Kuidas toimida inkassolt nõudekirja saamisel? - Advokaadibüroo Pallo&Partnerid\nAvate oma postkasti – kas paberkirjade jaoks mõeldud või virtuaalse – ning leiate sealt mõne inkassofirma poolt saadetud kirja. „Ma ei ole ju kellelegi võlgu?“, „Kas tegu on eksitusega?“, „See võlgnevus on ju ammu tasutud?“, „Kas see nõue juba aegunud ei peaks olema?“. Taolised mõtted käivad peast läbi ilmselt paljudel sellise kirja saanutel. Mida siis ikkagi teha, kui oled ühel hetkel postkastist inkasso poolt koostatud nõudekirja leidnud?\nEsimene samm on reageerimine. See võib tunduda paljudele iseenesestmõistetavana, ent praktikas ei ole sugugi tavapäratu, et võlanõude saanu lükkab inkasso saadetud kirjad aastateks sahtlipõhja ning loodab, et probleem iseenesest kaob. Üldiselt siiski ei kao ning võlanõude ignoreerimine võib teie vastu esitatud nõuet jooksva viivise näol veelgi suurendada. Seetõttu on inkassolt nõude saamisel mõistlik võtta ise aktiivne roll ning saadud nõudekirja lähemalt uurida.\nEsmalt tuleks kontrollida, kas ja millisest võlasuhtest on väidetav võlgnevus tekkinud ning mis on nõude aluseks. Inkassofirmad tegutsevad üldiselt kahel alusel – nad kas on omandanud võlausaldajalt nõude ja saanud seeläbi ise võlausaldajaks või on võlausaldaja volitanud neid võlausaldaja eest võlgu sisse nõudma. Mõlemal juhul peab inkasso nõuet tõendama, mistõttu on kohustatud isikul õigus inkasso käest nõuda nõude alusdokumente, kus peab kajastuma nõude tekkimine ja selle sisu. Kui olete veendunud, et teile esitatud nõue ei ole teie isikuga kuidagi seotud või kui nõue on juba tasutud, tuleb sellest inkassole kindlasti teada anda ning võimalusel esitada ka vastavad tõendid (nt võlgnevuse tasumist kinnitav maksekorraldus).\nKui tuvastate, et võlanõue on õigesti teile esitatud ning teate ka, et ei ole võlgnevust tasunud, tasub seejärel kontrollida nõude aegumist, mille üldreeglid on sätestatud tsiviilseadustiku üldosa seaduses, ent mitmed erandid tulevad ka teistest seadustest. Aegumise regulatsiooni üheks eesmärgiks on võlausaldaja sundimine oma nõudeõigust mõistliku aja jooksul maksma panema, ent aegumine ei lõpeta siiski iseenesest võlausaldaja nõuet, vaid annab võlgnikule üksnes kestva vastuväite nõude täitmisest keeldumiseks. See tähendab, et nõue on küll olemas, aga võlgniku tahte vastaselt seda maksma panna ei saa. Seega aegumisele peab võlgnik ise aktiivselt tuginema. Kui juhtub, et võlgnik vaatamata nõude aegumisele kohustuse siiski täidab, et saa ta hiljem tugineda sellele, et võlausaldaja on midagi alusetult saanud, kuivõrd täidetud nõue oli küll aegunud, ent mitte lõppenud.\nNõude aegumise kontrollimisel peab teadma, milline aegumistähtaeg konkreetse õigussuhte puhul kohaldub, mistõttu tuleb esmalt tuvastada, kas tegemist on tehingust või seadusest tuleneva nõudega või hoopiski mõne aegumise erijuhuga.\nTehingust tuleneva nõude aegumistähtaeg on üldjuhul kolm aastat, kuid seadus sätestab ka mõningad erisused. Nt ehitise puuduse tõttu töövõtulepingust tuleneva nõude aegumistähtaeg on viis aastat ning ehitise puuduse tõttu müügilepingust tulenev nõue ei aegu enne viie aasta möödumist ehitise valmimisest. Kui ehitise puuduse on põhjustanud eesmärgipäraselt ehitise valmistamiseks kasutatud toorme või materjali puudused, on selle toorme või materjali puudustest tuleneva nõude aegumistähtaeg viis aastat. Pikema aegumistähtaja on seadusandja sätestanud ka kinnisomandi üleandmise nõude, kinnisasja asjaõigusega koormamise, asjaõiguse üleandmise või lõpetamise või asjaõiguse sisu muutmise nõude korral, mil aegumistähtaeg on kümme aastat.\nLepingu sõlmimisel võivad pooled kokku leppida ka teistsugustes aegumistähtaegades võrreldes seaduses sätestatuga. See tähendab, et kokku võib leppida nii aegumistähtaja lühendamises kui pikendamises. Aegumistähtaega, mis on lühem kui kümme aastat, tohib poolte kokkuleppel pikendada siiski maksimaalselt kümne aastani. Kokkulepe selle kohta, et loobutakse aegumise vastuväite esitamisest, on aga tühine.\nKui võlgnik on oma lepingulisi kohustusi rikkunud tahtlikult, sätestab erinorm aegumistähtajaks kümme aastat. Riigikohus on leidnud, et tahtlusena on käsitletav õigusvastase tagajärje soovimine võlasuhte tekkimisel, täitmisel või lõpetamisel. Sätte kohaldamiseks ei piisa siiski üksnes sellest, et võlgnik kohustust tahtlikult ei täitnud, vaid võlausaldaja peaks sellisel juhul tõendama, et juba kohustust võttes kavatses võlgnik kohustust mitte täita, mis praktikas on muidugi üsna keeruline.\nLisaks lepingulistele õigussuhetele võivad kohustused tulla ka seadusest. Nt õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise ja alusetust rikastumisest tulenevad nõuded aeguvad kolme aasta jooksul alates ajast, mil õigustatud isik nõudest teada sai või pidi teada saama. Muude seadusest tulenevate nõuete (eelkõige jäävad siia kategooriasse käsundita asjaajamisest tulenevad nõuded) aegumistähtaeg on kümme aastat selle nõude sissenõutavaks muutumisest, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.\nLisaks tehingust ja seadusest tulenevate nõuete üldiste tähtaegade kõrval on seadusandja sätestanud mitmeid erisusi. Nt surma põhjustamisest, kehavigastuse tekitamisest, tervise kahjustamisest või vabaduse võtmisest tuleneva nõude aegumistähtaeg, olenemata sellest, milline on nõude õiguslik alus, on kolm aastat ajast, mil õigustatud isik kahjust ja kahju hüvitamiseks kohustatud isikust teada sai või pidi teada saama. Ka korduvate kohustuste puhul on aegumistähtaeg üldjuhul kolm aastat iga üksiku kohustuse jaoks, seejuures algab aegumistähtaeg selle kalendriaasta lõppemisest, kui kohustusele vastav nõue muutub sissenõutavaks. Jõustunud kohtulahendiga tunnustatud nõude või muust täitedokumendist tuleneva nõude täitmise aegumistähtaeg on üldjuhul kümme aastat. Omandiõigusest tuleneva väljaandmisnõude ning perekonna- ja pärimisõigusest tuleneva nõude aegumistähtaeg on aga lausa 30 aastat nõude sissenõutavaks muutumisest, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.