Avatud Eesti Fond – Strateegia 2016-2018\nAvatud Eesti Fondist\nAvatud Eesti Fondi strateegia aastatel 2016-2018\nAvatud Eesti Fond (AEF) on avalikes huvides tegutsev sihtasutus, mis asutati 19. aprillil 1990. aastal investori ja filantroobi George Sorosi toel. AEF teeb koostööd globaalse avatud ühiskonna toetusfondide võrgustikuga Open Society Foundations, mille Soros lõi 1984. aastal, et edendada avatud ühiskonna väärtusi ja toetada demokraatiat.\nAEFi peamine eesmärk on aidata kaasa avatud ühiskonna arengule Eestis ja teistes riikides. Enam kui 20 aasta jooksul on fondi tegevussuunad ulatunud haridusuuendusest moodsa kunsti ja õigusreformini. Täna oleme keskendunud avatud valitsemisele ja sotsiaalsele sidususele. Töötame sellise ühiskonna nimel, mis põhineb osalusdemokraatia ja kodanikuühiskonna põhimõtetel, sotsiaalsel õiglusel, erinevuste austamisel, sallivusel ning võrdsetel võimalustel otsustusprotsessides. Selle saavutamiseks kujundame ise ning toetame ka teiste vabaühenduste ja võrgustike algatusi. Samuti vahetame kogemusi demokraatliku siirde teel olevate riikidega ja teeme piiriülest koostööd nii Euroopa tasandil kui ka laiemalt.\nAvatud Eesti Fondi missioon on aidata kaasa elujõuliste ja sallivate demokraatiate arengule, mille valitsused vastutavad oma kodanike ees. Selle saavutamiseks viime ellu ja toetame erinevaid algatusi, mis suurendavad otsustusprotsesside avatust ja demokraatlikkust, ergutavad sisukat ja kaasavat dialoogi ühiskonnas ning edendavad inimväärset elukeskkonda. Aitame kujundada ja seisame poliitikate eest, mis lähtuvad inimeste põhiõigustest ja suurendavad ühiskonnas õiglust ja läbipaistvust.\nAastatel 2016-2018 keskendub AEF oma tegevuses kahele põhiteemale:\npõhiõigused ja sotsiaalne sidusus.\nStrateegiliste valdkondade raames viime ellu omaalgatusi ja toetame fondi eesmärkidega haakuvaid projekte. Lisaks algatame strateegilisi eesmärke toetavaid programme (nagu näiteks Vabaühenduste Fond) ja korraldame projektikonkursse.\nAvatud ja läbipaistva valitsemise valdkonnas on meie eesmärgid:\navatud ja läbipaistev valitsemine nii avalikus sektoris kui ka kodanikühiskonnas;\nkodanikuühiskonna aktiivne osalemine poliitikaprotsessides ning kodanike, vabakonna ja valitsuse suurem võimekus jõuda koostöös poliitikaotsusteni, mis lähtuvad avatud ühiskonna väärtustest ja avalikust huvist ning loovad ühiskonnas positiivseid muutusi;\nuute kaasavate ja läbipaistvate demokraatiamudelite arendamine, eriti e-vahendite abil, samuti avalikule teabele juurdepääsu soodustamine.\nPõhiõiguste ja sotsiaalse sidususe valdkonna eesmärgid on:\nlaiem teadlikkus põhiõigustest ja -vabadustest ning nende järgimine;\nvõitlus diskrimineerimise, eelarvamuste, sallimatuse ja võõravihaga, eritähelepanuga haavatavatel ja vähemusgruppidel;\nsotsiaalse sidususe edendamine, suurendades ühiskonnaliikmete (eriti noorte) teadlikkust demokraatlikest väärtustest ja pühendumust demokraatlikele praktikatele.\nStrateegiliste tegevussuundade raames algatab ja toetab fond uuenduslikke projekte, mis aitavad vabaühendustel, rohujuureliikumistel, sõltumatutel võrgustikel ja vähemate võimalustega ühiskonnagruppidel edendada avatud ja läbipaistvat valitsemist ning osaleda tulemuslikult poliitikaprotsessides ja -aruteludes. Meie tegevuses on kesksel kohal huvikaitse toetamine ning erinevate valitsusväliste võrgustike võimekuse tõstmine.\nAvatud Eesti Fondi juhib kuni 11-liikmeline nõukogu, kuhu kuuluvad erinevate AEFi tegevustega haakuvate valdkondade asjatundjad. Nõukogu liikmed valitakse 4 aastaks ning uued liikmed võetakse vastu nõukogu konsensusega. Muudel juhtudel teeb nõukogu otsuseid poolthäälteenamusega. Nõukogu seab fondi strateegilisi suundi ning otsustab fondi programmi-, juhtimis-, valitsemis-, investeerimis- ja toetuspoliitika üle. Nõukogu kiidab heaks ka kõik fondi väljaantavad toetused.\nStrateegia ja nõukogu suuniste elluviimise eest vastutab juhatus, kes korraldab koos töötajatega fondi igapäevategevust.\nOma mõju laiendamiseks teeme koostööd erinevate organisatsioonidega, sh mõttekodade, seltside, kodanikuliikumiste, fondide, sotsiaalsete ettevõtete ja avaliku võimuga. AEF on Eesti vabaühenduste liidu EMSL asutajaliige ja üle-euroopalise fondide katusorganisatsiooni European Foundation Centre, kodanikuühenduste võrgustiku European Citizen Action Service ja rahvusvahelise inimõiguste doonororganisatsiooni Ariadne liige.\nFondi kontor asub Tallinnas ja fond tegutseb nii Eestis kui ka Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Erilise tähelepanu all on Euroopa Liidu idanaabrid, Venemaa ja teised tärkava kodanikuühiskonnaga riigid.\nKommunikatsioon ja infovahetus\nFond teeb koostööd trüki-, online- ja ringhäälingumeediaga. Anname elektroonselt välja aastaraamatuid, iganädalast uudiskirja, toodame audiovisuaalseid materjale, edastame teavet veebilehe ja sotsiaalmeedia kanalite kaudu.\nAEF lähtub oma tegevuses vabaühenduste eetikakoodeksist. Fondi töötajad ja esindajad peavad käituma ausalt ja eetiliselt nii suhetes üksteisega kui ka stipendiaatide, partnerite, teenusepakkujate, kogukonnaliikmete ja avalikkusega.\nFondi tegevuses on välistatud igasugune diskrimineerimine päritolu, rahvuse, kodakondsuse, soo, vanuse, poliitilise või usulise kuuluvuse, seksuaalse orientatsiooni, perekonnaseisu, peresuhete, majandusliku või tervisliku seisundi alusel. Fondi eesmärk on kohelda kõiki inimesi austusega ja edendada positiivset töökeskkonda.\nNõukogu liikmed, töötajad ja eksperdid järgivad huvide konflikti ennetamise põhimõtteid, mille eesmärk on tuvastada, hinnata ja tegeleda mis tahes tegeliku, potentsiaalse või näilise huvide konfliktiga.\nAvatud Eesti Fondi finantsvahendite kasutamine on rangelt kontrollitud. Lõppvastutus AEFi eelarve ja vahendite kasutamise eest lasub nõukogul, andmed fondi majandustegevuse kohta avaldatakse iga-aastases majandusaasta aruandes. Nõukogu määrab igal aastal sõltumatu audiitori, kes viib kooskõlas tunnustatud auditeerimisstandarditega läbi raamatupidamise aastaaruande auditi ja esitab selle põhjal arvamuse.


Teated - Tartu Lasteaed Poku\nTartu lasteaiatasu järgmisel aastal ei muutu\nJuulikuus on lasteaed suvepuhkusel! Lapsed, kelle vanemad on avaldanud soovi, saavad kohta kasutada asenduslasteaias Tartu Lasteaed Krõll (lastega on kaasas oma maja personal).\n3. augustist avatud SOORU rühm - koos lapsed Soorust, Rähnipojast, Käokukust, Lepatriinust, Puukost ja Liblikast;\n3. augustist avatud SIPELGA rühm - koos lapsed Sipelgast, Ämblikust,\nTsirgust, Metsavanast, Mesimummist ja Öökullist;\n3. augustist avatud KÄOKUKU rühm uute lastega.\n5. augustist avatud TSIRGU rühm oma lastega.\n10. augustist avatud METSAVANA rühm - koos lapsed Metsavanast ja Mesimummist;\n10. augustist avatud LIBLIKA rühm - koos lapsed Liblikast ja Puukost;\n10. augustist avatud ÄMBLIKU rühm oma lastega.\n17. augustist avatud LEPATRIINU rühm oma lastega;\n17. augustist avatud MESIMUMMI rühm oma lastega;\n17. augustist avatud ÖÖKULLI rühm oma lastega.\n24. augustist avatud RÄHNIPOJA rühm oma lastega;\n24. augustist avatud PUUKO rühm oma lastega.\nVeel on jäänud 3 viimast päeva, et postitada oma seiklusrada siia:\nhttps://padlet.com/pokulasteaed/Seiklusrada ning osaleda loosirattas!\nKõikide osalejate vahel loosime välja põnevaid ja lustakaid auhindu!\nPeasponsoriks EVIKO SUUSARULL.\nSeiklusraja postitamise TÄHTAEG 31. MAI!\nEelmisel nädalal valmis ka meie lasteaia Facebooki lehekülg aadressil https://www.facebook.com/tartulasteaed.poku\nSaatke sõbrataotlus ja võtame Teid rõõmuga sõbraks ning saate jälgida meie tegevusi ka FB vahendusel.\nPOKU LASTEAIA TÖÖKORRALDUS ALATES 1. JUUNIST\nTuletan siinkohal meelde, et eriolukord on küll lõppenud, kuid hädaolukord jääb endiselt kestma, mistõttu enamus põhimõtteid, mis on alates 17. märtsist lasteaias kehtestatud, kehtivad kindlasti edasi ning nendega tuleb arvestada, kui laps lasteaeda tuleb. Need on kehtestatud selleks, et takistada igati viiruse levikut ning seeläbi kaitsta lapsi kui ka töötajaid.\nSeega tuleb endiselt meeles pidada ja järgida järgnevaid põhimõtteid:\n1) Lasteaeda tuleb TÄIESTI TERVE laps – ei tohi olla nohu, ei tohi olla köha, ei tohi olla väikest palavikku või lapsel ei tohi olla muid haigusnähtusid. Kui õpetaja märkab hommikul, et lapsel on mingisugused haigusnähud, siis palume lapsevanemal koheselt laps koju viia. Kui õpetaja märkab päeva jooksul, et laps on kuidagi tõbine, võtab õpetaja koheselt vanemaga ühendust ja palub lapse koju viia.\n2) Lapsel pole lubatud kodust kaasa tuua mitte ühtegi mänguasja, sh raamatuid. Terviseameti poolt on soovitus mitte kaasa võtta ka kaisulooma. Kui laps seda siiski väga vajab (eelkõige alla 3-aastased lapsed), siis tuleb järgida kindlaid põhimõtteid: puhas kaisuloom tuleb lasteaeda kilekotis ja jääb kappi ning laps saab selle magamise ajaks, pannakse see uuesti kilekotti ja kappi. Kõige parem on, kui lapsel ongi üks ja sama kaisukas lasteaias, mida koju nädala sees ei viida, nädalavahetusel pestakse see kenasti puhtaks.\n3) Lapsi võetakse hommikul vastu ja saadetakse õhtul ära õues. Lapsevanemad lasteaia majja ei sisene.\n4) Nii hommikul kui ka õhtul on avatud KÕIK lasteaia väravad. Lapsevanem otsib õuealalt üles oma õpetaja või valverühma õpetaja (igal rühmal hommikul kindel koht, kus lapsevanemaid ja lapsi oodatakse, õpetajad teavitavad Teid sellest ise, üldiselt kehtib põhimõte, et rühm on oma tavapärasel mänguplatsil).\n5) Hommikul 8.15 tuleb õpetaja õuealalt koos lastega ära. Lapsed, kes tulevad pärast kella 8.15 –lapsevanem peab helistama valverühma telefonile ja üks rühmaliige toob lapse välisukse juurest ära (välisuksed on suletud). Hiljemalt kella 9.00 ootame lapsi lasteaeda.\n6) Soovitame kohe hommikul lapsed panna soojemalt riidesse, sest viibime palju õues (varuriided, kummikud jms). Kuna ilmad võivad olla heitlikud, siis palun riietage lapsi ilmale vastavalt ning arvestage sellega, et lapsed võivad olla õues ka halvema ilmaga. Kui päeval läheb ilm soojemaks, siis õpetajad arvestavad sellega lapse riietumisel.\n7) Õhtusöök on mõlemal rühmal kell 16.00 - peale söömist lähevad lapsed õue. Lapsed võtavad õue kaasa ka kojuviimist vajavad asjad. Lapsevanem saab lapse kätte õuealalt koos laste vajalike asjadega ning lasteaia majja enam ei siseneta.\nNB! Kuna ilmad on läinud soojemaks ja laps soovib ka õues juua, siis palun pange lapsele kaasa väike plastpudel korgiga ja võimalusel kirjutage ka lapse nimi peale.\nRühmades on kasutusel oma rühma telefonid – seega võite helistada oma rühma numbrile.\nAlates 1. juunist avame 9 rühma (suletuks jäävad Mesimumm ja Öökull ning Puuko). Mesimummis on endiselt remont ning Mesimimummi kõrvalrühm Öökull on ka remondist tingituna hetkel ebasobiv keskkond lastele (tolmune, müra).\nPuuko rühm valmistub remonti minema. Mesimummi rühm on Käokukus, Öökulli rühm on Lepatriinus ja Puuko rühm on Liblikas.\nPüüame arvestada, et rühmas on omad õpetajad, kuid alati pole see kahjuks võimalik.\nMeeldetuletus ka suve kohta:\nPraeguse seisuga tuleb juulikuuks 1 rühma täis laps ning Tartu Lasteaed Krõll (kõrvallasteaed) on nõus Poku lasteaia lastele ruume ja toitlustust pakkuma. Lastega tegelevad meie oma Poku lasteaia töötajad.\nSeega juulikuus on Poku lasteaed suletud.\nLASTEAED KINGIB IGALE LAPSELE OMA TAIME\nMeie õppeaastaks seatud plaanid said ootamatult erilise pöörde, läbi kriisiolukorra kehtestamise. Nii jäidki kahjuks pooleli ettevalmistatud külvamised, istutamised ja\ntaimede eest hoolitsemised, et valmistuda Pokude kevadiseks taimelaadaks. Pokud on aga visad ja ei jätta jonni, kui on miskit käsile võtnud. Nii said ikkagi eriolukorra varjus seemned mulda pandud ja\nkorda mööda hoole ja armastusega kastetud, keeratud ja pikeeritud. Kõik selleks, et külvata loodusarmastust, taimedest hoolimist ja kasvatamisrõõmu igasse meie lasteaia lapsesse. Teie rühma õpetajad\nkutsuvad teid maikuu jooksul majja, et ka iga suvepuhkusele jääja ja lasteaialõpetaja perre saaks kaasa antud üks lille- või köögivilja- või maitsetaim, millest suvekuudel rõõmu tunda või vilju maitsta saaksite.\nVõite ka suve jooksul taime kasvamisest pilte teha, mida sügisel rühmas kaaslastega jagada.\nÄrme unusta, et pokud aitavad loodusega sõbraks saada\nVAHVA ÜLLATUSVIDEO liikumisõpetajalt Annilt ja muusikaõpetajalt Maililt !