis. Kui teid huvitab vaatamine, on draama saadaval populaarses Aasia voogesitusplatvormis Viki. Iidol ja näitleja on taas seadnud fänne pimestama 2021. aasta K-draama peaosas, Ta ei tea seda kunagi , mis on veel voogesitusplatvormidel debüteerinud.\n9Rõõm punasest sametist filmis 'Valetaja ja tema väljavalitu' ja 'Kiusatus'\nPark Soo-young, fännide poolt paremini tuntud kui Rõõm, kuulub Korea ühte tipp-tüdrukutegruppi Red Velvet. 29. juulil 2014 kuulutati Joy ametlikult Red Velveti neljandaks liikmeks ja varsti pärast grupi debüüti 2015. aastal alustas Joy varjatud telesaateid varietees.\non hulu müüritänava hunt\nTa pälvis draamas Yoon So-rim'i peaosa, Valetaja ja tema armuke. Järgmisel aastal saab Rõõm tuntuks suure K-draama, Kiusatus . Woy Do-hwani kõrval mängides mängis Joy noore tüdruku rolli kes langeb halva poisi järele , teadmata, et nende suhe on tegelikult kihlvedu. Siiski on liiga hilja, kuna mõlemad pooled on juba armunud. Hittdraama on saadaval Viki lehel, samas Valetaja ja tema armuke voogesitab Netflixis.\n8Choi Min-Ho filmist 'Pianist', 'Ilusale sinule' ja 'Hwarang: luuletaja sõdalane noored'\nK-Popi edetabelis domineerib endiselt veteranide grupp Shinee. Grupp debüteeris 2008. aastal Min-ho räpparina ja Shineest sai Korea üks enimmüüdud artiste. Min-ho debüteeris draamas alles 2010. aastal, Pianist. Kuid tema näitlejakarjäär aina kasvas, kui ta sai peaosa 2012. aasta draamas, Ilusale sinule , on Viki voogesituseks saadaval.\nKui seal on üks K-draama, on Min-ho selle poolest tuntuks saanud ajalooline draama alates 2016. aastast Hwarang: luuletaja sõdalane noorus . Min-ho mängiks koos näitleja Park Seo-Jooniga ja see räägib loo rühmast noortest sõdalastest, kes õpivad poliitiliste rahutuste keskel tundma armastust, sõprust ja segadust. Draamat on võimalik ka Viki kaudu voogesitada.\n7Lee Hye-Ri tüdrukutepäevast 'Maitsvas elus', 'Vasta 1988' ja 'Miss Lee'\nLee Hye-Ri jõudis 2010. aastal tüdrukutepäeva noorima liikmena debüüdi staaride kategooriasse. Grupist sai üks oma ajastu edukamaid K-Popi gruppe. Lee Hye-Ri asuks näitlejatööle ka oma esimese rolliga Maitsev elu aastal, kuid näitlejana sai ta massilise populaarsuse, kui mängis hittdraamas Sung Duk-Seoni rolli, Vastus 1988.\nDraama sai publiku seas koheselt lemmikuks tänu oma komöödiale, sõprusele ja raskele armastusloole ning see on voogesitatav suurematel platvormidel nagu Netflix ja Viki. Varsti pärast etenduse edu võttis Lee Hye-Ri töökohadraamas veel ühe peaosa, Preili Lee .\n6Yook Sung-Jae BtoB-st saates 'Monstar', 'Reply 1994', 'Goblin' ja 'Mystic Pop-Up Bar'\nYook Sung-Jae on kogu maailmas paremini tuntud kui Sungjae. Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja meelelahutaja debüteeris hit-K-Pop grupis BtoB 2012. aastal. Sungjae on nii grupi kui ka selle alamgrupi BtoB Blue kolmas põlvkond. Varsti pärast oma debüüdi asus ta tegutsema kõrvalrollis aastal Koletis .\nSungjae tegi väikesel ekraanil kiiresti endale nime, kui mängis Sung Jooni Vastus 1994, saadaval Netflixis ja Vikis. K-draama fännid tunnustavad teda enamasti tema kõrvalosa eest Goblin ainsa Yoo perekonna pärijana. Aastal 2020 sai ta oma vaheaja Netflixi peaosas Müstiline hüpikriba nagu Kang-bae.\n5Krystal Jung f (x) -st 'Pärijad / pärijad', 'Habaeki pruut' ja 'Vangla mänguraamat'\nK-Popi iidol Krystal debüteeris 2009. aastal tütarlaste rühma f (x) liikmena peavokaalina. Lisaks muusikatööstuses tuntuse saavutamisele ilmus Krystal 2013. aastal Bo-Na rollis Pärijad , üks populaarsemaid armukolmnurga K-draamasid. Draamat nimetatakse Pärijad Netflixis.\nAastal 2017 võtaks Krystal Moo-ra põhirolli Habaeki pruut - fantaasiaromantiline draama veejumalast, kes saadeti maa peale oma trooni nõudma, kuid armub juhtumisi, saadaval ka Netflixis. Samal aastal ilmus ta ka neetivas Netflixi saates, Vangla mänguraamat, nagu Kim Ji-ho.\n4Taecyeon kell 14.00 saates 'Dream High', 'Bring It On, Ghost' ja 'Vincenzo'\nTaecyeon on üks Lõuna-Korea armastatud näitlejaid, kes esmakordselt muusikatööstuses debüteeris grupi, 14:00 koosseisus, 2008. aastal. Koreas sündinud lauljast / näitlejast sai fännide lemmik, kuna ta kasutas oma saadetes vaheldumisi inglise keelt. Taecyeon sai oma esimese peaosa 2011. aasta draamas, Unista suurelt nagu Jin Gook koos teiste K-Popi iidolitega. Draama on Vikil endiselt saadaval.