\nAegumise juures on oluline silmas pidada veel seda, et teatud juhtudel võib aegumine katkeda või peatuda, et pehmendada nõude aegumisest võlausaldajale tulenevat ebaõiglust. Aegumise katkemine tähendab sisuliselt aegumistähtaja uut algust, mille puhul ei arvestata seni kulgenud aegumist. Seadus näeb ette, et aegumise katkemine on võimalik kohustatud isiku poolt nõude tunnustamisel ning täitedokumendi (nt kohtuotsuse) esimest korda kohtutäiturile täitmiseks esitamisel. Aegumise peatumine aga tähendab, et mingit ajavahemikku pärast aegumise algust ei loeta aegumise hulka. Kui aegumise katkemise aluseid on seaduses vaid kaks, siis aegumise peatumise puhul on neid oluliselt rohkem. Olulisemad neist on nõude esitamine menetluses lahendamiseks (nt hagi esitamine kohtusse), vääramatu jõu olukorra esinemine ning nõude üle läbirääkimiste toimumine.\nLisaks tasub aegumise puhul meeles pidada seda, et koos põhikohustusest tuleneva nõudega aegub ka kõrvalkohustusest tulenev nõue (nt viivisenõue), isegi kui see ei oleks eraldi veel aegunud.\nKui olete veendunud, et nõude aegumine on välistatud, tuleks järgmisena veenduda nõude summa õigsuses ning vajadusel küsida nõude kujunemise kohta inkassolt selgitusi ja arvutuskäike. Eriti oluline on kontrollida viivisenõuet, kuivõrd inkassofirmadel on tihtipeale tavaks esitada ülemäära suuri ning seadusega vastuolus olevaid viivisenõudeid, lootuses, et nõudekirjast ehmunud võlgnik tasub need vabatahtlikult.\nKui te algse võlausaldajaga viivisemääras eraldi kokku leppinud ei ole, on nii algsel võlausaldajal kui inkassofirmal õigus nõuda viivist seadusjärgses määras, mis tuleneb võlaõigusseaduse § 113 lõikest 1 ja § 94 lõikest 1. Nimetatud sätete kohaselt koosneb seadusjärgne viivisemäär Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatavast intressimäärast, mis on alates 1. juulist 2016. a olnud kestvalt 0,00%, ning sellele lisanduvast intressimäärast 8% aastas. Seega on juba mitmeid aastaid seadusjärgseks viivisemääraks olnud 8% aastas ehk ca 0,022% päevas.\nKui aga olete algse võlausaldajaga eraldi kokku leppinud mõne muu viivisemäära kohaldamises, on ka inkassofirmal üldjuhul õigus sellise viivisemääraga viivist küsida. Tarbija puhul on Riigikohus siiski leidnud, et tüüptingimustel sõlmitud tarbijalepingutes ei või viivisemäär ületada kolmekordset seadusejärgset viivisemäära, seega viivisemäär, mis on kõrgem kui 24,00% aastas ehk ca 0,066% päevas, ei ole seaduse ja kohtupraktikaga kooskõlas. Majandustegevuses sõlmitud lepingute kohta on Riigikohus aga nt leidnud, et kokkulepitud viivisemäär 0,2% viivitatud summast päevas ei oleks seadusega vastuolus ka siis, kui tegemist oleks tüüptingimusega. Seega seadus ega kohtupraktika otseselt juriidiliste isikute vahel kokku lepitud viivisemäärale eraldi piiranguid seadnud ei ole. Küll aga on nii tarbijal kui ettevõttel võimaliku kohtuvaidluse korral õigus nõuda kohtult viivise vähendamist, kui viivis on ebamõistlikult suur. Viivise alandamine on sellisel juhul aga kohtu diskretsiooniotsus, mille kohus teeb võlgniku ja võlausaldaja huve kaaludes. Riigikohus on leidnud nt, et viivise ebamõistlikule suurusele võib viidata asjaolu, kui viivis ületab kordades põhinõuet.\nLisaks on viivise puhul oluline meeles pidada, et viivist ei ole lubatud nõuda intressi, sealhulgas viivise, ega muu raha kasutamise tasu maksmisega viivitamise korral. Sellest võlgniku kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine.\nKui te ka intressinõude puhul inkasso poolseid rikkumisi ei tuvasta, on tegemist ilmselt õiguspärase nõudega ning sellisel juhul on mõistlik siiski võlgnevus tasuda või leppida inkassofirmaga kokku sobivas maksegraafikus. Täiendavalt tasub aga sellisel juhul tähelepanu pöörata inkasso sissenõudmiskuludele. Sissenõudmiskulude all peetakse silmas kulutusi, mis on vajalikud võlgnikuga ühenduse saamiseks, nt võlgnikule helistamiseks või talle meeldetuletuskirjade saatmiseks.\nKehtiv seadus näeb ette võimaluse nõuda võlgu jäänud juriidiliselt isikult sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot, ilma kulude kandmist eraldi tõendamata ja seda isegi juhul kui põhinõue on väiksem kui 40 eurot. Kui kohustuse täitmisega viivitamisest tekkinud kahju suurus ületab 40 eurot, võib võlausaldaja juriidilisest isikust võlgnikult nõuda viivist ja sissenõudmiskulude kindlaksmääratud summas hüvitist ületava kahju hüvitamist, kui kahju hüvitamise nõue on olemas. See tähendab, et 40 eurot ületava osa võib võlausaldaja nõuda sisse üldise kahju hüvitamise regulatsiooni alusel.\nTarbijalt võib võlausaldaja lepingu kehtivuse ajal nõuda võla sissenõudmiskulude hüvitamist iga sissenõutavaks muutunud kohustuse kohta saadetava vaid ühe meeldetuletuskirja eest summas kuni 5 eurot. Nimetatud hüvitist on võlausaldajal õigus nõuda ainult juhul, kui ta on saatnud tarbijale enne vähemalt ühe tasuta meeldetuletuse. Pärast lepingu lõppemist võib võlausaldaja nõuda tarbijalt: 1) sissenõudmiskulude hüvitist kogusummas kuni 30 eurot, seejuures võib esimese tarbijale saadetava tasulise meeldetuletuskirja eest nõuda kuni 15 eurot ning kummagi järgmise kahe kirja eest kuni 5 eurot, kui võlausaldaja nõue on kuni 500 eurot; 2) sissenõudmiskulude hüvitist kogusummas kuni 40 eurot, seejuures võib esimese tarbijale saadetava tasulise meeldetuletuskirja eest nõuda kuni 20 eurot ning kummagi järgmise kahe kirja eest kuni 5 eurot, kui võlausaldaja nõue on üle 500 euro ja kuni 1000 eurot; 3) sissenõudmiskulude hüvitist kogusummas kuni 50 eurot, seejuures võib esimese tarbijale saadetava tasulise meeldetuletuskirja eest nõuda kuni 25 eurot ning kummagi järgmise kahe kirja eest kuni 5 eurot, kui võlausaldaja nõue on üle 1000 euro.\nTasulisi meeldetuletuskirju võib tarbijale edastada maksimaalselt kolm tükki ning kirjade saatmise vahele peab jääma vähemalt 7 päeva. Kui kohustuse täitmisega viivitamisest tekkinud võla sissenõudmisega seotud kahju suurus ületab eelnevalt toodud hüvitise määrasid, võib võlausaldaja tarbijalt nõuda viivist ja sissenõudmiskulude hüvitise määra ületava kahju hüvitamist üksnes erandlikel asjaoludel, eelkõige kui sissenõudmistoimingud on olnud erakordselt keerukad, nt kui tarbija on välismaal ja temaga kontakti saamine on raskendatud ning seotud täiendavate kuludega.\nJuhul kui teil on mistahes kahtlusi inkassofirma poolt esitatud nõude osas, on alati mõistlik konsulteerida mõne juristi või advokaadiga, kes oskab artiklis viidatud asjaolusid kontrollida juba konkreetselt teie nõudega seonduvaid asjaolusid arvesse võttes.\nArtikkel on avaldatud ka www.rup.ee.\nEelmine: Kellel on õigus õppepuhkusele?\nJärgmine: Tööandja kohustused ja töötaja õigused seoses COVID-19 vaktsiiniga