\nLaps saab mängida, laulda ja tantsida ning pokusid näha:)\nJA ENDISELT ÜLESKUTSE - PALUN TEE OMA SEIKLUSRADA JA OSALE LOOSIRATTAS!\nMõtle välja oma seiklusrada, tee sellest video või pilt ning lae see üles siia: https://padlet.com/pokulasteaed/Seiklusrada\nKüsige kindlasti põnevaid ideid oma lastelt, sest neil on kindlasti palju häid mõtteid! Kõikide osalejate vahel loosime välja põnevaid ja lustakaid auhindu!\nSeiklusraja postitamise tähtaeg 31. mai! Suur aitäh kahele tublile esimesele perele!\nJÄRGMISE NÄDALA TÖÖKORRALDUSEST POKU LASTEAIAS\nOleme nüüd kaheksa nädalat riiklikus eriolukorras mööda saatnud ning tahan TÄNADA kõiki lapsevanemaid, kes on olnud mõistvad\n(sh suhtunud eriolukorda täie tõsidusega) ja leidnud võimaluse oma lapse/lapsed koju jätta. Endiselt on palve linnavalitsuse poolt, et võimalusel palutakse hoida oma lapsi kodus ka maikuus. Maikuus lastevanematelt lasteaiakoha tasu ei võeta. Lisainfo: https://tartu.ee/et/uudised/tartu-linn-kutsub-lapsevanemaid-ules-ka-mais-voimalusel-lapsi-lasteaeda-veel-mitte-tooma\nNB! Alates juunist hakatakse kindlasti uuesti võtma lasteaiakohatasu.\nTuletan siinkohal meelde, et eriolukord hakkab küll lõppema, kuid hädaolukord jääb endiselt kestma, mistõttu kõik põhimõtted, mis on alates 17. märtsist lasteaias kehtestatud, kehtivad kindlasti edasi ning nendega tuleb kindlasti arvestada, kui laps lasteaeda tuleb. Need on kehtestatud selleks, et takistada igati viiruse levikut ning seeläbi kaitsta lapsi kui ka töötajaid.\n2) Lapsel pole lubatud kodust kaasa tuua mitte ühtegi mänguasja, kaisulooma sh raamatuid.\n4) Nii hommikul kui ka õhtul on avatud KÕIK lasteaia väravad. Lapsevanem otsib õuealalt üles oma valverühma õpetaja (igal rühmal hommikul kindel koht, kus lapsevanemaid ja lapsi oodatakse, vt valverühmade juurest).\n6) Soovitame kohe hommikul lapsed panna soojemalt riidesse, sest viibime palju õues (varuriided, kummikud jms). Kuna ilmad on heitlikud, siis palun riietage lapsi ilmale vastavalt ning arvestage sellega, et lapsed võivad olla õues ka halvema ilmaga. Kui päeval läheb ilm soojemaks, siis õpetajad arvestavad sellega lapse riietumisel.\nNB! Kuna hetkel käib lapsi lasteaias vähe, siis soovime vähemalt 2 tööpäeva ette teada, kui soovite last lasteaeda tuua, et teaksime toitu tellida ja ka personali rühma arvestada.\nHiljemalt iga nädala kolmapäeval võtab õpetaja lastevanematega ühendust, et täpsustada järgmise nädala lapse lasteaeda tulek.\nAlates 18.05.2020 on Tartu Lasteaias Poku avatud 5 valverühma - Sooru rühm, Käokuku rühm, Lepatriinu rühm, Rähnipoja rühm ja Liblika rühm:\n1) KÄOKUKU rühm (koos on Käokukud, Soorud, Rähnipojad, Lepatriinu). Kõik eelnevalt nimetatud rühmad helistavad edaspidi telefonile: 5818 8051.\nÕues ootab hommikul õpetaja lapsi päkapikumaja juures.\n2) SOORU rühm (koos on Tsirgud, Ämblikud). Kõik eelnevalt nimetatud rühmad helistavad edaspidi telefonile: 5818 8050.\nÕues ootab hommikul õpetaja lapsi sõimerühma platsil.\n3) RÄHNIPOJA rühm (koos on Mesimumm, Sipelgad). Kõik eelnevalt nimetatud rühmad helistavad edaspidi telefonile 5818 8061\nÕues ootab hommikul õpetaja lapsi rongi juures.\n4) LEPATRIINU rühm (koos on Metsavanad ja Öökullid). Kõik eelnevalt nimetatud rühmad helistavad edaspidi telefonile: 5818 8052\nÕues ootab hommikul õpetaja lapsi suure liivakasti/välja juures.\n5)LIBLIKA rühm (koos Puuko ja Liblikas). Kõik eelnevalt nimetatud rühmad helistavad edaspidi telefonile: 5818 8060\nLasteaia kohatasu tõus\nAlates 01. jaanuarist 2020 peab lapsevanem tasuma 15% eelneval kalendriaastal kehtinud Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäärast ühe lapse kohta kuus (kogu aasta).\nLasteaia kohatasu ühes kuus ühele lapsele on:\nalates 01.01.2019 75 eurot (st 15% 500 eurost).\nalates 01.01.2020 81 eurot (st 15% 540 eurost).\nLasteaed on avatud 7.00-18.30. Alates 18.00 on lasteaias 1 valverühm, mis on avatud kuni 18.30-ni.\nseptember - 2.-13.09 Sipelga rühm/16.-30.09 Sooru rühm\noktoober - Lepatriinu rühm\nnovember - Liblika rühm\ndetsember - Öökulli rühm\njaanuar - Metsavana rühm\nveebruar - Rähnipoja rühm\nmärts - Sooru rühm/Sipelga rühm\naprill - Puuko rühm\nmai - Mesimummi rühm\njuuni - Käokuku rühm\njuuli - Ämbliku rühm\naugust - Tsirgu rühm


CV Keskus tööpakkumine Tootmistöölised, Põlvamaa\nTööpakkumise number #303288\ntöötamine erinevate puidutöötlemisseadmetega;\ntoodangu komplekteerimine ja pakendamine;\nmuud tootmisprotsesse toetavad tegevused.\nsoovitavalt eelnev töökogemus puiduettevõttes;\nkohusetundlikkus, täpsus, pingetaluvus ja füüsiline vastupidavus.\ntasuta lõunat ja sportimisvõimalusi ning massaazi\nAS Pinest on 2005 aastal asutatud, rahvusvahelisse metsatööstusgruppi Lemeks kuuluv puidutöötlemisettevõte, mille põhitegevuseks on sõrmjätkatud ja liimitud komponentide tootmine akna-, ukse-, liistu- ning mööblitööstustele.\nAS Pinest asub Põlvamaal, Himmaste külas, meil töötab 65 töötajat.


Milline salv hästi aitab dislokatsiooni - Salv dislokatsiooni liigestest\nSalv dislokatsiooni liigestest, Salv sprains ja sprains\nNihestused, pisarad ja pisarad Lihaskiudude venitamisel erinevad sümptomid sõltuvalt vigastuse raskusastmest.. Salvrite ja verevalumite puhul salvi kasutamisel tuleb järgida olulist reeglit: need hõõrutakse ilma surveta, sile libistades. Valu leitakse ka puhkeperioodil. Geel "Bruise-off", mis sisaldab leech ekstrakti, tagab verevalumite ja ödeemi kiire resorptsiooni. Dimeksiidi kompressid Valu ja põletiku leevendamiseks võite rakendada Dimexide - väga tõhus ja odav vahend. Jalgade nihkumise korral pahkluu piirkonnas on näidatud turseevastase toimega regenereerivad preparaadid.\nKõik need ravimid on saadaval, kui arvestada hinnakategooriat, on neil hea toime: need takistavad tromboosi, aktiveerivad verevoolu, soodustavad hematoomide resorptsiooni. Soojendavad salvid ja geelid Hüppeliigese nikastuste raviks sobivad hästi soojendavad salvid.\nNeid kasutatakse mitu päeva pärast vigastust, kuna pärast põletikulise protsessi eemaldamist lastakse pehmetel kudedel soojeneda. Kui hakkate salvi enneaegselt rakendama, võib see suurendada põletikku.\nSoojendavate ainete peamine toime on kahjustatud piirkonna vereringe taastamine ja lümfivedeliku väljavool. Kui salvide kasutamine on rangelt keelatud, on mitmeid vastunäidustusi: koos liigeste ja pehmete kudede põletikuliste protsesside ägenemistega, onkoloogiliste haiguste korral, imetamine, rasedus, kriimustuste ja marrastuste olemasolu nahal.\nSoojendavad salvid sisaldavad reeglina mitmesuguseid mürke ja muid aineid, mis võivad põhjustada allergiat või suurendada nahaärritust.\nEbameeldivate reaktsioonide vältimiseks on soovitatav enne täielikku kasutamist teha katsekeha väikesele nahapiirkonnale ja oodata mõni tund. Sügeluse ja põletuse esinemist ei loeta kõrvaltoimeks, kuna kõigil neil ainetel on selline mõju nahale.\nKuid juhtudel, kui nahale ilmuvad laigud, villid või lööbed, on ebamugavustunne võimatu taluda, on soovitatav vahetada ravim. Kõige populaarsemad soojendava toimega vahendid on: Homöopaatilised ravimid Hüppeliigese venitamisel pehmete kudede ja kõõluste taastamiseks kasutatakse mõnel juhul homöopaatilisi vahendeid.\nTavaliselt kasutage salve, mis sisaldavad järgmisi aineid: Arnica ekstrakt, mis vähendab turset ja soodustab sidemete kiiret paranemist, põletikuvastane ja rahustav saialill, Hypericum - ravib kiiresti lihaskudede mikrotraumasid ja soodustab hematoomide resorptsiooni, turset, lümfisõlm - tungib pehmete kudede sügavatesse salv dislokatsiooni liigestest, omab terapeutilist toimet seestpoolt, kiirendades kudede regenereerimise protsessi, Ruta - aitab tugevdada pehmet lihaskude, ravib kahjustatud rakke, esmaabiks kasutatakse akoniiti, kuna sellel on valuvaigistav toime.\nSalvide isemanustamine on lubatud ainult pahkluu liigese väikeste kahjustustega. Muudel juhtudel peate kindlasti nõu pidama arstiga. Pihustatakse salve - kas see on ohtlik ilma retseptita kasutada? Üks igapäevaelus kõige tavalisemaid vigastusi on hüppeliigese nihestused. Koduperenaised ja sportlased, noored ja pensionärid puutuvad sellise kahjuga vähemalt üks kord oma elus kokku. Paljud tunnevad ebameeldivaid ja mõnikord salv dislokatsiooni liigestest tekitavaid valulikke tundeid jala dislokatsiooni ajal, pärast mida jalg paisub ja järgmise sammu tegemine on problemaatiline.\nProovime välja mõelda, kas salvid ja muud välised ained võivad selles olukorras aidata. Kui salvidega töötlemine on vastuvõetav Ainult vähesed ravivad sellise vigastusega arsti ja seejärel lihaste ja sidemete tõsise nikastuse korral. Enamik proovib ravida iseseisvalt, salv dislokatsiooni liigestest kompresse, kreeme ja salve. Põhimõtteliselt on koduravi õigustatud, kui sidemed on säilitanud oma terviklikkuse.\nPeamine on teada, mida ja kuidas kasutada pahkluude venitamisel salve.\nIgasuguse nihestamisega kaasneb liigese lahkumine üle selle funktsionaalsete võimaluste. Seetõttu on pehmete kudede väikesed ja rasked vigastused vältimatud. Venitada ei saa mitte ainult sidemeid, vaid ka kõõluseid, lihaseid. Samuti on väikeste laevade rebend. Seetõttu täheldatakse pahkluu liigese venitamisel tervet kompleksi valulikke sümptomeid. Sidemete täieliku rebendiga kaotab liiges täielikult oma paindumis- ja laienemisvõime.\nSeetõttu peetakse selliseid vigastusi üsna ohtlikuks ja vajavad kirurgilist sekkumist.\nValus femoker kaasnevad sidemete probleemidega liigesekõhre rebend, luude pragude ilmumine. Kahju keerukuse astet on võimatu iseseisvalt kindlaks teha.\nPõletikuvastane salv Nende ravimite koostis võib olla mittesteroidsed põletikuvastased ravimid mittesteroidsed põletikuvastased ravimid või hormonaalsed komponendid steroidhormoonid.\nPõletikuvastane salv Nende ravimite osana võivad olla mittesteroidsed põletikuvastased ravimid mittesteroidsed põletikuvastased ravimid või hormonaalsed komponendid steroidhormoonid.\nLisaks on venitusnähud paljuski sarnased nii lihtsa verevalumi kui ka keerulise luumurru, juhendite tootlemine sonniku jargi avaldumise sümptomitega. Ravi väliste toimeainetega enesekindlalt alustamiseks peate siiski läbima uuringu, mis kõrvaldab tüsistused ja tuvastab õigeaegselt ohtlikud liigesevigastused.\nSalv sprains ja sprains - Küünarnukk\nSalvi nikastuste ravimise põhimõtted Apteegivõrk pakub tänapäeval palju erinevaid vahendeid, kuidas selliseid vigastusi ravida. Kuid hüppeliigese nikastuse jaoks õige salvi valimine on vajalik esiteks sõltuvalt raviperioodist.\nVälise esindaja kulud ei kinnita alati selle tõhusust.\nUurige koostist ja keskenduge sellise ravimi toimele. Proovime välja mõelda, milliseid salve veel nikastustest ja salv dislokatsiooni liigestest kasutada saab: Vahetult pärast vigastuse saamist vajab jalg puhata ja külma.\nSeetõttu soovitatakse esmaabina jäseme immobiliseerida, anda sellele kõrgendatud asend ja teha külm kompress. Järgmise paari päeva jooksul on vaja külmaravi. Sel ajal on soovitatav kasutada jahutava toimega salve. Pärast diagnoosimist peate paralleelselt külmaga kokkupuutel peatama valu, vähendama põletikku ja turset. Sel juhul sobivad mittesteroidseid aineid sisaldavad salvid. Peaasi, et sellised fondid tegutsevad kolmes suunas.\n9 dynamic output columns alv report using filed symbols and dynamic table creation\nHormoonidega ravimitel on sarnane toime. Ja ainult põletikulise protsessi eemaldamisega saate jätkata kuumtöötlust. Siin aitab ärritav ja soojendav ravim.\nPraktikas peaks ravi taktika välja nägema selline: külm - valu ja põletiku leevendamine - kuumus. Põhjalikud tööriistad on huvitavad. Teraapia esimeses etapis võite kasutada näiteks jahutavat anesteetikumi. Ja selle tagajärjel soojendav salv, mis sisaldab venotoonikat.\nAbivahendeid kasutatakse ka verevalumite ja nikastuste jaoks, mille toime on suunatud veresoonte seisundi parandamisele või toitainete sisaldusele, kondroprotektorid.\nJahutavad salvid Vahetult pärast vigastusi võib kasutada jahutavat toimet omavaid salve. Need sisaldavad tavaliselt mentooli või õlisid. Nahaärrituse tõttu on sellistel ainetel häiriv toime. Lisaks on tavaliselt kaasas valuvaigisti, mis aitab valu vähendada. Sportlastel on sellised abinõud alati olemas, kuna salvide jahutamist võib pidada hädaabiks. Pärast pealekandmist tunneb patsient meeldivat jahutamist, mis hoiab ära turse tekkimise. Jahutamiseks võite kasutada:.