\nAastal võitis Taecyeon fännid üle Too see peale, Ghost Bong-palina, kes ühendab naissoost vaimuga kinnijäänud hingede likvideerimiseks. Aastal 2021 on Taecyeonil taas fännide vaatamine Netflixi draama, Vincenzo , rollis Jun-woo.\nkuidas mängida arvutimängijatega ps4 fortnite'il\n3Cha Eun-Woo Astrost 'Minu ID on Gangnam Beauty', 'Rookie Historian Goo Hae-Ryung' ja 'True Beauty'\nCha Eun-Woo on iidol ja näitleja, kellest igas vanuses publik ei saa mööda minna. Ta on tuntud oma vokalistirolli poolest K-Popi rühmas Astro, mis debüteeris 2016. aastal. Kuigi fännidele meeldib tema häält kuulata, ei saa nad ka teda väikeselt ekraanilt vaadata.\nSEOTUD: 10 levinud troppi, mida on nähtud K-draamades\nTa pälvis 2018. aastal tunnustuse peamise armuhuvi Kyung-Seoki mängimise eest teismeliste romantiline draama , Minu isikutunnistus on Gangnam Beauty , saadaval Vikis. Järgmisel aastal mängis ta ajaloolises draamas, Rookie ajaloolane Goo Hae-Ryung, lihtne liigne kell Netflixis. Kuid siiani ei saa fännid lõpetada rääkimist 2020. aasta draamast, Tõeline ilu, kus Eun-Woo tähistab Lee Su-ho, must-watch ja saadaval ka Viki lehel.\nkaksLee Ji-Eun / IU saates 'Dream High', 'Moon Lovers: Scarlet Heart Ryeo' ja 'Hotel Del Luna'\nLee Ji-Euni tuntakse tuntud nimega IU. Ta alustas praktikandina 2007. aastal ja debüteeris 15-aastaselt ning on sellest ajast alates Lõuna-Koreas staaride tähele tõusnud. Tal pole mitte ainult oma muusika austajaid, vaid ta on populaarsust kogunud ka ekraanil näitlemise kaudu. Pärast tema kõrvalrolli aastal Unista suurelt , jätkas ta peaosa kõige tuntumates draamades.\nTa on tuntud oma draama Hae-Soo rolli pärast, Kuu armastajad: Scarlet Heart Ryeo. Viki lehel olev draama sai fännide seas hästi teada oma südantlõhestavate hetkede ja armastust puudutava loo poolest . RÜ ka tähed kui badass naispeaosa aastal Hotell Del Luna Netflixis.\n1Bae Suzy Miss A-st filmis 'Dream High', 'Kontrollimatult hea', 'Vagabond' ja 'Start-Up'\nÜkskõik, kas olete K-draamade või K-popi fänn, on ebatõenäoline, et nimi Bae Suzy pole esile kerkinud. Korea lauljanna debüteeris tütarlaste rühmas Miss A JYP meelelahutuse all 2010. aastal. Lisaks grupitegevusele asus Base Suzy näitlema ja mängis Unista suurelt, teiste iidolite kõrval.\nSellest ajast alates mängis ta enamasti väiksemaid rolle, kuni jõudis Noh-Euli rollis esikohale Kontrollimatult Fond aastal 2016 . Draama oli populaarne ja on valitud piirkondade jaoks Vikis saadaval. Järgmise kolme aasta jooksul saab Bae Suzy voogedastusplatvormidel populaarseks oma peamiste rollide eest draamas, Vagabond, ja draama-romantika, Käivitamine Netflixis.\nStephen King: Kuidas IT-s Pennywise teeb jubeda Cameo 22.11.63\nTsushima edu kummitus võib tuua läände Yakuza samurai mängud\nkuidas mõrvar Oliverist pääseda\nkuidas on kylo ren ja rey seotud\nmida jäljend tähendab hämaras koidikul\nKariibi mere mereröövlid surnud mehed ei räägi ühtegi lugu, mis krediidi stseeni lõpetaks\nkas film on tõsielul põhinev vale pööre\nkes sureb lõpmatuse sõjakoomiksis


Exceli programmeerimine on imelihtne! 2.osa - Raamatupidaja\nAutor: Uno Kõrsmaa, koolitaja, Exceli/VBA arendaja • 1. veebruar 2022\nExceli programmeerimine on imelihtne! 2.osa\nÜldisel digiteerimise ja automatiseerimise-robotiseerimise ajastul võib nii mõnelgi Exceli kasutajal töötades tekkida mõte, et kas poleks tore, kui saaks mõnda korduvat tegevust ka Excelis kuidagi automaatseks teha? Saab küll! Ülilihtsa näite proovisime läbi eelmine kord. Nüüd vaatame, kuidas selle makro käivitamine mugavamaks teha.\nMakro käivitamiseks samas failis on võimalik töölehele teha nupp ja seejärel sellega ühendada makro, mis nuppu vajutades käivitub. Kui oleme aga teinud sellise makro, mida sooviksime kasutada igas avatud failis, siis tuleks teha käivitusnupp Exceli aknasse kiirpääsuribale, mitte ühte faili. Kiirpääsuriba nimi on inglise keeles QAT – Quick Access Toolbar. Quick Access Toolbaril saame muudatusi teha pärast järgmisi liigutusi. Vaatleme neist ühte.