6.oktoobril toimus Ettevõtlusnädala raames Eesti Kaubandus-Tööstuskoja veebiseminar teemal "Kuidas toetada töötajat karjääri kujundamisel?". Tegin noppeid seminaril kõlanud mõtetest.\nLuubi all olid 21.sajandi karjäär ja erisugused karjäärimustrid, millised on tänapäeval ootused enda karjäärile ja tööelule ning kuidas toetada oma töötaja karjääriteekonda nii organisatsiooni sees kui ka laiemalt. Eri nurkade alt avasid teemat ja jagasid kogemusi karjäärinõustajad, personalijuhid ja värbajad ning karjäärimuutuse läbi teinud töötaja. Oma karjääriteenuseid ja võimalusi koostööks ettevõtetega tutvustas Töötukassa.\nSeminaril esinejana oli mul võimalus teemat avada karjäärinõustaja vaatenurgast:\n*Tänane karjäär on elurollide tervikvaade: karjäär kui arengu- ja eneseteostuse teekond, tööelu osa laiemast pildist, mis elus toimumas ja hetkel oluline. Ootused tööelule ajas muutuvad.\n*Muutlik karjäär: inimene ise juhib oma karjääri, kompassiks väärtused, huvid ja seatud sihid.\n*Isikupärased karjääriteed: inimestel võimalik elu jooksul kogeda ja kombineerida eri tüüpi karjääre ja töötamise vorme, mida sobitada vastava eluetapi vajaduste ja tööalaste eesmärkidega.\n*Karjäärialane kohanemisvõime (career adaptability, M.Savickas) - valmistumine tulevikuks (concern), järjepidevus ja tegutsemine (control), uudishimu ja avatus (curiosity), kindlustunne enda suutlikkuse osas (confidence).\n*Organisatsioonid saavad toetada oma töötajate karjääriarengut kui partner töötaja karjäärieesmärkide elluviimisel, luua võimalusi professionaalseks arenguks, aidata töötajal avastada ja kujundada isiklik karjääriteekond organisatsioonis.\nVeebiseminaril osalejate küsitlus.\nTähelepanekuid Töötukassa vaates:\n*Vähem käib karjäärinõustamisel töötavaid inimesi - väärtustatakse turvalisust ja enda tööandjat. Töötuna arvele tulijatest - head ja mitmekülgsed spetsialistid saavad jätkuvalt kiiremini tööle.\n*Uuel alal töötaja sisseelamisel: oluline jälgida eesmärkide seadmist, et oleks kogenumatelt tugi ja süsteemne õpe, muidu oht läbipõlemiseks.\n*Kõik minu varasemad kogemused on aidanud mul teha tänast tööd. Erinevad nüansid on kasuks tulnud.\n*Iga teekond algab esimesest sammust. Pole olemas õiget aega, vaid on õige suhtumine.\n*Värbamine kui karjääriarengu üks etapp, nii kandidaadi kui ettevõtte vaates.\n*Oluline aru saada, mis kandidaati huvitab, mis suunas ta areneda soovib ja hinnata tema potentsiaali. Vestluse nopped tasub endale üles talletada, neid kasutada järgmistes vestlustes.\n*COVID mõju - kui eelnevalt oli kandidaatidele oluline väljakutse, siis üha enam hakati väärtustama stabiilsust, ettevõtte maksejõudlust.\n*Ollakse varmavad uusi oskusi omandama, õppimist väärtustatakse rohkem.\n*Oluline, et inimene saaks aru, kuidas ta saab organisatsioonis areneda saab, millised on eeldused.\n*Kui inimene on segaduses, mida edasi teha, siis coaching hea variant. Vajalik usalduslik suhe ja soov toetada töötajat, et leiaks selguse (vs oma agenda peale surumine).\nVeebiseminar "Kuidas toetada töötaja karjääri kujundamist" 6.oktoobril.2020.\n*Töötaja rahulolu võib suurendada lisaks rollide ja tööülesannete läbi vaatamisele ka ametinimetuse muutmine, mis konkreetsele inimesele võib anda suuremat lisaväärtust.\n*Töötaja karjääriarengut saavad toetada: tiimijuhid, personalijuhid, karjääricoachid.\n*Juba värbamisprotsessis tuleb ette karjäärivalikute delikaatset suunamist: mõnes teises kohas võib olla sobivam positsioon, kus suurem võimalus eduelamust saada.\nKuidas toetada töötaja karjääriarengut lamedates organisatsioonides?\n- uurida inimestelt, mida nad ise teha tahavad;\n- koolitada juhte, kes vestlusi teevad;\n- mõtestada, mida karjäär teie organisatsioonis tähendab;\n- töövarjutamine organisatsioonis;\n- julgeda mõelda tavapärasest rollikirjeldusest väljaspoole;\n- tähenduse loomine enda tööle.\n*Tihtipeale inimesed ei vaja vertikaalset liikumist, vaid hoopis vastutust, väljakutsuvad projekte. Kas on horisontaalseid võimalusi liikumiseks, nt. ajutiselt teises osakonnas midagi teha, põnev vaheldus, võimalus teha karjäärisamm kõrvale.\n*Üldjuhul inimesed hindavad seda väga, kui saavad end "turvaliselt" proovile panna erinevates ülesannetes.\n*Kui suurepärase töötaja jaoks on lagi organisatsioonis saabunud, siis on eetiline töötaja lahkumist toetada ja julgustada oma (töö)elu eesmärgi suunas liikuma.\nMida soovitada tööotsijatele?\n- alusta iseenda kaardistamisega: mida tahad teha, mida edasi anda, millised järgmised fookused;\n- kaardista võimalusi, ettevõtteid, kirjuta otse karjäärilistidesse, mida ma tahan teha, mida oskan.\n- oluline, et karjääriotsuseid ei tehtaks emotsioonide ajel. Mis on veel põhjused muutuse soovis, millele tähelepanu pöörata.\n- kasuta võrgustikku, rääkige, et teil on selline mõte. Valdkonna üritustel osalemine ja koolitustel osalemine (usaldusväärsuse tõstmine).\n- sotsiaalmeedia - olla aktiivne seal, kus on kasulik tööalaselt olla. Lisada inimesi enda kontaktilisti (ka veebiseminaridelt).\nKarjäärinõustajana saan toetada sind või sinu töötajaid karjääriarengu teemadel.\nLoe lähemalt koolitustest ja karjäärinõustamisest ning arutame täpsemalt!