Moonika Siimets: iga asja rääkimiseks on oma aeg – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nIiris Viirpalu 22. apr. 2018 Intervjuu, Kino\nMoonika Siimets I Foto: Mark Raidpere\nVaatajate südamed võitnud film „Seltsimees Laps“ on režissöör Moonika Siimetsa jaoks esimene täispikk mängufilm. Kirjanik Leelo Tungla autobiograafiliste raamatute põhjal loodud film räägib väikesest Leelost, kelle ema Stalini võimuloleku viimastel aastatel esialgu vanglasse ja seejärel Siberisse saadetakse. Filmi linastumise tuules tegi Edasi kaasautor Iiris Viirpalu režissööriga juttu nii filmist kui ka tänasest Eesti ühiskonnast laiemalt.\nI.V: Mis pani sind valima just seda materjali – Leelo Tungla autobiograafilisi romaane – EV100 teemaliseks kinokingituseks?\nM.S: Lugesin neid raamatuid aastal 2008 ja need jätsid mulle väga sügava mulje. Just see vaimustas, kuidas lapse pilgu läbi sellest raskest ajastust räägiti. Seal oli väga palju, mis mind kõnetas ja pani paralleele tõmbama oma lapsepõlvega. Mul hakkasid kohe pildid silme ees jooksma, tekkis tunne, et tahan seda lugu filmiks teha. Eriti huvitas, kuidas jutustada seda lapse pilgu läbi filmikeeles. Lapse vaatepunkt annab võimaluse olla ühelt poolt humoorikam, samas on see aga veelgi traagilisem. Kui tuli EV100 filmikonkurss, siis otsustasin „Seltsimees lapse“ idee välja pakkuda. See on ikkagi ajastufilm ja sellise loo jaoks tavaolukorras raha saada, on väga keeruline – eriti noorele filmitegijale.\nFilmis on õnnestunud luua helge lapselikkus – maailm, kuhu karmid sündmused oma täies jõus ei ulatu, kus on ikkagi alles mäng ja teatav vabaduski. Ning see on täiesti vaadatav nii täiskasvanule kui lapsele. Kuidas ja milliste filmivõtetega seda kinolinal saavutada püüdsite?\nM.S: See oli suur ja huvitav väljakutse, kuna lugu oleks võinud rääkida ka klassikalise draamaloona. Raamat on kirjutatud mina-vormis ja räägitakse palju tunnetest, mõtetest. Stsenaariumit tehes oli huvitav mõelda, kuidas seda pildiliselt väljendada. Meenutasin palju oma lapsepõlve situatsioone ja kohti. Koos operaator Rein Kotovi ja kunstnik Jaagup Roometiga püüdsime leida vastavaid võttekohti ja sobivat kaamerakeelt.\nMõni on ette heitnud, et meie filmi-Tallinn on liiga kommikarbilik, aga tahtsimegi, et Tallinn poleks sõjarusudes, vaid keskendusime detailidele, mida laps märkab. Lapse jaoks on sündmuseks pigem ilusad daamid, poodide vaateaknad, „Kolme Karu“ komm, mille ta saab. See filmimaailm saigi loodud värvilisem, helgem, tõstetum kui toonane reaalsus oli, sest vaatame lapse silmadega.\nSul on ka endal lapsed. Milline on praeguse lapse lapsepõlv tänases Eestis? Palju on räägitud laste õppeedukusest, kuid samas teevad muret vaimsed häired ja pinge, küber- ja koolikiusamine…\nM.S: Eks igal ajal on oma probleemid. Koolikiusamine on ju alati olnud, ka minu isa meenutas „Klassi“ filmi järel omaaegset kiusamist 1950ndate koolis, mis oli väga julm.\nSamuti saavutuste ja edukultuse teema on olnud igal ajal ja sõltub ikka eelkõige perekonnast, kust inimene on pärit. See on praegu võib-olla rohkem ühiskondlikult võimendatud kui varem, aga ka pioneerid ja skaudid, kodutütred pidid olema edukad ja tublid. Mind ennast kõnetas raamatus „hea lapse“ teema väga ning see surve on ka paljudel tänastel lastel. Mida see õieti tähendab – kas seda, et meeldid kõigile ja vastad ühiskonna ootustele? Või et kuulad oma südame häält ja jääd oma arvamusele kindlaks, ka siis kui lähed teistega vastuollu?\nKas peame edukaks seda last, kes kõigis ainetes saab maksimumhinded, aga on võibolla kaotanud õpirõõmu?\nVõi on edukas hoopis see laps, kes matemaatikat väga hästi ei oska, kuid on ülimalt andekas kirjutaja või sportlane?\nMinu meelest on oluline mõelda, kuidas lapsi kasvatades ei annaks täiskasvanud neile taolisi ühiskondlikke paineid edasi ja kuidas kasvatada lapsi nii, et nad oleks õnnelikumad ja endaga rahujalal, terved inimesed.\nTänastel lastel on ka teistsugused kiusatused kui varem – näiteks tarbimine. Laste soovid on väga suured ning keskkond ka soodustab seda reklaamide ja iluetalonidega. Mul on 11-aastane tuttav tüdruk, kes tahab juba olla nagu 17-aastane neiu: käia samamoodi riides, meikida, sõbrannadega kohvikus aega veeta, aga selleks ei piisa tema taskurahast. Laps on väga kurb ja talle on väga raske selgeks teha, et see pole veel vajalik.\nVäga paljude vaimsete häirete taga on minu meelest see, et elame igapäevaselt nii palju virtuaalses maailmas (nii täiskasvanud kui lapsed) ja kaob kontakt reaalsusega – mitte ainult lähedaste inimestega, vaid ka oma kehaga, vajadustega jne. Meie ajud ja organism tervikuna ei ole sellega harjunud ning see pole organismi jaoks normaalne olemine, taolised häired on omamoodi „ keha appikarje“. Ma püüan teadlikult arvutite ja ekraaniaega nii enda kui oma laste elus piirata. Usun, et lapsest saab väga hea programmeerija ka siis, kui ta ei ole 1,5 aastasest peale nutiseadmega toimetanud, vaid alustab seda 8-aastaselt. Ka minu peres ei ostetud televiisorit enne, kui kooli läksin ja lugema õppisin. See oli vanemate põhimõte, et laps peab enne lugema ja ma olen selle eest väga tänulik.\nKuidas näed põlvkondade vahe küsimust kultuuris? Kas ja kuidas on see oluline? Näiteks ühiskondlike (okupatsiooniaja) traumade käsitlemisel kunstis?\nM.S: Minu meelest väljendub see väga selgelt ning võib-olla iga asja rääkimiseks on oma aeg. Isegi kui on inimesi, kes ei tea või ei taha midagi minevikust teada – ikka tuleb rääkida. Meie oma minevik mõjutab põlvkondlikkust kindlasti, samuti ka varasem sakslaste arusaamades elamine, sealhulgas luterlik töökäsitlus, oskamatus puhata, endale rõõmu lubada. Sees on ka okupatsiooniaegne hirm kõige ees, soovitused mitte silma paista ja olla allaheitlik ning seega ka alalhoidlik. Ma arvan, et need mustrid on veel paljudel eestlastel.\nMa usun aga, et kui inimene teadvustab endas neid asju ja saab aru, miks ta on selline või miks on sellised tema vanemad, siis on võimalik ka taagast vabaneda. Holokausti uurijad on väitnud, et 70 aastat läheb, et ühiskond traumast vabaks saaks. Stalinistlikest repressioonidest ongi samamoodi 70 aastat möödas, nüüd on see aeg käes. Tänased noored ongi palju vabamad, pole nii suuri hirme ja julgetakse suud lahti teha ja ka enda eest seista.\nHuvitav on ka kehamälu, näiteks naised, kes on elanud või noored olnud sõja- ja okupatsiooniajal, kel oli hirm saada vägistatud – sellised asjad on kehamälus ja see kandub põlvkonniti edasi. Ja võib mõjutada näiteks viise, kuidas julgeda olla naisena. Seda on vajalik kunstis avada, ka noortele, et nad mõistaksid ja ühiskond oleks seeläbi tervem.\nKommunismiteema tervikuna pole inimeste käitumise ja valikute plaanis üldse nii must-valge: oli selline aeg ja kui tahtsid olla tippjuht, siis pidid ka parteisse astuma jne. Me ei saa andestada, aga saame mõista protsesse ja seeläbi mõista ka oma juuri.\nOn väga hirmutav, kui see side ja mälu põlvkondade vahel kaob.\nNäiteks tean üht minust pea kümme aastat nooremat eesti meest, kes vaatab vene telekanaleid ning usub, et eestlased on ilma igasuguse põhjuseta Venemaa suhtes ettevaatlikud ja ärevad. Ta räägib tõsimeeli, et vaadake, kui palju head Putini valitsus oma rahva jaoks teeb ning sellisel suurel riigil ongi taolist juhti vaja. Seda aga, et pole sõnavabadust, vohab korruptsioon, intellektuaalid emigreeruvad, ta ei tunnista ja peab liialduseks. Minu meelest on ta „propagandaohver“, kel puudub kriitiline meedia analüüsioskus ja ilmselt ka kontakt oma juurtega. Kui peale kasvab põlvkond, kes meie ajaloos toimunud sündmusi ei mäleta ega teadvusta, võibki selliseid seisukohti esile kerkida.\nRäägime veel mälu teemast: miks on praegugi mõned teemad pigem tabu? Kas lihtsalt peab veel aega mööda minema, et ühiskondlikest tragöödiatest saaks kõneleda, jättes kõrvale üksnes väga must-valge lähenemise ja saavutades kunstilise üldistusjõu? Näiteks on ju Sofi Oksaneni „Puhastus“ ning Martti Helde „Risttuules“ tugevad tööd, mis on saanud ka jõulist vastukaja.\nM.S: Tundub, et okupatsiooniteemalise filmilaine taga on küll kollektiivne alateadvus, sest kui ma ise 10 aastat tagasi hakkasin mõtlema „Seltsimees lapse“ filmiks tegemisele, siis polnud veel neid filme olemas ning isegi ei räägitud nende tegemisest. Nüüd on aga järjest tulnud mitmeid stalinistlikest repressioonidest kõnelevaid lugusid. Ju siis on ühiskondlikult aeg kuidagi küps.\nTabusid on aga kindlasti eestlastel palju ja väga erinevates valdkondades. Kui ajaloost tuua näide, siis need, kes Siberis käisid ja kannatasid, ei pruukinud tagasi tulles tahta sellest rääkida. Näiteks üks minu dokumentaalfilm räägib Herbert Sepast, 83-aastasest vanamehest, kes tahab saada oma vanuseklassis teivashüppes maailmameistriks. Too mees oli 22, kui ta saadeti Siberisse, kui tagasi tuli, oli üle 30. Dokfilmi tehes püüdsin sellest temaga rääkida, aga ta ütles, et ta elab tänases päevas ega taha vanu asju meenutada. Tema hakkas oma nooruse pooleli jäänud unistust hiljem välja elama.\nVõi minu vanaema Linda…Sageli räägitakse Nõukogude okupatsiooni kuritegudest, aga oli ju ka saksa võim ja nendega seotud kuriteod, mis on minu meelest Eestis tänini tabu. Ilmselt selle pärast, et see, mis pärast Nõukogude korraga tuli, oli veel õudsem ja kestis väga kaua. Minu vanaema oli näiteks Eesti aja lõpus ja ka 1940. aastal piimakontrolli assistent ning keegi talumees kaebas ta peale, sest polnud rahul selle rasvaprotsendiga, mis ta lehmade piimast mõõdeti. Kui tuli Saksa aeg, siis ta kaebas mu vanaema peale nagu too oleks teinud koostööd nõukogude võimuga, mis oli täielik absurd. Vanaema pandi aastaks vangi, Tartusse Näituste Väljakule. See jättis vanaemasse, kes oli ääretult aus inimene, väga sügava jälje kogu eluks. Ta rääkis, kuidas naised igaöiste vägistamiste hirmus kongides oma näod ära määrisid, kuidas eri rahvusest vange viidi Tartu taha maha laskmisele – selles osalesid nii sakslased kui ka eestlased. Kui vaadata vanaema fotosid, siis aasta vanglas muutis teda alatiseks – kui Eesti-aegsetel oli vanaema säravate silmadega vaba ja naeratav naine, siis hilisemalt piltidel on temas nagu mingi osa seisma jäänud, midagi on tarretunud.\nMis sind viimasel ajal Eesti kultuuris rõõmustanud või kõnetanud on – kas mingid teemad, probleemid või konkreetsed teosed on iseäranis korda läinud?\nM.S: Mul on väga hea meel, et Eestis tehakse viimastel aastatel nii palju põnevaid mängu- ja dokfilme ja et pärast kümmet aastat tuli riigilt filmikunstile üks miljon lisaraha, mis on väga oluline. Minu meelest on selles valdkonnas suur potentsiaal: meil on nii huvitavaid operaatoreid, režissööre, produtsente filmikunstnikke, rääkimata Eesti näitlejatest, kes on lihtsalt supertasemel. See teeb suurt rõõmu.\nVaimustab, kui hästi läheb eesti klassikalisel muusikal!\nMinu jaoks oli hiljutine suurim avastus helilooja Tõnu Kõrvits, kes mu filmile ka muusika kirjutas. Temaga töötamine oli väga põnev ja õpetlik protsess, ma ei olnud varem näinud nii lähedalt orkestri tööd.\nÜks asi, mis teeb kurvaks, aga veidral moel ka rõõmsaks, on EstFori tselluloositehase diskussioon.\nMa ise olen tehase vastu, olen Tartust pärit ning sealsed inimesed on palju vaeva näinud, et jõge puhtana hoida. Mäletan lapsepõlvest reegleid, kus tohtis ujuda, kus mitte, sest jõgi oli mõnes kohas väga must. Emajõgi on Tartu piirkonnale ja sealsetele inimestele väga oluline. Rääkimata tehase looduslikust mõjust Peipsi järvele ja sealsele ökosüsteemile. On väga valus vaadata, kuidas riik ja käputäis ärimehi püüab oma rahvast üle sõita.\nRõõmustab aga väga, et tartlased on suutnud nii üksmeelselt koonduda ja kokku tulla, polegi ammu Eestis nii paljusid erinevaid inimesi ühe asja nimel näinud tegutsemas. Minu isiklik arvamus on, et Eestis on nii palju vähem kahjulikke ja jätkusuutlikumaid majandus-ja teadusvaldkondi, mida tasuks arendada ja mis meie riigile palju enam ja pikemaajalist majanduslikku kasu tooks. Lisaks on maailm ökokatastroofi äärel ning puhas loodus, õhk ja vesi on paarisaja aasta pärast sadu kordi hinnalisem väärtus kui täna.\nPosted in Intervjuu, Kino and tagged aus, Edasi, eesti film, kino, kirjandus, kunst, Leelo Tungal, loodus, majandus, Moonika Siimets, muusika, seltsimees laps, Ühiskond. Bookmark the permalink.


Lahendus metsaalustele prügimägedele? Kiisler tahab luua Eesti-Läti ühtse pandipakendisüsteemi - kommentaare 1-5\nLihtsaim lahendus oleks alkoholiaktsiisi vähendamine. Probleem Läti taaraga laheneks iseenesest.\nKas sa tõesti usud, et alkoaktsiisi langetamise korral hinnad poes langeksid? Usu edasi.\nnii kaua, kui prügi ära andmine on mega kallis, nii-kaua viiakse ka prõgi metsa alla.\nLäti taara ja pappkastid visataks nüüd lihtsalt autost välja. Osa neist jääb teele, osa kukkub tee äärde kraavi.\nKuidas ei saa Läti taarat tagastada? Kleebitakse triipkoodid üle ja voilaa! Pool Lõuna-Eestit teenib omale sel viisil õlleraha tagasi aga meie peidame pea liiva alla ja ütleme, et pole olnud.\nOda aga miks inimesed Läti taarat metsalla viivad - hulka Läti klaastaarat võtavad Eesti masinad vastu ilusti - ülejäänd klaasi ja plekkpurgid saab aga täiesti tasuta viia ju pakendikonteineritesse. Konteineritesse viimisega probleemi pole, sest nendejaoks on see ju tasuta toore mille eest nemad pole pidand edasimüüjale maksma. Ehk siis jäätmekäitlejad saavad tonnides tasuta alumiinimumi ja ka klaasi.\nSee on vist esimene Kiisleri arukas idee.... :D. Kiidame taevani, kui hea on Euroopa Liidus aga ei saa kahe naaberriigi vahel taaraküsimust lahendada.... :D


Nauru hõimusõda – Vikipeedia\nNauru hõimusõda oli Nauru saare 12 hõimu vaheline sõda 1878. aastast 3. oktoobrini 1888.\nSõjas hukkus vähemalt 500 inimest, mis moodustas umbes kolmandiku naurulaste tollasest arvust. Elanike arv langes 1400 inimeselt 1843. aastal 900 inimeseni 1888. aastal.\n4 Saksa anneksioon ja sõja lõpp\nPärast saare avastamist John Fearni poolt 1798 ning saare minekut Briti krooni valdusse vältisid paljud laevad Naurut, sest tegu oli kurikuulsa piraatide ja mereröövlite tugipunktiga. 19. sajandi jooksul Euroopa päritolu emigrantide sisseränne siiski järjest kasvas. Paljudel juhtudel oli tegemist seaduserikkujatega. Eeskätt alkoholi ja tulirelvade sissevedu häirisid traditsioonilist elu. Naurulased olid küll sajandeid tarvitanud palmiviina todit, kuid ainult niivõrd, kui seda tilkus mahalõigatud kookospalmiõielt. Alates 1800. aastatest hakati todit mitu päeva kääritama ning regulaarselt hapul kujul jooma.\nHõimusõja vallandas üks pulmapidu: sõnavahetus sündsusereeglite üle arenes ägedaks vaidluseks ning üks külaline tulistas püstolist, nii et üks noor pealik sai juhuslikult surma. Selle surma eest tuli kätte maksta. Ka varem olid säärased hõimuvaenud saanud alguse juhuslikest õnnetustest, nüüd aga olid igas perekonnas tulirelvad. Peale selle ässitasid naurulasi üksteise vastu üles vabakslastud vangid ja laevalt lahkunud vaalapüüdjad Euroopast. Mida rohkem inimesi maha lasti, seda rohkem inimesi oli sunnitud sõjast osa võtma, nii et sõda haaras lõpuks enamiku naurulasi. Puhkes omamoodi sissisõda: tulistati huupi üksteise pihta või hiiliti öösel vaenlase majja ning tulistati küünlaid, tuletikke ja kõiki elusolendeid. Löödi maha naisi ja lapsi. Erinevalt varasematest konfliktidest, mille puhul kasutati rahu taastamiseks traditsioonilisi käitumismalle, ei õnnestunud tüli lõpetada.\n21. septembril 1881 heitis Nauru lähedal ankrusse Briti kuningliku mereväe eskaader ning lipulaev lähenes saarele, et olukorda hinnata. Kohalik eurooplane (beachcomber) William Harris astus laeva pardale. Õhtul teatati lipulaevalt semafori abil ülejäänud eskaadrile: "Saarel kodusõda. Põgenenud vang on kuningas. Kõik töökäed pidevalt purjus: ei puu- ega juurvilja pole saadaval, midagi peale sigade ja kookospähklite. Praegune saarekuningas soovib misjonäri. Ta oli silmnähtavalt näljane."\nAastal 1887 tuli kuunariga Buster Naurule Aucklandis elav britt Frederick J. Moss. Sellal kui tema maal käis, laaditi laevale koprat. Ta teatas, et naurulased olid sõbralikud ja heas tujus, kuigi enamik poisse ja kõik mehed kandsid püsse ja karabiine. Sõda kestis ikka veel, aga inimesed paistsid sellest tüdinud olevat. Vestlustes naurulastega pani Moss tähele, et keegi ei taha võitlust jätkata, kuid keegi ei usu, et teised on valmis relvi maha panema. Nad soovisid, et keegi teine võtaks neil üheaegselt relvad ära. William Harris oli Mossile öelnud, et kaks tema perekonnaliiget on maha lastud ning korduvalt rõhutanud, et ta soovib, et misjonärid seaksid saarel taas rahu jalule.\nSaksa anneksioon ja sõja lõppRedigeeri\nHõimusõda takistas kopratootmise kasvu. Naurule kookospalmiistandused ja asundused rajanud saksa kaupmehed olid oma investeeringute pärast mures ning tegid Saksamaa võimudele ettepaneku, et Saksamaa Naurul võimu üle võtaks. 16. aprillil 1888 läks Nauru Saksamaa protektoraadi alla ning kuulutati välja alkoholi tarvitamise ja relvade keeld kogu saarel. 1. oktoobril 1888 heitis Nauru lähedal ankrusse suurtükipaat SMS Eber 87 (teistel andmetel 36) mehega pardal. Relvastatud meremehed jooksid Harrise saatel ümber saare ning naasid 12 hõimupealiku, eurooplastest asunike ning vast saabunud misjonäriga Kiribati saartelt. Meremehed jätsid hõimupealikud vahi alla kuni järgmise hommikuni, mil leidis aset anneksioonitseremoonia Saksamaa lipu heiskamisega. Saksamaa andis korralduse kõik relvad ja kogu laskemoona 24 tunni jooksul ära anda; vastasel korral ähvardas pealikke vangistus ja hilisem hukkamine. 3. oktoobri hommikul anti ära 765 relva koos vähemalt 1000 padruniga. Seejärel pealikud vabastati. Sellega oli Nauru ajaloo kõige verisem hõimusõda lõppenud.\nNauru annekteerimine Saksamaa poolt hoidis ära naurulaste potentsiaalse enesehävitamise alkoholi ja relvade läbi. Samal ajal kaotasid nad peaaegu 80 aastaks kontrolli oma saare ja oma saatuse üle. Peale selle pandi kuningas Auweyida jälle saare peaks. Aastal 1914 loovutas Saksamaa Nauru võitluseta Austraaliale.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Nauru_hõimusõda&oldid=4086451"\nLehekülje viimane muutmine: 13. jaanuar 2015, 22:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:12, 13. jaanuar 2015.


Buduaar - JUUKSED KÕNELEVAD: miks tegelikult juukseid kasvatada või maha lõigata?\nJUUKSED KÕNELEVAD: miks tegelikult juukseid kasvatada või maha lõigata?\nJuuksed on üks inimkeha väheseid osasid, mida me saame hoolimatult lõikuda, ilma et see kuidagi meie füüsilist, psüühilist või vaimset tervist mõjutaks. Just nii arvab suurem osa meist. Ometigi leidub maailmas mitmeid rahvaid ja usundeid, kus juustel on palju suurem ja sügavam tähendus ning oma juukseid moetrendi pärast maha lõigata või värvida pole mõeldav.\nSajandeid tagasi kandsid paljudes kultuurides nii mehed kui naised pikki juukseid. Juuksed olid inimese uhkus ning sõltuvalt kultuurist ka elujõu tunnus või intuitsiooni allikas. Kui inimesi orjastati või sõdade käigus vallutati, siis lõikasid alistajad vastasel juuksed maha. See oli viis neid alandada ja võimu ülevõtmist näidata. Ka indiaanlaste skalpide mahavõtmisel oli ju sarnane tähendus. Juukseid on läbi aegade ka jumalale ohverdatud, seda isegi Eestimaa pinnal. Tänapäeval ohverdavad oma juukseid jumalale paljud India naised. Annetatud juuksed müüvad hindu templid maha, et raha teenida, mille eest koole ja haiglaid rajada. Nendest valmistatakse juuksepikendusi, millest kvaliteetsemate hind võib küündida isegi tuhande euroni. Juuste annetamist peetakse Viśnu jumalale meelepäraseks, kuna juuksed on naise ilu ja sellest loobumine jumala nimel tähendab suurt kummardust jumalale.\nSeevastu India ühe usundi sikhismi järgijad, keda on umbes 28 miljonit inimest, ei lõika kunagi oma juukseid ega ka mitte kulme või habet. Vaatamata sellele ei kasva need maani, vaid kasvavad igal inimesel erinevalt, täpselt nii pikaks, nagu jumal on ette näinud. Sikhistid ei lõika juukseid, sest seeläbi austavad nad oma jumalat, olles ja jäädes alati selliseks, milliseks jumal nad loonud on.\nHiina edelaosas asuva Huanglou küla inimesed usuvad, et naiste maani juuksed toovad perele pika eluea, rikkuse ja hea õnne ning mida pikemad on juuksed, seda parem on perekonna elu. Traditsiooni järgi lubatakse naisel juukseid lõigata vaid üks kord elus, 16-aastaselt, kui ta alustab abikaasa otsimisega. Ka erinevad soengud omavad kindlat tähendust. Kui naise juuksed on seotud pealaele krunni, tähendab see, et naine on abielus, kuid lasteta. Kui krunn on aga lauba kohal, siis on naine abielus ja lastega. Naised, kes kannavad juuste katmiseks rätikut, on vallalised ja otsivad endale kosilast.\nSamal ajal, kui mõnes kultuuris on väga tähtsal kohal juuste säilitamine, ajavad Buddha mungad oma pead kiilaks ning pügavad juukseid rituaalselt kord või kaks kuus. Kuna juuksed on pigem seksikuse märk, siis mungad, kes on loobunud maistest ihadest, näitavad seeläbi oma pühendumust Brahmacharyale. Väidetavalt aitab paljas pealagi paremini mediteerida ning luua ka paremat kontakti kõrgemaga.\nMiks naised juukseid lõikavad?\nPikad juuksed on ilu, naiselikkuse ja seksikuse sümbol ning seetõttu tundub ebaloogiline, et naised nendest loobuda tahavad. Enamik meie kultuuriruumi naisi on elus tundnud seda vastupandamatut sisemist kutset muuta juuksevärvi või lõigata maha oma kiharad. Miks see soov tekib?\nIga naine teab, et juuksed ei ole lihtsalt juuksed. Juuksed võivad rikkuda päeva või, vastupidi, panna selle särama. Juuksed võivad anda enesekindlust või selle ära võtta. Soov mingit uut soengut proovida on alati soov oma elu muuta.\nKuigi tihti ei tõmba me teadlikult selliseid paralleele, siis tavaliselt, kui naine lõikab oma pikad juuksed maha, on selle taga soov teha lõpparve minevikuga. Juuksed on iga inimese ajalooniidid, mis koguvad endasse väga palju informatsiooni. Mõni inimene tunneb end lühikeste juustega ebakindlalt, nagu oleks alasti, samal ajal kui teine inimene tunneb, et pikemad juuksed ahistavad teda ja muudavad närviliseks. Juuste mahalõikamisel on alati mingi tähendus, isegi kui sa sellele ei mõtle. Pikkadest juustest loobumine võib naiste puhul olla seotud ka sooviga ammutada pisut mehelikku energiat, et näiteks konkurentsis läbi lüüa või seksuaalsust teadlikult maha keerata. See on ka põhjus, miks vanemad naised eelistavad lühemaid juukseid pikkadele.\nPaljud naised lõikavad ka abielludes oma juuksed maha. Kuigi meestele see tihti ei meeldi, siis võiksid mehed võtta seda pigem kui oma naise pühendumuse ja armastuse märki, sest juukseid maha lõigates soovib naine alateadlikult hüvasti jätta mineviku ja võibolla ka sinna kuulunud inimestega. Uus elu, uued mälestused ja uued juuksed kasvamas!\nMõnikord on juuste mahalõikamise taga lihtne asjaolu, et me pole nende eest piisavalt hästi hoolitsenud või neid on liiga palju või valesti töödeldud. Lühike ja selge lõikus näeb palju parem välja kui katkenud ja hõredad pikad juuksed. Kindlasti on ka see märk sinu minevikust, et juuksed selliseks on läinud. Mõtle, kui ammusest ajast ja mida kõike on su juukseotsad sinuga koos läbi elanud. Nii, nagu oma südant tuleb õppida kuulama, tasub ka juukseid energeetiliselt tunnetada, neid igapäevaselt kammida ja heade mõtetega üle külvates kontakt luua. Kas sulle annavad pikemad juuksed jõudu ja tarkust või annab jõudu hoopis see, kui sa juuksed lühemaks lõikad? Võimalik, et sa ei ole juustest varem sel viisil mõelnud. Kui selle välja selgitad, saad juuksed enda kasuks veel paremini tööle panna.\nArtikkel ilmus ajakirjas Buduaar märts-aprill 2017.\n4.00€ ALE! Uus! Lilleline tuunika-kleit S\n110.00€ UUED! Guess tennised 38\n7.00€ ALE! Viisakas Montoni kleit 32-34\n3.00€ Efektne beezikas pluus S\n9.00€ ALE! Uus! Lady Russ kübar\n15.00€ Kaunis vanaaegne klaasist võitoos/suhkrutoos\n0.00€ Müüa suusakostüüm\n10.00€ Spirit nahktagi\n15.00€ Täpilised vanaaegsed tassid ja alustassid 3tk\n20.00€ Peak dressipluus\n20.00€ Helly Hansen dressipluus\n0.00€ Moschino suvine käekott\n7.00€ Zara dressipluus\n50.00€ Guess platvormid\n20.00€ Vintage disain serviis (kann, tassid, alustassid)\n10.00€ Zara pluus\nDONNA NORDICA naiselik ja rahvuslik minikollektsioon\nLUBA LUKSUS OMA BUDUAARI:imetle Bon Bon Lingerie uut kollektsiooni\nINSPIREERIV ILULOOJA: Anna Saar\nMOEBLOGIJA TRIINU MAASIK SOOVITAB: Mida osta allahindlustelt?\nMOODSAD TRIIBUD! Parimad leiud on siin!