Ühtlustamiskursuse osalejad lihvisid koostöövõimet – Kaitseväe Akadeemia\nÜhtlustamiskursuse osalejad lihvisid koostöövõimet\nAdmin - 24.09.2010\nTäna lõpeb Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste (KVÜÕA) Kõrgemas Sõjakoolis viis nädalat kestnud ühtlustamiskursus sel õppeaastal kooli vastuvõetud õppuritele. Kursuse eesmärk oli uute õppurite teadmiste, oskuste ja taseme ühtlustamine nii üksiksõduri kui jaotasandil.\nTartu lähistel korraldatud kursusel tuli õppuritel esimese kolme nädala jooksul meelde tuletada, õppida ja lihvida välioskusi. Üksikvõitleja koolitus koosnes relva- ja laskeõppest ning meditsiinikursusest. Pärast teadmiste hindamist läbisid õppurid lahingõppe ning sooritasid eelviimasel kursusepäeval lõpurännaku.\n„Kursuslaste tase oli alguses väga erinev, kuna õppima tullakse erinevatest kohtadest,“ ütles kursuse läbiviija 14. põhikursuse ülem leitnant Ivo Silbaum. Leitnant Silbaum kinnitas, et kursuse eesmärk õppurite taset ühistele alustele viia sai täidetud.\nNoorkadetid Alain-Edward Urm, Viktor Bubnov ja Rein Adoson kadetirännaku kontrollpunktis.\nKõrgema Sõjakooli nooremohvitseride kursusel õppiva Kaspar Kalmuse (34) sõnul on väljaõppes eelnevaga võrreldes palju muutunud ja arenenud. Õpe oli väga intensiivne – kogu aeg on olnud midagi teha kas uute asjade õppimisel või vanade kordamisel.\n„Meist saab tulevaste ohvitseride põlvkond, kes teevad edaspidi erinevates asutustes teenides omavahel koostööd,“ kinnitab Kalmus läbitud kursuse vajalikkust.\nÜhtlustamiskursuse lõpetasid kõik kursust alustanud 81 õppurit: 52 maaväe õppesuuna,12 õhuväe õppesuuna ning 17 juba kõrgharidusega ohvitserikursuse õppurit. Ühtlustamiskursuse edukas läbimine on eeldus saada põhiõppekavale, et spetsialiseeruda seejärel oma õppesuunale. Uuest nädalast jätkub õppuritel põhiõppekava raames kõigepealt akadeemiline õppesessioon, seejärel aga rühmakursus ja muu praktiline õpe.\nÜhtlustamiskursusel osalejad lihvisid koostöövõimet


Vee- ja kanalisatsioonirajatised - Infotöötlemise OÜ\nVee- ja kanalisatsioonirajatised #48789\nUuendatud: 04. jaanuar 2016\nHange vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimise omanikujärelevalveks. Muudetud nõutavaid tagatisi ja garantiisid! Tähtaeg 14. jaanuar.\nMuudetud nõutavaid tagatisi ja garantiisid!\nAS Võru Vesi kuulutab välja avatud hanke Järvere küla vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimise omanikujärelevalve teenusele. Omanikujärelevalve teenus ehitustöödele olemasoleva põhiprojekti alusel.\nEhitustööde ligikaudne maht:\n1) veetorustike rekonstrueerimine ja laiendamine - 3,6 m;\n2) kanalisatsioonitorustike rekonstrueerimine ja laiendamine - 3,6 km;\n3) Reoveepumplate ehitamine (ehituse töövõtja poolst koostatava projekti alusel) - 2 tk;\n4) biotiikidega uue reoveepuhasti ehitamine - 1 tk;\n5) olemas oleva puurkaev-pumpla rekonstrueerimine - 1 tk;\n6) olemasolevate biotiikide likvideerimine (ehituse töövõtja poolt koostatava projekti alusel).\nLepingu Üldtingimused on Tellija/Konsultandi Teenuste näidiskokkulepe, kolmas väljaanne 1998, mis on koostatud Insenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt (nn „Valge FIDIC“). Teenuse ulatus on täpsemalt kirjeldatud Hankedokumentide Osas III: Teenuse ulatus.\nEeldatav maksumus ilma käibemaksuta: 13 000 €.\nTööde kestus: 250 päeva.\nSaaja: AS Võru Vesi\nPakkumuste tagatise suurus on 250 eurot.\nSelgitus: Tagatis. Järvere. RH nr 170095.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 14.01.2016 kell 10:00.\nVõru Vesi AS, VÕRU\n+372 782 8330 voru.vesi@voruvesi.ee\nJärvere, Võru vald, VÕRUMAA, Eesti\nEsitamise tähtaeg 14. jaanuar 2016


Amazoni isepoodide süsteem on Eesti omadest peajagu üle ning jõuab nüüd ka suurematesse poodidesse - FORTE\nAmazoni isepoodide süsteem on Eesti omadest peajagu üle ning jõuab nüüd ka suurematesse poodidesse\n04.detsember 2018 13:01\nAmazoni selvepoodi saab sisse nutitelefonis QR-koodi näidates, poest lahkudes arvestatakse võetud toodete summa sinu arvelt maha\nFoto: Elaine Thompson, AP\nEesti selvekassades on laias laastus kaks valikut - kas kasutada pulti ja skaneerida tooted käigu pealt sisse või teha seda pärast sisseoste spetsiaalses kassas. USA kaubandushiid Amazon on aga loonud oluliselt arenenuma süsteemi, mis nüüd ka nende suuremates poodides kasutusele tuleb.\nWall Street Journal vahendab, et Seattle'is, Chicagos ja San Franciscos on kasutusel spetsiaalsed kaamerasüsteemid, mis koostöös tarkvaraga suudavad ise tuvastada, mida inimene riiulilt võtab. Kassasid tavakujul olemas ei ole - poodi sisenedes peab inimene end tuvastama QR-koodi abil, poest väljudes aga esitatakse talle ostetud asjade eest arve, mis läheb automaatselt pangakontolt maha või Amazoni arvele juurde.