Aleksandr Vassiljev: peagi võidab moes moslemite mõju - Tänane leht\n10. september 2016, 11:43 19 min lugemist\nAleksandr Vassiljev. FOTO: Liis Treimann\nRahvusvaheliselt tuntud moeajaloolane ja -kollektsionäär, Venemaa Esimese kanali «Moodsa kohtuotsuse» saatejuht Aleksandr Vassiljev hämmastab halastamatu otsekohesusega, kui luban endale jultumust küsida «kohtuotsust» minu enda stiilitu riietuse kohta: «Peaksite kandma keha trimmivat pesu ja mitte liibuvat trikotaaži. Kuidas meeldis?»\nKui kaks aastat tagasi Kumus eksponeeritud näitus «Pidu sinus eneses. Art déco mood Aleksandr Vassiljevi kogust» tõi muuseumi kümneaastase tegutsemisaja külastusrekordi, siis ega praegusel väljapanekul «Poeesia ja spliin. Viktoriaanlik naisekuju ja mood Aleksandr Vassiljevi kogu näitel» kehvemini lähe – huviliste voog tundub lõputu.\nPeale Tallinnas oktoobri lõpuni avatud uue hittnäituse annab põhjust moemaestroga juttu puhuda tõik, et kahe kuu pärast avab Riias uksed Balti riikide esimene moemuuseum, kus lisaks Vassiljevi kogudest pärit püsiekspositsioonile hakatakse korraldama ka teisi temaatilisi näitusi.


Pakkumisi esitatud: 111\nHankeid võitnud kogusummas: 28 890 €\nVälitrepi plaatimine (Tallinn)\nVäga hästi teostatud töö, oma ala profid! Plaatimise alal võib neid kindlasti soovitada, jäin tulemusega väga rahule.\nPõrandaplaatide paigaldamine (Tallinn)\nHea töö hea raha eest! Hakkame töötama selle firmaga veel :)\nTeostaja oskas vajadusel nõu anda, arutas kaasa. Töö tehtud korralikult, jäin rahule.\n430 m2 põranda plaatimine (Viljandimaa)\nSoovitan! Asjalikud mehed, töö kiire ja korralik.\nPlaatimine+ hüdro vanni ümbrus 8m2 (Tallinn)\nNormaalne töö. Kiiresti teostatud.\nEramu köögi plaatimine Tallinnas (Tallinn)\nSilver on väha asjalik ja kiire. Lubas köögi paari päevaha lorda saada ja tegi seda ühe õhtu ja hommikuga. Julgen soovitada.\nTööd jäid lõpetamata, põhjustatuna nii alkoholist kui ka igasugusest ajataju puudumisest. 13. aug võidetud hange ei olnud 03.okt veel valmis. Maalritööde kvaliteet olematu, mingi hetkel teatati, et me keegi ei ole parkettpõrandat varem pannud😁. Kurb kui inimestel puudub igasugune töökultuur.\nVannitubade remont 13%


Nasty Circuits Team Description Paper – Digilabor\nNasty Circuits Team Description Paper\nMine: navigeerimiskast, otsi\tMeeskond Nasty Circuits osales Robotexil 2010.\nSelles artiklis on veidi kirjeldatud meie roboti ehitust.\nMeeskond vasakult: Johu, Mihkel, Tuule, Sander, Vahur\nLogitech sponsoreeris meid tasuta kaameraga\nTKTK sponsoreeris meid peegli freesimisega\nPilt meie roboti 'seljaajust' meeskonna särgilt.\n1.1 Üldine paigutus\n1.5 Kaamera konstruktsioon\n2.1 MCU aka seljaaju\n2.2 Coilguni laadija\n2.3 Ideed edaspidiseks\n3.1 Linuxi võimalused\n3.1.3 udev reeglid\n3.1.4 failisüsteem ja kasutajad\n3.1.5 torud ja modulaarsus/ülesehitus\n3.2.1 Sõiduloogika kondikava\n3.2.2 USB suhtlus\n3.2.3 Non-blocking lugemine pilditöötluse pipe'ist\n3.4 Pallide löömine\n4.4 Kaamera sätted\n5.2 Kleebised, särgid\n6 Kokkuvõte ja järeldused\n6.1 Johu mõtteid ajast\nKogu mehaanika on disainitud Solidworks 2010-s ja enamus selles on valmistatud Sanderi poolt TÜTI-s. Vahelduva eduga aitasid ka kõik teised meeskonnaliikmed, Team Helina ja TKTK-st Tavo ja Co. Enamus detaile on valmistatud 8, 4 või 2 millimeetrisest polücarbonaadist, põhi ja kaas on komposiit materjalist ning on ka kasutatud alumiiniumi, terast ja messingut. Üldine paigutus Roboti vanker on 300 mm läbimõõduga ümar ketas, kus peal asetsevad 60, 180 ja 300 kraadi all kolm veomehhanismi . Roboti eesotsas on palli käsitlemiseks triblamismehhanism ja löömiseks on pikki roboti y-telge löögimehhanism. Roboti 60-180 kraadi sektorisse jääb enamus elektroonikast, juhtmetest ja roboti peamine energia allikas, 11,1V-ne liitiumpolümeer aku. Roboti 180-300 kraadi sektorisse jääb löögimehhanismi kondensaator ja ASUS Eee aku. Kaane küljes on elektroonika lähistel kontrollpaneel. Kaane peal on kaamerakonstruktsioon.\nJuhtmelahenduse peale tuleb juba eos mõelda - Johu\nVeomehhanism Mootor koos omniratta ja kinnitustega.\n... on üks olulisemaid asju meie roboti juures, sest see liigutab teda punktist A punkti B. Tegemist on "igasuunalise" (inglise keeles omnidirectional) liikumis süsteemiga, mis kasutab ratastena omniwheel'e. Rattad on saadud juhendajate käest ja on täiesti standartsed netist ostetavad. Mootoritena kasutasime BDSG-37-40-12V-5000-R10 mootoreid. Tagant järgi tarkusena saame öelda, et tegemist ei olne kõige parema valikuga, sest antud mootorid on esiteks veidi nõrgad ja teiseks ei ole nad üldse kvaliteetsed. Mootori võlli küljes on messingust telg, mille peale toetub ratas. Telje teine ots on kinnitatud laagriga polücarbonaaadist puki sisse. Telje otsa sees on väike magnet, et saaks magnetanduriga lugeda mitu kraadi telg on pöördunud. Hiljem sai lisatud ka messingust spacer, et ratas telje peal edasi-tagasi ei liiguks.\nTäpsemaks liikumiseks tuleks teha rattad ise.\nKvaliteetsed mootorid on tähtsad. (Sealjuures lühikesed) (+ jõud on parem kui kiirus täpseks sõiduks - Johu)\nLöögimehhanism Pilt:COILI JOONIS TODO\n... koosneb kolmest olulisest osast: mähis, löökraud ja tagasitõmbemehhanism. Mähist keerasime kokkuvõttes 5 korda. Kõigist kordadest õppisime midagi ja saime targemaks. Laias laastus järgisime mähise keeramise how tod. Mähis ise on keeratud u 0.8 mm traadist. Mähise pikkus on u 60 mm, siseläbimõõt u 12 mm ja välisläbimõõt u 25. Paremaks tsentreerimiseks on mähise mõlemas otsas mähist keerates jäetud aste. Et mähise effektiivsust tõsta on tal ümber u 2,5 mm terasest toru ja otstes sama paksust terasest seibid. Löökraud koosneb samuti mitmest osast: plungeri terasest osa, alumiiniumist osa ja alumiiniumist löögipea. Löökraud libiseb kahe plast seibi peal, mis asetsevad mähise otstes olevates astmetes. Lisaks, et löögipea viltu ei vajuks libiseb ka see kahe paralleelse teflonist risttahuka peal. Tagasitõmbemehhanismiks on lihtsalt tavaline kummi riba. Lisaks on löökraua tagumises otsas suurem metallseib ja kummist seib, et pidurdada ja pehmendada lööki, et see robotit ei lõhuks ja löökraud lihtsalt otsast välja ei lendaks.\nVaata ka Sise:Pallidega tegelemine\nKui teha tugeva löögiga coilgun, siis tuleb teha mehaanika, mis selle löögi all ei purune. !!!\nViia läbi korralik uurimine coilgun'i teemal\nTriblamismehhanism Triblamimehhanismi üldine kontseptsioon.\n... on sel aastal liikuv. Triblamisrull on samast lateksi laadsest kummist, mis on valatud messingust teljele. Rulli läbimõõt on u 20 mm ja pikkus u 70 mm. Telje ja mootori vahel on rihmülekanne, mille ülekande tegur on 5:1. Kogu triblamismehhanism toetub kahele laagrile, mis lubavad sellel liikuda edasi-tagasi.\nKindlasti kiirem mootor. Praeguse teoreetilise 2000 rpm'i asemel võiks olla 12000-15000 rpm.\nRull ise veidi pehmemast materjalist. TTÜ-l oli sarnane nagu meil, kuid palju pehmem (roosa).\nKaamera konstruktsioon Tegemist on kaamerasüsteemiga, mis kasutab hüperboolpeeglit ja näeb igas suunas. Peegel on polücarbonaadist detaili küljes, peegeldav pind all pool, toestatud kolme alumiiniumist L-profiilist jalaga. Peegli all on peegli poole vaatav Logitechi C910 webcam, millega Logitech sponsoreeris.\nKõrgemale, suurema läbimõõduga peegel.\nPeegel Palli ligikaudse nurksuuruse arvutamine peegli kujutisel. Interaktiivne versioon\nSolidworksi mudel renderdatult.\nKaamera meie robotil vaatas otse üles hüperbolpeeglile. Nõnda näeb robot igasse suunda samal ajal. Võrrandi koostasime võtsime arvesse järgmisi asjaolusid:\nkaamera vaaternurk - et maximaalselt piksleid asuks peeglil, mitte selle taga laes\nkaamera fookussügavust - et saaks tervet platsi korraga fokuseerida\nplatsi suurust pildil - mida teravam hüperbool, seda väiksem on roboti kujutis ja hästi valitud serva nurga korral ei näe robot üle väljaku vaid võimalikult suur on väljaku kujutis\nkaamera ja peegli võimalikke asukohti roboti küljes - mehaanika ja võistluse reeglid seavad omad piirangud\nSoovitud tulemuse saavutamiseks koostas Johu eraldi analüütlise mudeli peegeldusest sõltuvana objekti ja kaamera asukohast. Valitud võrrandit sai kontrollida SolidWorksis SolidCam plugin'i abil.\nEsimene pildike poleerimisjärgus peeglilt\nElektroonika loomisel võtsime eesmärgiks teha võimalikult palju vajaminevast ise ning kasutada võimalikult vähe valmislahendusi. Sellest tulenevalt saime omal nahal tunda, mida tähendab eelnevalt katsetamata plaadiga robotit ehitada, kuna nii seljaaju kui ka coilguni plaadiga tekkisid töö käigus probleeme, mis olid tingitud vigasest disainist. Algse idee järgi koosnes elektroonika kahest iseseisvast plaadist: seljaajust ning coilguni plaadist. Hiljem lisandus seljaajule veel eraldi mootorite draiverite plaat, millel olid õige pinoutiga draiverid.\nMCU aka seljaaju\nSeljaajul olid mikrokontroller, milleks valisime AT90USB647, kuna oli üks vähestest meile saadaolevatest Atmeli kividest, millel USB. Lisaks olid idee järgi seal ka mootorite draiverid (A3950SLP, mis hiljem küll eraldi plaadi peale liigutatud said, kuna Eagles tehtud näpuka tõttu olid draiverite ühe poole jalad peegelpildis ning lihtsam oli draiverid mujale viia kui plaadil häkke teha. Põhiliselt baseerus meie seljaaju mootorite plaadil ning Tõnu Samueli tehtud plaadil. Samuti paiknes plaadil kogu pinge reguleerimise ning aku pinge mõõtmise osa, mis liiga madala pinge korral buzzeriga sellest teada andis. Pesadena kasutasime tavaliste pinheaderite asemel Molexeid, mis säästis tõenäoliselt hulga peavalu, kuna ei pidanud polaarsuse pärast muretsema. Lisaks olid seljaajul ka SPI-pesad coilguni ja magnetanduritega (Magnetandurid MLX90316KDC-SPI) suhtlemiseks.\nTöö käigus selgusid mõned vead/puudujäägid, milles suurima probleemi tekitasid kindlasti vale pinoutiga draiverid, kuid lisaks neile oli plaadil ka üleliigseid pesasid (algselt mõeldud lülitite jaoks, kuid need said hiljem teisiti lahendatud). Samuti selgus, et hoolimata tehasest kaasatulevas bootloaderist, on mõistlik lisaks ka tavaline programmeerimispistik panna, kuna bootloader ei toeta fusede programmeerimist, mida meil korduvalt vaja läks. Samuti võiks olemas olla ka JTAGi pesa, et debuggida.\nCoilguni laadija Coilguni plaat kasutas kondensaatori laadimiseks LT3750 kivi, mis trafo (DA2034-ALB) abil tõstis pinge 12V pealt 250V peale, laadimise ja suhtluse kontrollimiseks oli veel ka ATmega88. Kuna plaadil oli müraprobleeme ning USB-ühendus kippus laadimisel katkema, tuli seljaaju ning coilguni elektroonikaplaatide vahele\nterasplaat, hulgaga kondensaatoreid plaadile ning ferriitrõngad toitejuhtmetele. Lisaks tuli põhjalikult ära shieldida kondensaatorisse jooksvad juhtmed ja kondensaator ise ning sellele kõigele lisaks veel 2 kihti hõbepaberit emaplaadi alla.\nVõistlusel kasutatud coilguni plaadi kood on siin. Skeemi leiab koos teistega siit\nIdeed edaspidiseks Elektroonika peab olema kas moodulitena, sest siis lihtne mittetöötavaid osasid välja vahetada ja debuggida või eelnevalt põhjalikult läbikatsetatud tervikplaat\nJuhtmete ühendamine kahe korruse vahel võib keeruliseks minna ja selle peale tuleb mõelda ENNE kui robotit valmistama hakata\nJuhtmed võtavad ruumi. Palju.\nAkudele ligipääsetavus tuleb 3 korda läbi mõelda ja ei ole mingit kompromisside tegemist selles osas\nEi tohi kasutada haruldasi komponente, mille läbipõlemine võib tähendada mitmepäevast delayd. Igat komponenti peab varuks olema\nMehaanika peab olema nii kasutatav, et kui nt üks inimene tegeleb sõitmisega, saaks teine samal ajal nt coilguniga mängida ja selle löögitugevust kalibreerida(migni pleksist lisakorpus vms). Sama ka nt kaamera moundi kohta.\nAlati tuleb kasuks lihtne debugimisplaat, mis kindlalt töötab ja mille peal on võimalik lihtsalt erinevaid suhtlusvahendeid katsetada(SPI, I2C jt), et koodi saaks paralleelselt kirjutada.\nKuhjaga progremispistikuid ja ka debugimiseks pesad\nPeab olema mugav ots, kust GND kätte saada et ossiga debuggida\nElektroonika ligipääsetav igas konfis\nKui teha konstantse löögitugevusega coilgun, peaks olema võimalik ilma koodi muutamata löögitugevust reguleerida. A la poteka vms abil\nNii roboti mehaaniline olemus, riistvara kui meeskonna tööjaotus soosis tarkavara jagamise mitmeks iseseisvaks komponendiks. Kui coilgun'i juhtelektroonika välja jätta, siis jagasime ülesanded kahele platvormile, mida nimetasime seljaajuks ja ajuks. Esimese realiseerisime elketroonika osas kirjeldatud viisil Atmega kivil ja selle ülesandeks oli tegelda roboti refleksidega: genereerida mootirtele pwm, suhelda magnetandurte, coili ja ajuga, kuulata nuppe roboti korpuse küljes. Veidi keerulisem ülesanne oli seljaajul ajult saadud liikumisvektorite arvutamine PWM'iks nii, et robot reaalselt enamvähem sinna ka sõidaks, arvestades süsteemi mitteideaalsusega ja samal ajal magnetandurite mõõtmiste järgi jälgida ja korrikeerida roboti asukohta ja kiirust. Aju ülesandeks oli pilditöötlus ja sõiduloogika. Mõlemas osas tuli realiseerida ka USB suhtlus.\nAju platvormiks kasutasime Asus EeePC 900 emaplaati ja operatsioonisüsteemina Arch linux'it. Mihkel kirjutas openCV madalat taset kasutades C's pilditöötluse ja Johu korraldas linuxi, usb suhtluse ja sõiduloogika.