\nSamas, tuleb arvesse võtta, et Amazoni poed on üldiselt väiksemad kui tavalised toidupoed, seal on vähem tooteid ja riiuleid ning seega on lihtsam ka jälgida, mida kliendid võtavad. Samuti ei ole tarkvara päris probleemideta - 2017. aastal, kui lahendus välja toodi, läksid poesüsteemid tihti segadusse, kui kaupluses viibis korraga 20 või enam inimest.\nNüüd aga on süsteemi edasi arendatud ning Amazon hakkab seda testima ka suuremates poodides. WSJ hinnangul hakatakse lahendust testima Whole Foods Marketi nimelises supermarketite ketis, mille Amazon eelmisel aastal 13,7 miljardi dollari eest omandas. Samuti on ettevõttel 2021. aastaks avada vähemalt 3000 sellise tehnoloogiaga varustatud poodi.\nTeised USA kaubandushiiglased veel niivõrd innovaatilised ei ole, et kaameratega automaatsüsteemi kasutavad. Walmart on aga samuti eelmisest kuust iseteeninduskassasid testimas, nende lahenduse puhul kasutatakse aga toodete skaneerimiseks nutitelefoni.\nEesti tarkvarafirma käivitas näotuvastusega raamatulaenutuse (4) 23.11.2018\nAmazoni järgmine samm nutikoduturul: majade ehitamine 26.09.2018\nAlexa on kõikjal – Amazon toppis digiabilise isegi mikrolaineahju (5) 24.09.2018\nTõsised probleemid Amazonis: töötajad müüvad siseinfot, mis võimaldab müüjatel ostjaid petta (1) 19.09.2018\nKuu põnevaim telefoniuudis: Amazon arendab uut nutitelefoni (4) 30.07.2018\nMaailma rikkaim mees saab aina rikkamaks; edumaa teise koha omaniku ees kasvab mühinal! (58) 18.07.2018\nÕõvastav juhtum: Amazoni nutikõlar Alexa saatis omaniku tuttavale salasalvestise (15) 25.05.2018


Vaba Eesti Sõna - Paldiskisse võib tulla radioaktiivsete jäätmete hoidla\nPaldiskisse võib tulla radioaktiivsete jäätmete hoidla\nEestisse plaanitakse rajada radioaktiivsete jäätmete lõppladustamishoidla. Selle kõige tõenäolisem asukoht on Pakri poolsaarel asuv endine Paldiski mereväe väljaõppekeskuse ala.\nKeskkonnaminister Siim Kiisler (Isamaa) ütles ERRile, et praegu asub Paldiskis radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise paik ning tuumaallveelaevade õppekeskuse reaktorisektsioonid, mis on vaja lammutada ja lõppladustada.\n1960. aastatel rajati Nõukogude laevastiku tuuma-allveelaevade õppekeskus, milles oli kaks tuumareaktorit. Nende töö seisatati 1989. aastal ning tuumakütus eemaldati sealt viis aastat hiljem. Endisele tuumaobjektile jäävate radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise ning tuumareaktorite lammutamise eest jäi vastutus Eesti Vabariigile.\nKeskkonnaminister tõi välja, et peale NSVL-i lagunemist pakkus Venemaa Eestile, et nad vastutavad ise jäätmete käitlemise ning reaktorite lammutamise eest. Seda aga tingimusel, et Vene väed jäävad 2000. aastani Eestisse. Toonane valitsus sellega nõus ei olnud ning Vene väed lahkusid Eestist koos Paldiski tuumakütusega, jättes aga radioaktiivsed jäätmed Eestisse.\nLigi 95 protsenti Eestis asuvatest radioaktiivsetest jäätmetest on ajaloolise päritoluga. Valdavalt on need pärit Paldiski tuumaobjektilt ja endisest Tammiku radioaktiivsete jäätmete hoidlast. Tänapäeval tekib Eestis radioaktiivseid jäätmeid keskmiselt 0,85 kuupmeetrit aastas.\nLadustamist vajavad peamiselt Paldiski vaheladustuspaigas asuvad jäätmed, reaktorisektsioonide lammutamisel tekkivad jäätmed ning tulevikus tekkivad radioaktiivsed jäätmed.\nSamas pole Kiisleri sõnul Eestis asuvad jäätmed väga kõrgelt aktiivsed: "Eestis olevad radioaktiivsed jäätmed klassifitseeruvad madalaktiivseteks ja keskaktiivseteks ning meil pole kasutatud tuumakütust ega kõrgaktiivseid jäätmeid."\nKeskkonnaministri sõnul leiti 2015. a. läbiviidud uuringutes, et sobivaim lahendus oleks Eestisse rajada maa-aluse ja maapinnale ehitatud lõppladustuspaiga sektsioonide kombinatsioon.\nKiisler selgitas, et kõige suurema aktiivsusega reaktorikomponendid ja pikaajalised jäätmed tuleb lõppladustada vähemalt 30 meetri sügavusele maa alla. Nende jäätmete näol on tegu jäätmetega, mille poolestusaeg ehk radioaktiivsuse vähenemise periood on väga pikk.\nUuringud viiakse läbi aastatel 2019-2022\nKiisleri sõnul on radioaktiivsete jäätmete lõppladustuspaiga ajakava koostatud arvestusega, et selle rajamise tähtaeg on aasta 2040 ning reaktorisektsioonid võetakse lahti ja selle jäätmed paigutatakse lõppladustuspaika hiljemalt 2050. aastal.\nAastatel 2019-2022 tuleb läbi viia Paldiski reaktorisektsioonide lammutamiseks vajalik keskkonnamõju hindamine koos tarviklike uuringutega. Selleks on vajalik ka riiklik eriplaneering lõppladustuspaiga rajamiseks koos vajalike alusuuringutega, mille sees on ka\nkeskkonnamõju strateegiline hindamine.\nMinistri sõnul selgub uuringute käigus ladustuspaiga täpne asukoht ning jäätmete ladustamise tingimused. Lisaks analüüsitakse põhjalikult ka hoidla rajamisega kaasnevaid sotsiaalmajanduslikke aspekte.\nLadustuspaiga projekteerimine toimub esialgse plaani järgi aastatel 2027-2037 ning rajamine aastatel 2037- 2040. Kuni lõppladustuspaiga rajamiseni hoiustatakse radioaktiivseid jäätmeid Paldiski vaheladustuspaigas, mida haldab ettevõte A.L.A.R.A. AS, ning reaktorisektsioone hoiustatakse konserveerituna.