\nTarkvara jäigi meie roboti kõige nõrgemaks küljeks. Mehaanika ja elektroonika valmistamise planeerimisel ei tohi alahinnata rohkeid tõrkeid, mis teel tekkivad ja tarkvara jaoks peab arvestama rohkesti aega - ükski korraliku tarkvaraga robot pole veel feilinud!\nSee on tõsi, et varakult tuleb arvestada sellega, et projekt kasvab suureks. Tehes vastav algus, on hiljem kõvasti lihtsam ja efektiivsem.\nPikemalt wifi artiklis.\nKasutasime ära mitmed linuxi mugavused. Kui roboti aju ja seljaaju toide sisse lülitada siis umbes 20 sekundi pärast pani Arch automaatselt püsti WiFi adhoc võrgu. Selleks kasutasime Archi sisse ehitatud võimalusi /etc/rc.conf/wireless ja /etc/rc.conf skriptide confimise läbi. Tuli parandadus teha ka network daemonis, mis ei arvestanud võimalusega, kasutaja soovib wireless scriptis mode parameetrit muuta, milleks peab liides varemat olema ifconfigiga välja lülitatud. Vastavad näidised on wifi artiklis.\nKuna meie seljaaju kivi at90usb647 oli sisse ehitatud USB kontrolleriga, kasutasime sellel DFU bootloaderite, et seda üle USB'i progeda. Meil on pisike script, mis järjest tegi ära dfu-programmer at90usb647 reset (seljaaju funktsionaalsuselt bootloaderisse), make, dfu-programmer at90usb647 flash, dfu-programmer at90usb647 start. Sama asja võib lisada ka Makefile funktsionaalsusesse. Lisaks oli meil vahepeal kasutusel, et automaatselt alustaks ka seljaajult tulnud info logimisega, aga tuli kasutusel udev rules.\nUdev reeglite abil on võimalik vastavalt erinevatele parameetritele ära tunda arvutiga ükskõik mis moel ühendatud seadmeid ja muuta operatsioonisüsteemi käitumist vastavate sündmuste korral. Meie uurisime seda eelkõige seetõttu, et coiliga laskmise hetkel võis USB suhtluses tekkida nii suur häire, et arvuti nagu ühendaks USB uuesti ära. Idee järgi võinuks siis automaatselt jätkuda võistlusprogramm. Vanalt kohalt jätkamise realiseemine tundus üsna keerukas ja asi jäi lõpuni realiseerimata. Küll aga sai ära kasutatud võimalus muuta seadmete nimesid /dev kaustas (kui näiteks kaamera uuesti ühendada, võib juhtuda, et nime lõpus muutub näiteks number, sest vana nime kannab veel zombi... sellisel juhul ei saa sa aru, miks robot palle ei näe... näiteks).\nUdev reeglite - TODO artiklis on mõned minu tehtud reeglid näidisteks ja natuke pikemalt kirjeldatud kasulikke töövõtteid reeglite koostamisel.\nfailisüsteem ja kasutajad\nLinuxi ülesehitus soodustas meeskonnatööks mugava failisüsteemi ülesehitust. Igal robootikul oli oma kasutaja ja seega oma home, kus võis teha, mida tahtis. Meie roboti koodid ise asusid /robot/arendus ja /robot/võistlus kaustades (millel olid muidugi users grupile kirjutamise õigused). Ühes olid ka vastavad lähtekoodid, teises jälle sciptid vastvalt strateegile väljakul ja võistluslogid. Arenduse all olid teemade kaupa alamkatalogid, mis eraldasi atmega koodi, pilditöötluse ja juhtloogika. Terve arenduskaust oli svn-is, mis on HEA ASI! Kasutage seda. Ainult svn up, svn ci ja ongi sinu igapäevased käsud ja koodi tagavara olemas. Nõnda oli võimalik vahest koodida kodus või loengus, kui koodi viimane versioon, oli kõigile meeskonnas igal ajal kättesaadav. Vajalikke alamkaustu linkisin mina otse enda kodukausta, et töö mugavamini sujuks.\ntorud ja modulaarsus/ülesehitus\nsüsteemi modulaarsuse ehitasime üles torude (pipe) ja FIFO-de abil. Kuna tarkvara arendamine jäi nätuke hilja peale, jäi see osa korraliult läbimõtlemata ja välja ei kukkunud kõige elegantsem lahendus võimalikest, aga meie tegime nii: võistlemiseks käivitasime loogika koodi, mis kuulas USB'i ja pilditöötlusele vajaliku info pani FIFO-se mille nime, sai pilditöötlus käivitamise käsus parameetrina ning pilditöötluse stdout pipesime jällegi võistlusprogrammile, kes luges sellest pallide koordinaate ja muid pilditöötluse andmeid. Esialgu piltitöötlus roboti oleku kohta infot ei vajanud ja siis tundus antud lahendus veel kena küll. Loogika programm suhtles USB'ga all toodud viisil.\nOlemuselt juhtis roboti tööd tervikuna pythonis kirjutatud 'vase mehe olekumasin'. Ehk siis pseudo paraleelarvutus toimis kiiresti kordival main loopil, mis kontrollis olekute 'time-out'-e ning seljaaju või kaamera infot puhvris. Kui puhvris leidub infot, loetakse see kõik üles ja kui saadakse kokku infoühik, siis seda töödeldakse ja kutsutakse callback, mis omakorda on 'event handler' rollis. Sõltuvalt sellest, mis olek robotil parasjagu on, käsitletakse infot erinevalt.\nAlati, kui pall peaks olema triblajas tuleb sellega tegeleda - mõnda aega üritada väravale suunata ja selle ebaõnnestumise korral tuleb natuke ringi sõita. Kui palli parasjagu ei ole otsitakse lähim pall. Kui see on alla teatud piiri, siis suunatakse sellele ja minnaks üle pimesi lähenemise resiimi, mis toimub 'timeout'i või palli kättesaamiseni. Kui pall on kaugemal, siis rallitakse sobivasse kohta, kust võimalikult kiirelt saaks ära teha pimesi lähenemise. Kui kohapeal seistes palli ei nähta, siis sõidetakse natukene ringi.\nUSB suhtluse olime üles ehitanud jadasuhutluse (serial) matkimisena. Linux pidas USB seadet mingiks standartseks modemiks. Käske sai saata otse /dev/ttyACM0 faili kirjutades, aga väheke korralikum ja võimalusterohkem lahendus oli kasutada pySerial teeki. Viimane võimaldas ka faili lugemise ja kirjutamisega tegelda mitteplokeeruvas (nonblocking) resiimis.\nNon-blocking lugemine pilditöötluse pipe'ist See oli üks probleemidest, mille lahendamisega tuli natuke vaeva näha. Juhin tähelepanu, et stdin viitab üldjuhul terminali tüüpi objektile, aga pipe ei ole seda mitte (stdin.isatty()). Pipe on linuxis teatud eriline file.\nold_settings = fcntl.fcntl(stdin, fcntl.F_GETFL)\nfcntl.fcntl(stdin, fcntl.F_SETFL, old_settings | os.O_NONBLOCK)\nc = stdin.read(1)\nfcntl.fcntl(stdin, fcntl.F_SETFL, old_settings)\nMeie mudeli järgi takistab roboti liikumist veermiku hõõrdejõud (iga ratta puhul) ja põhimõtteliselt ühe omniwheeli lohistamiseks kuluv jõud. Ühte neist mõõtsime roboti keerutamisega ümber oma telje ja teise saime kätte, kui robotil lasime ühes väljavalitud suunas sõita. Sirgete tõus PWM - Velocity graafikul määrab ära hõõrdumise. Kui me igale rattale kiiruse välja arvutame, siis arvestame ainult veermiku koormusega. Pärast seda tuleb ühe ratta lohistamiseks täiendav vajalik PWM liita vastavalt mootorite asenditele igale mootorile. Ehk siis veermik + osaline ühe ratta lohistamine.\nKõige tähtsam osa toimus timeri katkestustel. 100Mhz peal küsiti round-robini põhimõttel kõiki andureid. Meil oli kolm magnetandurit ja iga magnetanduri järel toimus üks kindrel tagasisidefunktsioon:\npositionLoop // taastab soovitud positsiooni\nvelocityLoop // taastab soovitud kiirust\nnavigate // kui kõigil kolmel anduril on inf antud, siis arvutame sellest uues asukoha\nVaata Mall seljaaju algoritmi kirjeldus.\nSai tuletatud valem leidmaks mis kohta mingi piksel hüperboloidi peegeldusest näeb. Valemit rakendasime pildi "sirgeks tõmbamiseks" ehk väljaku pinna perspektiivi teisendamiseks, et selle järgi timmida parameetreid. Võistluskoodis genereeriti nende timmitud parameetrite abil massivid hinnanguga iga piksli kauguse, asimuudi ja poolarnurga, horisontaalse ja vertikaalse nurksuuruse ja ruuminurga jaoks. Tuvastamine\nTuvastamiseks oli tehtud värvikaart, ehk 256*256*256 massiiv kus oli iga võimaliku piksli tooni kohta kirjas kas ta võiks olla: väljak, pall, punane värav, sinine värav, vastase robot, või muu. Antud kaarte sai salvestada erinevaid ja need sai valmis teha kas realajas või salvestatud videos vajutades vastavatele värvidele. Nende värvide põhjal sai jagatud iga kaader ühendatud ühtevärvi aladeks ja ühendatud värvialadeks (kõik ühtevärvi alad ja kõik ühendatud värvialad väljaku värvi taustal) ja selle käigus kogutud nende alade kohta statistika: suurus, minimaalsed ja maksimaalsed kordinaadid nii ristkordinaadistikus kui ka polaarkordinaadistikus, ümbermõõt, ruuminurk, lähima punkti asukoht, kaugeima punkti asukoht, ja mõned statistilised momendid. Kasutades seda infot sai siis otsustada millele iga laik vastata võiks. Veel sai pildi pealt tuvastatud kolme suurima ühendatud värvilise ala servad, millest siis kõige tsentraalsem osa vastab väljaku ja vastase roboti servale.\nIlusate särkidega noormehed ilusa roboti juures pead murdmas.(pilt: Mihkel Pajusalu)\nKõrvalt vaataja pilgu läbi sujus koostöö võistkonna liikmete vahel edukalt. Väiksemaid ebakõlasid närvilistel hetkedel küll tekkis, kuid need paistsid ühise eesmärgi nimel lahenevat. Üksteisele oma tegevuse selgitamine saaks veel sagedamini või põhjalikumalt toimuda, mis võiks kaasa aidata ka konstruktiivsemale tegutsemisele.\nLasime kleebised robotile printida Reklaamikompaniis, enamik tulid ka sobivad välja. Robotile said lõpuks peale matile valgele kilele prinditud Tartu Ülikooli ja Logitechi logod ning roboti nimi. Lisaks sai teistele Logitechi kaameraid kasutavatele tiimide jagatud vastavalt soovile kas läbipaistvale või valgele kilele prinditud firma logosid.\nVõistkonna eristamiseks ostsime Tartu Ülikooli tumesinised suveniirsärgid, mille seljale lasime reklaamibürool Feiss trükkida meie mootorite plaadi skeemi, võistkonna nime ja toetajate logod. Et pilt tuli esitada vektorgraafikas, siis oli sellega omajagu probleeme, kuid lõpuks sai see mure Johu õe, Maarja, abiga lahendatud.\nVõib öelda, et eesmärki täitvalt said valmis:\nMehaanika - robot sõitis, triblas palli ja oli üpris ilus\nPeegel ja selle kinnitus - saime kaamera pildist kenast aru ja matemaatika klappis vajalikul määral\nElektroonika - vool jõudis punktist A punkti B\nAtmega kood - robot sõitis magnetandurit järgi ja täpselt, kusjuures kiiruse ja kiirenduse paranadamist me ei kasutanudki.\nSuur osa pilditöötlusest - pallid leiti üles ja koordinaadid leiti. Samas jäi suur osa potensiaalist realiseerimata. Lõpuni debugimatta jäi asukoha leidmine väravatest ja platsi servadest ning pallide kinemaatiline otsimine pildilt.\nPeaaegu täielikult jäi realiseerimata potensiaal loogika osas. Kiiruga kirjutatud algeline oleku-masin ja selle bugid oli see, misläbi avaldus meie pidev ajaplaanidest maha jäämine. Just see osa oli võistlusel kõige puudulikum.\nJohu 7. detsember 2010, kell 08:09 (UTC)\nJohu mõtteid ajast Nii ei tohiks välja näha seis tallinnas.\nViskasin blogile pilgu peale. Kokkuvõtvalt:\n1. juuli olime juba mõnda aega roboti disainist mõelnud ja juuni alguses jätkasime juppide otsimisega ja peeglite ja kaamerate uurimisega.\n16. august liitus Mihkel ja paar päeva hiljem osteti alles pleksi tükid. Plaan oli ehitama hakata juba augusti alguses!\n2. september on Mihkel käe külge pannud pilditöötlusele ja Sander saab ratta välimised kinnitused valmis. Plaan oli septemberi alguses omada vankrit! Paremal juhul liikuvat mootorite ja driveritega.\n26. september on meil olemas kaamera ja peegli võrrand. Oleks võinud olla varem.\n30. september sai coil enamvähem testitud. Võinuks teha juba suvel.\n11. oktoober sai MCU joodetud. Paar päeva hiljem tuli välja, et driverite osa on vigane. Elektroonika varem valmimist takistas roheliste plaatide tellimuse ootamine. Vankri liigutamine pidi toimuma juba kuu aega tagasi.\n20. oktoober Linuxsis progeda üle USB\n30. oktoober tulid mingid magnetanduri näidud USBst arvutisse\n2. november hakkasid magnetandurid tööle. Robotexini aega 1 kuu!!!\n8. november valmis peegel ja päev hiljem sõitis robot magnetandurite järgi täpselt. Meil oli alles täpne vanker, aga vaja oleks progeda juba käitumist väljakul.\n12.-18. november oli prose põlenud. 10 päeva hold-up ja hea et niigi hästi läks. Edaspidi varuosad peavad olema!\n24. november coili testimine robotil. Oleks võinud toimuda septembri lõpus/oktoobri alguses, kui ootasime alles seljaaju plaati.\n29. november sai peegel õige kinnitusega paika\n4. detsember oli robotex. Alles päev enne sai coiliga lasta ja samal ajal juhtida robotit.\nVähem kui kuu aega oli aega mihkli pimesi kirjutatud kood peeglil realiseerida. 2 nädalat oli võimalik Mihkli koodi debugimise kõrvalt natukenegi roboti loogikat progeda. Nende asjadega jäime otsutavalt hiljapeale. Kui 11. oktoober - poolteist kuud enne robotexi joodame alles MCU peale rääkimata debugimisest, siis ei olegi vist väga reaalne valmis saada nii keerukate asjadega. Alguses püstitatud tähtajad saada vanker veerema septembri alguses tunduvad tagantjärgi väga vajalikud. Miskipärast tuli tookord neid tähtaeg alati seada 3 korda varasemaks jättes kolmandiku ajast varuks ja kolmandiku debugimiseks ja siis ei täitnud me neist ühtegi. Hindasime aega väga valesti.\nJääb mulje, et tõsine töö algas alles oktoobis. Novembri alguses tundus asi juba ulmeliselt graafikust maas. Tõesti oleks võinud suvel hakata tõsisemalt tööle.\nViited ja märkused ↑ Komposiit koosneb kolmest kihist: 1mm alumiinium, 2mm plastik ja 1mm alumiinium. Tegemist on päris tugeva aga kõvasti kergema materjaliga kui 4mm teras või alumiinium.\n↑ Nurk telje ja tema kõrval oleva telje vahel on mõlemal pool 120 kraadi.\n↑ Omniwheel.com nimetab neid küll transwheel'ideks, aga põhimõte on sama.\n↑ Optimizing a solenoid for a Robocup kicker - Väga põhjalik uurimus. Hea eeskuju.\n↑ python doc - pipes\nVaata ka Robotex\nVälja otsitud andmebaasist "http://digi.physic.ut.ee/mw/index.php/Nasty_Circuits_Team_Description_Paper"\nKategooriad: Robotex 2010 | Aruanded 2010\tvaatamisi\nPrinditav versioon\tPüsilink\tViimane muutmine: 20:54, 30. märts 2012\nSeda lehekülge on külastatud 5377 korda.