Küsimus spordivallast | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKüsimus spordivallast 15.12.06 / Psühhiaatria\nSellien küsimus, et mul on avastatud südame kodade vahel väike auk. Ma ei tea, kas sellepärast, aga ma väsin üsna ruttu ja seda rohkem peale sellest august teadlikuks saamist. Olen üsna noor veel, kui auk avastati, olin 32. Praegu 34. Ja N. Ma isegi ei tea, kas see väsimine on psühholoogiline või on seotud selle auguga, kust pidi verd tagasi voolama. Ka kipun närveerima nii et süda läheb rütmist ära. Eriti enne esinemisi. Vajan rohkem enesekindlust. Kuidas seda kasvatada? Milline sport üldse oleks mulle soovitav? Ujuda ma ei oska ja väga jõukalt ei ela. Usun, et värskes õhus jalutamine oleks kasulik, aga praegu on nii pime aeg, et valge ajaga istun tööl ja õhtuti pole jaksu midagi enam ette võtta. Olen veel ka vallaline (kes sellist väsivat inimest enda kõrvale tahakski!).\n1) Mul on avastatud südame kodade vahel väike auk. Sellel teemal annab täpsemaid soovitusi kardioloog. Põhiprintsiip - jõukohane ja endale meeldiv-mõnus kehaline tegevus on ikkagi kasuks.\n2) Ka kipun närveerima nii et süda läheb rütmist ära. Siin soovitaksin: a) Valocordin-Diazepam tilku enne esinemist, b) harjutada etlemist, näitlemist.\n3) Kogu elu ju üks suur sotsiaalne näitemäng ja oma rolli tuleb Mõnuga mängida. Mida rohkem olla Ise, sed paremini see roll välja tuleb. Harjutada on vaja. Näitlejad ju ka koolitavad-harjutavad. Lihtinimene seda enam!\n4) Vajan rohkem enesekindlust. Kuidas seda kasvatada? Milline sport üldse oleks mulle soovitav? Tehke minu Palve-Meditasioon harjutust. vt. ka varasemaid soovitusi .\n5) Olen veel ka vallaline. Tore - vallalisi Noormehi on ka olemas. Kes suhtleb, liigub, vaatab - see ka leiab! Ja ega see õige kohe esimesena pruugi vaatevälja-suhtlusringi sattuda. Kannatlikkust.


Revision as of 02:22, 7 November 2014 by Kgrigorj (talk | contribs) (→Essee)\n"Sissejuhatus erialasse" tundus esialgu päris formaalne aine, mille raames räägitakse ainult bürokraatilistest küsimustest. Väga meeldiv, et minu oodatused ei vastanud tõele. Edasi ma annan lühudat ülevaadet iga loengu kohta ning avaldan oma arvamust. Esimese loeng  oli klassikaline sissejuhatav loeng. Räägiti üld- ning erireeglitest. Oli informatiivne ja kasulik.\nTeises loengus  meile anti arusaama, et tugev motivatsioon ja akadeemilise petturluse vältimine on eduka õppimise põhi. Aktuaalsed küsimused (nagu "Mis on õppimise juures oluline? Millele tuleb tähelepanu pöörata?") olid püstitatud ja mitte ainult püstitatud, kuid ka vastatud. Pani mõtlema.\nNeljandas loengus  Janika Liiv rääkis, kuidas tema olles humanitaarse mõteviisiga inimene sattus IT-kolledžisse ning edenes päris kaugele. Väljaarvamata minu arvates ebakorrektset analoogiat programeerimise ja filmide vahel, jutt oli sisukas ja huvitav. Pealiskaudselt tutvusin Ruby keelega ja selle ajalooga. Janika Liiv rõhutas, et programeerimine on loovkirjutamine, millega olen nõus kuna see olegi põhjus, miks ma hakkasin seda õppima.\nViies loeng  oli Carolyn Fischer'i lugu Skypist, süsteemadministraatori tööst ja süsteemadministraatori tööst Skype'is. Eriti inspireeriv nende jaoks, kes ei saa väga hästi koolis käimise ja samal ajal ka töötamisega hakkama. Nüüd tean süsadmiini tööst piisavalt, et mõista, et mõned nende oskused on vajalikud ka arendajatele.\nKuuenda loengu  teemaks oli testimine ja tarkvara kvaliteet. Kristjan Karmo tõi näiteid sellest, kuidas suured projektid on väga kalliks maksma läinud kuna testimata osa projektist.\nSeitsmes loeng  oli IT valdkonna tööturust. Lektor Andres Septer andis asjalikku ülevaadet tänapäevasest Eesti tööturu seisukorrast, mis on kasulik eriti neile, kes ei ole varem IT-ga professionaalselt kokku puutunud. Kuna minu jaoks IT on ka uus ja tundmatu ning professionaalsed perspektiivid Eestis olid udused, mina alustasin loengute vaatamist just sellest loengust ja ei ole pettunud. Nüüd tunnen valdkonna natuke parem ja olen ka rohkem motiveeritud -- väga hea loengu tulemus. Konkreetsed nõuanded ja elulised näiited olid just see, mida ma ootasin loengust. Eriti hea meel oli kuulda, et "startup"id on ikkagi lahe asi, mis veelgi tugevdas minu arvamust nende kohta.\nViimast loengu  andis Elar Lang, kes rääkis sellest, et peab võtta kooli päris tõsiselt, isegi siis, kui tulid ainult diplomi pärast. Huvitavad näided paroolide lekkimistest ja üldiselt turvalisusest Internetis tegid loengu veelgi põnevamaks, kuid enamus sellest infost mul oli juba tuttav.\nKokkuvõtteks tahan öelda, et selle aine koostajad tegid head tööd, sest arvatavasti saavutasid püstitatuid eesmärke, nagu tudengitel huvi ja motivatsiooni tekitamine ning selgitamine, mis on hea ja mis ei ole. Ja muidugi panid ka mõtlema ja reflekteerima.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=User:Kgrigorj&oldid=81878"


Briti rahandusminister Philip Hammond pani ameti maha - Majandus\nBriti rahandusminister Philip Hammond pani ameti maha\n24. juuli 2019, 16:54\nBriti rahandusminister Philip Hammond astus tagasi, öeldes, et uus valitsusjuht Boris Johnson peab valima kellegi, kes jagab täielikult tema poliitilisi seisukohti.\nHammond, kes on jõuliselt vastu leppeta Brexitile, mida Johnson ei ole välistanud, ütles kirjas ametist lahkuvale peaministrile Theresa Mayle, et lahendamata Brexiti-küsimus tekitab ebakindlust majandusele.\nHammond ütles juba pühapäeval, et astub tagasi, enne kui Boris Johnson saab peaministriks, kuna ei suudaks kunagi tema Brexiti-strateegiaga nõustuda. «Olen kindel, et mind ei vallandata, sest ma lahkun ise, enne kui sinnamaani jõuame,» ütles Hammond toona BBC televisioonile antud usutluses, milles oletas, et Johnson nimetatakse peaministriks.\n«Eeldades, et Boris Johnson saab järgmiseks peaministriks, mõistan, et tema tingimused tema valitsuses teenimisele sisaldaksid 31. oktoobril leppeta lahkumise aktsepteerimist,» sõnas rahandusminister. «See ei ole midagi, millega ma saaksin kunagi nõustuda,» lisas ta toona.\nEile teatas tagasiastumisest haridusminister Anne Milton, tuues põhjuseks sügava mure Johnsoni Brexiti-seisukohtade pärast. Veel vähemalt kaks ministrit – Rory Stewart ja David Gauke – on varem öelnud, et lahkuvad Johnsoni peaministriks saamise korral ametist, vahendas The Guardian.