Segatüüpi võrkkesta angiopaatia: sümptomid, diagnoos ja ravi\nAngiopaatia on patoloogia, mille tagajärjel muutuvad võrkkesta veresooned, närvisüsteemi reguleerimine ja vere väljavool on häiritud. Haigus on jagatud mitmeks liigiks: hüpertensiivne, hüpotooniline, diabeetiline, traumaatiline ja alaealine.\nTavaliselt esineb haigus vanematel inimestel ja seda on raske segi ajada teiste silma patoloogiatega, mistõttu on vajalik konsulteerimine silmaarstiga. Selles artiklis räägime segatüüpi angiopaatiast, selle ilmingutest, põhjustest, diagnoosist ja ravimeetoditest.\nAngiopathia on patoloogia, mis põhjustab muutusi silma võrkkesta veresoontes, mis on tingitud veresoonte toonuse närvisüsteemi reguleerimisest ning sissevoolu ja järgneva verevoolu raskustest.\nSee seisund võib areneda paljude teiste keharakkudega, mistõttu haigust ei peeta iseseisvaks - see on ainult üks silma võrkkesta veresoonte kahjustuse patoloogiliste protsesside nähtustest.\nSellise meditsiinilise terminiga nagu angiopathy tuleb mõista veresoonte kahjustust, iseloomustab põhjuslikku olekut närvisüsteemi häire. Seda patoloogilist seisundit iseloomustavad düstoonia, vaskulaarne paresis ja neil esinevad ajutised pöörduvad spasmid.\nSeda terminit kasutatakse sageli suurte (makroangiopathiate) ja väikeste (mikroangiopaatiate) veresoonte (kapillaaride) kahjustuste kirjeldamiseks mitmesuguste haiguste korral, samuti suhkruhaiguse - diabeetilise angiopaatia esinemisel.\nSegatüüpi võrkkesta angiopaatia on mitut tüüpi haiguste üheaegne areng.\nSee seisund eeldab arsti põhjalikku uurimist ja korraga erinevate profiilide spetsialistide jälgimist. Patoloogiat peetakse pöörduvaks ja manifesteerib ajutisi spasme veresoontes, veresoonte paresis ja nende düstoonia.\nKuna sellel membraanil puudub innervatsioon, on haigus valutu. Ka võrkkesta ise ei ole veresooni ja selle toitumist annab kooroid. Siiski ei ole mõtet nende struktuuride funktsionaalset eraldamist.\nSeepärast räägivad kooriidipõhihaiguste korral mõlema silma võrkkesta angiopaatiat (OU - oculi utriusque).\nSegatud angiopathia ei ole iseseisev haigus, seetõttu on selle patoloogia tõttu palju organismi kahjustamise põhjuseid:\nKõhulihaste või ajukahjustuse vigastus.\nNärvisüsteemi regulatsiooni rikkumine.\nVaskulaarsüsteemi iseseisvad strukturaalsed omadused.\nSegatüüpi angiopathia ei ole iseseisev haigus, selle arenguks on palju põhjuseid:\nMeditsiiniterminali "angiopaatia" kasutatakse sageli põhjaveelaevade muutuste kirjeldamiseks. Tavaliselt on võimalik eristada võrkkesta vaskulaarsete kahjustuste tüüpe:\nVõrkkesta angiopaatia segatüübis;\nSegatüüpi võrkkesta angiopathia on tingitud haigustest, mille korral täheldatakse muutusi veresoontes kogu kehas ning sageli on kahjustunud põhjaosa anumad. Tavaliselt toimub see tavaliste haiguste kulgu.\nAngiopaatia peamised ilmingud on veresoonte patoloogiline muutus närvisüsteemi häirete taustal. Praeguseks on sellele haigusele palju tähelepanu pööratud, sest see põhjustab sageli väga negatiivseid tagajärgi inimesele - nägemise kaotus.\nReetina veresoonte angiopaatia on nii täiskasvanutel kui ka lastel võrdselt levinud, kuid enam kui 30-aastased inimesed on selle haiguse suhtes vastuvõtlikumad.\nKlassifikatsiooni aluseks on haigused, mis ühel või teisel viisil põhjustasid angiopaatia arengut.\nVaadake üksikasjalikumalt haiguse liike.\nVõrkkesta veresoonte kahjustus, diabeedi täiustatud staadiumi tulemus, sel juhul on kogu kehas täheldatud patoloogilisi muutusi. Selle tulemusena suureneb oluliselt verevool, veresoonte blokeerumine ja sellest tulenevalt nägemise vähenemine.\nDiabeedi taustal on teada, et vereringe võrgustik üldiselt toimub, mõjutades suuri ja väikeseid veresooni.\nDiabeetiline angiopaatia tekib siis, kui mikroväärtuste endoteeli kihis on kõrge glükoosi kontsentratsioon põhjustatud kahjustus, mille tagajärjel nende läbilaskvus on häiritud ja tekib kapillaarseina turse.\nSelle haiguse põhjuseks on kõrge vererõhk (hüpertensioon). Selle taustal võib täheldada tüüpilise kliinilise pildi olemasolu - veenide hargnevus, nende laienemine, silmamurdjate hägustumine ja sagedased hemorraagia.\nHüpertensiooni õigeaegse ravi korral kaovad angiopaatia sümptomid ise. Mõlema silma võrkkesta veresoonte angiopatiat on sageli põhjustatud hüpertensioonist.\nKõrge rõhk põhjustab keskarteri ja väikeste anumate kahjustusi. Selle tulemusena asendatakse nende osad gliaalrakkudega ja anum kaotab oma elastsuse, kõvenemine suurendab rebenemise ja hemorraagia riski.\nHüpertooniline vasopatiia annab anumale hargnenud välimuse (Guista sümptom), nad on laienenud, läbimõõt on ebaühtlane, kohtades on väikesed hemorraagia.\nTavaliselt võivad hüpertensiivse võrkkesta veresoonkonna angiopaatiad põhirõhu ravis ravida vastupidiselt.\nTulemuseks on väikeste veresoonte vähenenud toonus, mis põhjustab veresoonte ülevoolu veresoontesse, verevoolu vähenemist ja sellest tulenevalt verehüüvete moodustumist. Sellisel juhul on patsiendi peamine kaebus silmaannuste tugev pulsatsioon.\nErinevate emakakaela lülisamba vigastuste, ajukahjustuse või rinda terava kompresseerimise tulemus. Sellisel juhul on võrkkesta angiopathia esinemine seotud koljusisese rõhu suurenemisega emakakaela piirkonnas asuvate veresoonte pigistamise taustal.\nEmbooliga blokeerimise tagajärjel tekkivad väikesed anumad on väsinud ja võrkkestale ilmuvad paljud blanšekohad. Seda nähtust nimetatakse Purcheri retinopaatiaks. Sellisel juhul võrkkesta angiopaatiat ei ravita, nägemishäire võib iseseisvalt parandada või süvendada.\nSee tingimus on kõige ebasoodsam, kuna esinemise täpsed põhjused pole veel täielikult arusaadavad. Angiopaatia noorvormide kõige sagedasemad ilmingud on lainete põletikuline protsess, võrkkesta sagedased hemorraagia.\nSee põhjustab sageli komplikatsioonide tekkimist - glaukoom, katarakt, võrkkesta eemaldamine ja lõpuks pimedus.\nSegatüüpi angiopathia on korraga mitmete haiguste vormide samaaegne ilming. See tingimus nõuab põhjalikumat uurimist ja mitme spetsialisti vaatamist.\nHaiguste, mille puhul muutused veresoontes täheldatakse kogu kehas, tulemus, on väga sageli kahjustatud põhjaosa laevu. Tavaliselt toimub see tavaliste haiguste kulgu.\nKlassifikatsiooni aluseks on haigused, mis ühel või teisel viisil põhjustasid angiopaatia arengut. Vaskulaarse toonuse närvisüsteemi reguleerimisel tekib angiopaatia segatüüpi võrkkestas.\nSellise võrkkesta angiopaatia tüüpi pole see teada, mis see on. Näitab pidevat veresoonte põletikku, sagedast hemorraagiat sisemise visuaalse kihi ja silma struktuuri, sidekoe kasvu. Selle tagajärjel on katarakt, glaukoom, võrkkesta eraldumine.\nLaste vererõhu reguleerimise tasakaalustamatus võib põhjustada hüpertensiivset angiopaatiat. Enamasti esineb see hüpertensiooni aju vormis. Nägemisnärvi kahjustus ühineb lapse silmaarsti muutustega.\nKuidas segatüüpi manifest?\nSegatüüpi angiopaatiat diagnoositakse silmaarstiga vastavalt haiguse ajaloos ja üldeksamile. Peamiseks uurimismeetodiks on röntgenikiirgus, võrkkesta anumate ultraheli diagnostika.\nArsti põhiülesanne on eraldi haiguse iga haigusjuhu tõhusa ravi valimine. Mis tahes vormis angiopaatia kujunemisel esitab arst peaaegu alati ravimeid, et normaliseerida veresoonte vereringet põhjas.\nNeed ravimid võivad parandada verevoolu ja verevoolu kapillaarides. Kaltsiumdobesilaat tuleb määrata patsientidele, kellel on suur vaskulaarne haprus.\nSetitundliku võrkkesta angiopaatia diagnoosimisel teostab silmaarst, diagnoos tehakse anamneesi põhjal, patsiendi üldine uurimine.\nAngiopathia diagnoosimise põhimeetodiks on võrkkesta ja brachiocephalic tsooni veresoonte röntgen, Doppleri ultraheli (Doppler). Kuna seda patoloogiat iseseisvalt ei teki, on angiopaatiaga seotud neuropatoloogi järeldus oluline.\nVajadusel kasutatakse ka MRI-d, mille abil saate visuaalselt hinnata kudede seisundit ja struktuuri.\nFundus laevadel ja nende seisundil on oluline diagnostiline väärtus. Kõige sagedamini kasutatakse kliinikus peegli oftalmoskoopi.\nSee on nõgus peegel, mille keskel on auk. See vorm võimaldab koguda ja suunata valguskiire pupilli kaudu läbi spetsiaalsete tilkade võrkkesta.\nEfektiivse ravi eesmärk on igal üksikjuhul kõrgelt kvalifitseeritud spetsialisti ülesanne.\nAngiopaatia mis tahes vormis pakub spetsialist peaaegu alati ravimeid, et parandada vereülekannet põhjavee veresoontes, näiteks trental, pentüüliin, vazoniit, solkoseriil, emoksipiin, arbiflex, oküuvayt luteiin.\nNeed ravimid aitavad parandada vereringet, suurendada kapillaaride verevoolu. Kaltsiumdobesilaat tuleb määrata patsientidele, kellel on veresoonte nõrkus.\nRavim soodustab vere hõrenemist, parandab märkimisväärselt vereringet ja normaliseerib ka kapillaaride ja veresoonte seina läbilaskvust.\nMõju parandamiseks kasutatakse sageli erinevaid füsioterapeutilisi meetodeid, näiteks:\nKõik ülaltoodud protseduurid suurendavad märkimisväärselt ravitoimet, samuti parandavad angiopaatia üldist kulgu.\nHüpertensiivsel kujul mängib olulist rolli vererõhu normaliseerumine ja kolesterooli vähenemine veres.\nVõrdleva suhkruhaiguse angiopaatia ravimiseks on kõigil eespool nimetatud preparaatidel ja meetoditel alati ette nähtud eriline dieet, mis välistab toidust süsivesikute rikkad toidud.\nAngiopaatia hüpertensiivsete vormide ravis - eriline koht on vererõhu langus, antihüpertensiivsed ravimid ja kolesterooli alandavad ravimid. Neid peaks määrama ainult kvalifitseeritud spetsialistid.\nPärast üksikasjalikku uurimist võib oftalmoloog välja kirjutada patsiendile mitmesuguseid ravimeid nagu vitamiinid, tabletid (Antootsüani kompleks, Okyuvayt luteiin), preparaadid tilkade kujul olevate anumate (Emoksipin, Tauphon) jaoks.\nNeed ravimid aitavad parandada mikrotsirkulatsiooni otse silma veresoontes, aitavad säilitada nägemist ja omavad tugevat füsioterapeutilist toimet.\nKõik tüüpi angiopaatiate ravi on tavaliselt konservatiivne. See koosneb erinevate haiguste terapeutilist ravi organismi toimimisel.\nSelle põhjal võib järeldada, et segatüüpi angiopathia ravis mängib olulist rolli mitte ainult oftalmoloogid, vaid ka kardioloogid, neuroloogid ja terapeudid võivad anda vajaliku panuse.\nVõrkkesta angiopathia on kõrvaltoime, enamasti pöörduv haigus, mida paljud meist ei võta tõsiselt. Kuid tõhusa meditsiinilise ravimi või nende kompleksi valimine toimub alles pärast kvalifitseeritud oftalmoloogi täielikku uurimist.\nKõige olulisem on õigeaegne diagnoos ja patsiendi adekvaatse ravi määramine igal juhtumil. Kogu teave esitatakse ainult informatsiooniks, ei tohi mingil juhul ennast ravida.\nRavi tulemuste parandamiseks kasutatakse tihti erinevaid füsioteraapia meetodeid, nagu näiteks laseriga kokkupuude, nõelravi ja teised. Need aitavad suurendada ravitoimet, parandavad verevoolu ja hõlbustavad haiguse kulgu.\nMis tahes tüüpi angiopaatia ravi jääb konservatiivseks ja seisneb erinevate haiguste ravis kehas.\nSeoses sellega võib järeldada, et segatüüpi angiopaatia ravis ei anta olulist rolli mitte ainult silmaarstidele, vaid ka arstidele, kardioloogidele ja neuropatoloogidele.\nRavi peamine staadium on haiguse õige diagnoosimine ja asjakohase ravi valimine eraldi iga angiopaatia korral.\nSelle patoloogia enesehoolitsemiseks ei ole soovitatav ja esimestel märkidel on parem konsulteerida arstiga niipea kui võimalik, kes määrab kindlaks kahjustuse raskusastme ja valib sellega kooskõlas edasisi meetmeid.\nVerehüüvete moodustumist takistab tiklid, divascan, diabeton. Enalapriil, prestarium, tritase, K-vitamiin ja rutiin tugevdavad kapillaarivõrgu seinu.\nKuna diabeetiline võrkkesta angio-düstoonia on põhjustatud glükoosi kahjulikust mõjust, tuleb kõigepealt hüperglükeemia kõrvaldada.\nSelleks määratakse kas insuliin või hüpoglükeemilised ravimid (sõltuvalt diabeedi tüübist). Lisaks on vaja võidelda kapillaaride läbilaskvuse rikkumisega ja kaotada veresoonte suurenenud läbilaskvus.\nMõnel juhul võib osutuda vajalikuks operatsioon - võrkkesta fotokoagulatsioon või suurte hemorraagiate eemaldamine, võrkkesta eemaldamisest taastamine. Küsimus on kirurgiliselt lahendatud ka siis, kui kitsendatud anumates on tromboos või emboolia.\nVõrkpiirkonna angiopaatia ravis tehakse rahvapäraseid ravimeid, kuid tuleb mõista, et nad pakuvad täiendavat abi primaarhaiguse ravimisel.\nOn oluline meeles pidada, et 30 aasta pärast suureneb ühe või teise võrkkesta angiopaatia tüübi tekkimise tõenäosus lisaks rahvatervise profülaktilisele manustamisele ka silmaarsti poolt.\nRavimeid kasutatakse ainult retsepti alusel.\nAngiopathia kompleksse ravi osana kasutatakse laialdaselt füsioterapeutilisi ravimeetodeid:\nVõtke võrdseteks osadeks (100 g) naistepuna. kummel. niiskus kaskupungad, immortelle. 1 spl kogus valatakse 0,5 liitri keeva veega, nõuda 20 minutit. tüve ja viia mahuni 0,5 l; 1 klaas juua hommikul tühja kõhuga ja 1 klaas ööl (pärast õhtul infusiooni, mitte juua ega söö midagi).\nJoo iga päev enne kogu kogumi kasutamist. Võtke 15 g valerii juur ja sidruni-brändi lehed. 50 g niiskustõstukit. 2 tl. Koguge 250 ml vett. Nõuda 3 tundi jahedas kohas.\nSeejärel inkubeeriti 15 minutit veevannis. jahutatakse, filtreeritakse ja viiakse maht 250 ml-ni. Piserdage väikesed portsjonid infusioonist päeva jooksul. Ravi kestus on 3 nädalat.\nMüokardi infarkt kuidas ravida\nSüdame hüdroperikardia või dropsy on nähtus mittepõletikulise olemuse (transudaat) vedeliku kogunemise kohta perikardi perikardi kotti. Südame paisumine tekib haiguse komplikatsioonina, mitte iseseisva haigusena.


B-võõrkeel (V): 6_grupp prindi\nLoodud: 7. november 2016. a. kell 00.49\nMuudetud: 9. november 2016. a. kell 22.52\nI NÄDAL (1.09)\n1. Sissejuhatus ainesse. Tutvumine grupiga. Vene keele tähtsus. Sarnaste sõnade leidmine. Tervitus ja hüvastijätt\nII nädal (5.-9.09)\n2.Suulised harjutused.Kirjatähed a......i(kirjalikult)\n3.Suulised harjutused.Kirjatähed k.....f(kirjalikult)\nIII NÄDAL (12.-16.09)\n1.Suulised harjutused. N.......\n2.Suulised harjutused. Sõnad (ah,ei,ja,tervist,nägemist,tema,mina,aga)\n3.Suulised harjutused. Etteütlus, sõnad(see on,suvila,kino,õppetund,käsi)\nIV NÄDAL (19.-23.09)\n1. Sõnade töö(jah,ei,ja,tervist,nägemist,tema,mina,aga,see on,suvila,kino,õppetund,käsi); Harj 8 (TV), suulised harjutused\n2. Suulised harjutused. Nimisõna sugu, uus sõnavara(isa, tuba, kass,aken, piim, poiss, tüdruk, kodu, ema)\n3. Hääldusharjutused harj.5,6,9,10,12, sõnade kordamine\nV NÄDAL (26.09-30.09)\n1. Sõnade töö, tõlkelaused, hääldusharjutused\n3. Sõnadetöö, hääldusharjutused 15-24\nVI NÄDAL (3.10-7.10)\n1. Hääldusharjutused 15-24\n2. Sõnad(kus,kodus,siin,kaart,apteek,pank,purk,saun,seal), hääldusharjutused 26-28\n3. Sõnad (sina,meie,teie,nemad,direktor,poiss,tüdruk), hääldusharjutused 30,33\nVI NÄDAL (10.-14.10)\n1. Sõnade töö, hääldusharjutused 35,37,38\n2. Kordamine, tõlkimine.\n3. hääldusharjutused 39,46,47\nVII NÄDAL (17.-21.10)\n1. Kordamine, tõlkelaused. Harj.38,46 hindele\n2. Sõnad: (linn,maakoht,telefon,kaubamaja,tere,vabanda,tänan,head aega)\n3. Kordamine. Veerandi lõpetamine\n1) Oskab tähestikku hääldada ja kirjutada;\n2) oskab kasutada õpitud väljendeid ja lühilauseid I veerandil läbitud teemadel: ;\n5) oskab kirjutada õpitud sõnu ning koostada neist minidialooge;\n6) oskab kasutada asesõnu ainsuses;\n7) oskab eristada nimisõnu vastavalt soole;\nHindamisel kasutatakse kujundavat ja kokkuvõtvat hindamist. Kokkuvõtva hindamise puhul võrreldakse õpilase saavutusi taotletavate õpitulemustega. Kujundaval hindamisel antakse hinnanguid ja soovitusi õpitulemaste parandamiseks ( väga tubli, tubli, harjuta, korda konkreetset materjali jne).\nI veerandi hinde kujunemine:\nTunnikontrollid(sõnadetööd) - 1 kokkuvõttev hinne\nSuulised vastamised - 1 kokkuvõttev hinne\nIgale tööle on üks järeltöö võimalus.\nHindeid on võimalik parandada 10 päeva jooksul peale töö kätte saamist. Puudumiste korral tuleb järele vastata. Maha kirjutatud tööd hinnatakse hindega 1 ja ei kuulu parandamisele. Positiivse veerandihinde saamiseks peavad kõik kokkuvõtvad hinded olema vähemalt rahuldavad.\nRahuldava ja mitterahuldava veerandihinde korral saab õpilane vaheajaks ülesande harjutada õpitud sõnu selleks sisse seatud vihikusse, mille esitab ette veerandi esimesel tunnil.\nKonsultatsioonid E kell 14.45-15.45 ruumis 005, järeltööd kokkuleppel õpetajaga


MicroLinki arvutite müük kasvas märtsis ligi 70 protsenti - Äripäev\nMicroLinki arvutite müük kasvas märtsis ligi 70 protsenti\n01. aprill 2004, 14:45\nMicroLink Arvutid müüs märtsis Eestis 1 734 arvutit, mis on 69% võrra rohkem\nkui eelmisel aastal, teatas ettevõte.\nEttevõtte käive oli märtsis 18,7 mln krooni ja kasvas arvutite müügiga samas suurusjärgus.\n2004. a esimeses kvartalis müüs ettevõte 4 512 arvutit, mis on võrreldes eelmise aastaga 44% rohkem. Ettevõtte käive oli esimeses kvartalis 48,9 mln krooni, mis on 59% rohkem kui eelmisel aasta.\n'Märtsi müügitulemus oli plaanipärane,' sõnas ML Arvutid tegevjuht Mait Rahi. 'Kasv on tulnud peamiselt eraisikutest ostjate hulgast, mis näitab et meie tootearendus kodukasutajatele suunatud toodete osas on õnnestunud. Märkimisväärseid hankeid märtsis ei olnud.'\nML Arvutid alustas märtsikuus uuel Pentium 4 E (Prescott) protsessoril baseeruvate arvutite toomist. Samuti toodi turule uus kodukasutajale suunatud musta disainiga Black Power arvutimudel.\nML Arvutid, endise nimega MicroLink Arvutid on Eesti juhtiv arvutitootja, mis tegeleb MicroLinki nime kandvate arvutite tootmisega ja opereerib arvutipoodide ketti Enter. 2003.a suvel müüs MicroLink arvutitootmisega tegeleva üksuse MicroLink Arvutid seoses keskendumisega IT teenuste valdkonnale. Alates\n1992.a. on MicroLinki grupi ettevõtted ja ML Arvutid Eestis müünud 130 000 arvuti.


Kas Norra printsessil käskisid abielu lahutada inglid? | Õhtuleht\nKas Norra printsessil käskisid abielu lahutada inglid? (15)\nTriin Tael, 16. august 2016, 04:00\nSÄRAV FASSAAD: Printsess Märtha Louise koos abikaasa Ariga aprillis Rootsi kuninga juubelipidustustel. Pole võimatu, et selleks ajaks oli särav paar juba lahkuminekuotsuse langetanud. Vida Press\nNorra printsess Märtha Louise lõhkas pommi, teatades, et tema ja skandaalse kirjaniku Ari Behni abielu on läbi. Mis sundis 14 aastat tagasi naitunud kuninglikku kaunitari oma kolme tütre isa hülgama? Sahistatakse, et põhjust tuleb otsida printsessi esoteerikalembusest.\n"Elus ei lähe kõik alati libedalt," tõdes kuningas Haraldi ja kuninganna Sonja ainus tütar Märtha Louise (44) hiljutises pressiteates.\n"Seda oleme Ariga mõlemad kogenud. Aga praegu on tegu just sellise juhtumiga, sest elu on võtnud pöördeid, mida me eales ette ei kujutanud. Läheme nüüd kumbki oma teed. Meie abielu on läbi, kuid jääme kokku lapsevanematena."\nPrintsess kinnitas, et nii tema kui ka Ari (43) tegid abielu päästmiseks kõik, mis nende võimuses. Kuid nad ei suutnud seda karidelt kõrvale juhtida.\n"Meie kummagi jaoks oli kirjeldamatult kurb avastada, et tee ei kulgegi edasi nii, nagu see kunagi kulges. Oleme lahku kasvanud nagu paljud teisedki," vahendab ajakiri People. "Üritasime pikka aega... aga meil on võimatu koos jätkata."\nViimati nähti Norra printsessi koos abikaasaga avalikkuse ees juunis kuningakoja ametlikel pidustustel. Tookord polnud pingetest märkigi ja kaunis paar liikus käsikäes.\n2002. aasta mais abiellunud kuninglikul paaril on kolm tütart: Maud Angelica (13), Leah Isadora (11) ja Emma Tallulah (8). Märtha Louise, kes on troonipärimisjärjekorras vend Haakoni (43) ja tema laste järel neljas, andis teada, et tema ja Ari jagavad hooldusõigust, ehkki tütred jäävad elama tema juurde.\nKIRGLIK ARMULUGU: Ari on öelnud, et nad armusid Märtha Louise’iga esimesest pilgust ja oleksid kohe pulmad pidanud, kui kuningakoda poleks nende hoogu maha võtnud. Nad abiellusid 2002. aastal. Vida Press\n"Lapsed vajavad aega, et sellega (vanemate lahkuminekuga) harjuda ning taas kindel jalgealune leida," seisis Norra kuningakoja avalduses. Märtha Louise ei varja, et teda ja Arit vaevab süütunne, "kuna me ei suuda enam olla rahusadamaks, mida meie lapsed väärivad."\nNorra printsessi eksmees näitas uut blondi pruuti\nKuningas Harald ja kuninganna Sonja ütlevad, et tütre abielu purunemine oli valus ja kurb. Kuid nad on tänulikud kõige eest, mida ühise perena kogesid, ega jäta endist väimeest hätta. "Meil on Ariga endiselt head suhted," kinnitas kuningapaar.\nAri pole lahkuminekut avalikult kommenteerinud, kuid usutakse, et ta hakkab elama oma laste lähedal. Märtha Louise elab perega Oslost paarikümne kilomeetri kaugusel Lommedalenis.\nAri on öelnud, et nende armastus süttis esimesest pilgust. "Kui Märtha Louise poleks pärit kuninglikust perest, oleksime juba kaks nädalat pärast tutvumist abiellunud." Kuid kuningakojast abiellumisloa saamine võttis noortel poolteist aastat.\nPERE ON KOOS: Ari ja Märtha Louise 2014. aastal koos oma kolme tütrega. Vida Press\nKirjanik Ari on aastate jooksul pajatanud nii oma napsilembusest kui ka uimastieksperimentidest ja teeninud kodumaal põrguliku väimehe tiitli. Kevadel naljatas ta Hispaania Vanity Fairi intervjuus enda ja oma kuningannast ämma suhete kohta: "Võimalusel lööks ta mu maha!"\nEnda ja oma naise suhteid on Ari nimetanud vabameelseteks. Behn on rääkinud, et nad on omavahel kokku leppinud, et kumbki võib teistega flirtida.\nVäljaanne Morning Herald kahtlustab, et lahutus on seotud Märtha Louise’i inglitelembusega. Printsess pole oma esoteerikahuvist saladust teinud. Kaugel sellest – ta väidab, et suudab tänu oma sensitiivivõimetele suhelda inglitega.\nInglitega suhtlemist oskab ta enda sõnul teistelegi õpetada ja selleks on ta avanud spetsiaalse kooli, mille õppemaks on üsna krõbe.\nMärtha Louise on rääkinud, et taipas juba lapsena: ta suudab inimeste tundeid lugeda. Inglite juurde aga suunas teda tihe suhtlemine hobustega. Inglid on tema sõnul jõud, mis meid kõikjal ümbritseb ja aitab.\nKuningatütre tegevus on kodumaal paljudel harja punaseks ajanud.\nKaks aastat tagasi ilmnes, et Märtha Louise ja tema äripartner korraldasid Londonis seminari, kus osales Briti meedium, kes väidab end ravivat haigeid ja korraldavat kontakte kadunukestega.\nSelle eest kasseerisid printsess ja tema äripartner osalejatelt hingehinda.\nNorra piiskopid avaldasid seepeale pahameelt ning väitsid, et kuningas Harald pidanuks tütart keelama koos soolapuhujaga esinemast.\n!!! 17. august 2016, 02:20\nNinnu. 16. august 2016, 19:07