Moritz Hermann von Jacobi - Unioonpeedia, mõiste kaart\nMoritz Hermann von Jacobi 1856. Moritz Hermann von Jacobi (ka Jacoby; vene keeles Борис Семёнович (Морис-Герман) Якоби; 21. september 1801 Potsdam – 10. märts 1874 Peterburi) oli saksa päritolu vene füüsik ja arhitekt.\n12 suhted: Biograafiad (Ja), Demidovi auhind, Eesti Moritz Hermann Jacobi Selts, Elektriajam, Elektrimasin, Füüsikute loend, Inglisild, Johann Wilhelm Krause, Sündinud 21. septembril, Tartu ülikooli arhitekt, Tartu Ülikooli ajalugu, Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond.\nBiograafiad (Ja) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Ja".\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Biograafiad (Ja) · Näe rohkem »\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Demidovi auhind · Näe rohkem »\nEesti Moritz Hermann Jacobi Selts (inglise Estonian Society of Moritz Hermann Jacobi) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Eestis tugevvooluelektrotehnikaga seonduvat.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Eesti Moritz Hermann Jacobi Selts · Näe rohkem »\nElektriajam (saksa Elektroantrieb, soome sähkökäyttö, vene электропривод, rootsi Elektriska drivsystem) on ajam, mis koosneb elektrimootorist koos selle juurde kuuluvate ülekande-, juhtimis-, reguleerimis- ja kaitseseadmetega.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Elektriajam · Näe rohkem »\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Elektrimasin · Näe rohkem »\nSiin on loetletud füüsikuid.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Füüsikute loend · Näe rohkem »\nVaade Inglisillale ülevalt Vaade Inglisillale alt, Raekoja platsi poolt Inglisild on sild Tartus Toomemäel.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Inglisild · Näe rohkem »\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Johann Wilhelm Krause · Näe rohkem »\nSündinud 21. septembril\nSiin on loetletud 21. septembril sündinud tuntud inimesi.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Sündinud 21. septembril · Näe rohkem »\nSiin on loetletud Tartu ülikooli arhitektid ja ülikooli arhitekti kohusetäitjad.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Tartu ülikooli arhitekt · Näe rohkem »\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Tartu Ülikooli ajalugu · Näe rohkem »\nTartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond\nTartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, mis tegeles keemia ja füüsika õpetamisega ning rahvusvahelise teadustööga.\nUus!!: Moritz Hermann von Jacobi ja Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond · Näe rohkem »\nM. H. Jacobi, Moritz Herman Jacobi, Moritz Herman Jacoby, Moritz Herman von Jacobi, Moritz Hermann Jacobi, Moritz Hermann Jacoby, Moritz Hermann von Jacoby.


Vanametalli hinnad-Metalli,vase,malmi,tina,alumiiniumi,raua,plii hind - Varviline valu\nTeadusvideo: Arheometallurg uurib rauaaja metallikunsti saladusi | Ühiskond | ERR\nJuhtide ravi U.\nValu liigestes parast vastuvotmist\nRannama kinnitusel on kinesioteibist abi väga paljude hädade korral. Ülekoormatud lihaste või ka traumade puhul aitab teipimine vähendada valu ja kiirendada paranemist. Fotod: Tiit Blaat Foto: Tiit Blaat Spordivõistluste jälgijate jaoks pole võõras vaatepilt, kus sportlase põlvi, küünarnukki, selga või mõnda teist kohta katavad värvilised plaastrimoodi ribad. Paljud teavad juba ilmselt, et tegu pole haavu katva plaastri, vaid kinesioteibiga. Hakkas laiemalt levima 10 aastat tagasi ja Eestisse jõudis see meetod u kuue aasta eest. Teibi värvist mõju ei sõltu Kinesioloogilise teipimise meetodi looja on Jaapani arst Kenzo Kase.\nKahjustada liigesi BEMPS-i\nLiigeste poletiku tihendamine\nHanneli RudiTarbija24 juhataja Teip on õigesti paigaldatud, kui see nö lainetab pisut.\nEttevõte Tolmets on asutatud\nÜhiskond Kus ja kuidas Eesti aladel rauaajal ehteid valmistati?\nLaivi Toots teeb kõigepealt kindlaks, mis kaela- ja õlapiirkonna valtama pani. Fotod: Tiit Blaat Foto: Tiit Blaat Spordivõistluste jälgijate jaoks pole võõras vaatepilt, kus sportlase põlvi, küünarnukki, selga või mõnda teist kohta katavad värvilised plaastrimoodi ribad.\nPaljud teavad juba ilmselt, et tegu pole haavu katva plaastri, vaid kinesioteibiga. Füsioterapeudi ja K-Active kinesioloogilise teipimise koolitaja Laivi Tootsi sõnul on kinesioteibi puhul tegemist nahale liimitava elastsest materjalist teibiga, mida kasutatakse nii spordimeditsiinis kui ka taastusravis.\nLihaste funktsioon normaliseerub, teip parandab lümfi- ja vereringet ning vähendab valu, korrigeerib liigese ebateljelist asetust ning parandab ka asendi- ja liigutustundlikkust. Tootsi sõnul on teibi kasutusvaldkond lai.\nSageli kombineeritakse teipimist teiste ravivõtetega, näiteks massaaži, manuaalteraapia, liikumis- või elektriraviga. Nagu juba öeldud, kasutatakse teipimist mitmel otstarbel ja kasutatakse eri tehnikaid. Mitmekülgne kasutus Spordis kasutatakse teipimist nii traumade ärahoidmiseks kui ka vigastuste ravimiseks.\nTop list: 5 fakti vabakutselise sisulooja elust\nTeibiga on võimalik parandada lihastööd, suurendada liigeste liikuvust või hoopis liigest toetada. Ülekoormatud lihaste või ka traumade puhul aitab teipimine vähendada valu ja kiirendada paranemist. Efekt tekib teipimisega saavutatavast nn naha ülestõstmisest.\nSurve, mis tursega valuretseptoritele on tekkinud, alaneb ja valu väheneb. Teipimisega saab aidata ka X- ja O-jalgade, komppöidade ning lihaste üle- või alatoonusega lapsi.\nSamuti leevendab teip pea- ja menstruatsioonivalu, sundasendist või rasedusest tingitud vaevusi jms. Et teipimisega soovitud tulemust saavutada, tuleb teip õigesti peale asetada ehk kasutada vastavat tehnikat. Toots soovitab lasta seda teha füsioterapeudil või teisel Varviline valu väljaõppe saanud spetsialistil, kes tunneb inimese anatoomiat, oskab hinnata probleemi olemust ja teab, millist teipimise viisi tuleb rakendada.\nTeipi ei asetata otse lahtisele haavale ega paranemisjärgus haavale haavast ei tohi immitseda vedelikkusamuti ei panda seda suurtele sünnimärkidele.\nNahavigastuse ohu tõttu ei maksa oskusliku hindamiseta teipida neid, kelle nahk on väga habras, nt diabeetikuid või inimesi, kel on veeni probleeme. Teibi värvist mõju ei sõltu Kinesioloogilise teipimise meetodi looja on Jaapani arst Kenzo Kase.\nVanametalli kokkuost ja hinnad (2021) - mustmetall, värvilised metallid, elektroonika, vanad autod.\nKinesioteipimise eesmärk on toetada keha enda tervenemisprotsesse spetsiaalse materjaliga ja õige pealeasetamise tehnikaga. Teipimise meetod on pärit ndatest, Eestisse jõudis see ndate teises pooles.\nVarviline valu ei sisalda ühtegi ravimit, teipimise mõju saavutatakse teibi materjali ja pealepanemise tehnikaga.\nPõhiline kasu ilmneb esimese kolme kuni viie päeva jooksul, aga teibi toime võib olla märgatav ka kohe. Teibi värvil mõju seisukohast tähendust pole, värvivalik sõltub eelistusest. Teip püsib peal keskmiselt viis kuni seitse päeva ja on veekindel.\nAllikad: Laivi Toots.\nSuper salvi salvi\nArthroosi liigese loualuu ravi\nArtroosi ravi merele astelpaju oliga\nOlaliigese ja selle ravi poletik


David O'Brock päästab katastroofist - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nDavid O'Brock päästab katastroofist\nEestimaa mitte-eestlased kutsuvad seda soravat eesti keelt rääkivat ameeriklast armastavalt naš Deivid. On põhjust – ta on paljude nende elupäästja.\nAvatud olekuga endises suletud linnas: David O'Brock Sillamäel trepil, mille eest viib allee mere äärde. Tema perekonnanimi pole siiski iiri, vaid poola päritolu – algselt Obrok.\nKaunis paar: David O'Brock eestlannast abikaasa Triinuga tänavu veebruaris Lääne-Viru maavanema vastuvõtul Rakvere teatris.\nAmeeriklane David O’Brock mäletab seniajani, mis tal tuli alla neelata, kui endine peaminister Tiit Vähi oli värvanud ta eelmise sajandi lõpus Ida-Viru tööstushiiu, elu ja surma vahel vaakunud Silmeti juhtkonda. Alati, kui ta tegi mõne ettepaneku, kuidas toodangut parandada, kuulis ta ettevõtte kogenud spetsialistidelt vastuseks: «Sina ei tea midagi. Me oleme alati niimoodi teinud ja teeme edasi.»\nNüüdseks, hoolimata esialgsest vastuseisust, on teiselt poolt Atlandit pärit O’Brock (43) teinud problemaatilisel Ida-Virumaal imet. Haruldasi metalle ja muldmetalle tootev Molycorp Silmet AS, suurimaid teaduspõhiseid kõrgtehnoloogia ettevõtteid Eestis, on saanud tema juhtimisel jalad kindlalt alla. See tähendab, et O’Brock on suutnud ühtlasi päästa Sillamäe, nõukogudeaegse kinnise linna, hävingust.\nVestlus O’Brockiga tema kontoris Sillamäel toimus sulaselges eesti keeles. Ja ärge peljake: me ei rääkinud tootmistehnoloogiast! Rääkisime ennekõike sellest, miks üks Ameerikamaa mees on nii palju oma energiat pühendanud Eesti hüvanguks.\nVaevalt on enamik Eesti inimesi Sillamäele üldse sattunud. Kuidas teie ameeriklasena end selles nõukogulikus linnas tunnete?\nVäga hästi. Ma küll ei ela siin, vaid Rakveres. Mu naine on sealt pärit. Kuid ma ööbin päris tihti tehases, eriti talvel, kui on halvad teeolud. Mul on siin väike tuba, kus saan mõned tunnid magada. Aga suvel sõidan igal õhtul koju. Kuna suvi on lühike, tuleb iga viimane kui minut päevavalgusest ära kasutada, et jõuaks õhtul näiteks lastega mängida.\nRakverre on Sillamäelt ligi 100 km. Millele sõiduaeg kulub?\nHommikul kasutan aega idaklientidega rääkimiseks, näiteks Jaapanis, kus päev on juba käimas, või mõtlen, mida päeva jooksul teen ja millal. Olen planeerimist õppinud [Ameerika juhtimiseksperdi] Stephen Covey koolitusest «Tõhusalt töötavate inimeste seitse harjumust». Tänu sellele saan palju rohkem tehtud, kui saaksin muidu. Tööpäeva lõpus, kui Ameerikas inimesed ärkavad, pean mõnikord päris pikki konverentsikõnesid.\nJah, aga absoluutselt hands-free. Enamiku ajast ma nagunii kuulan. See on ameerika kultuuri eripära, et neile meeldib väga oma mõtteist rääkida. Vahel räägin ma poolteise tunni jooksul ainult 30 sekundit.\nMõnel kuul on suurem kui teistel tehases kokku, ja meil on ikka mitusada telefoni.\nSattusite Eestisse ligi 20 aastat tagasi vahetusüliõpilasena, leidsite siin Triinu, kellega Ameerikas abiellusite ja elasite mõnda aega USAs. Tavaliselt jäävadki sellised segapered Ameerikasse. Miks teie ei jäänud?\nAlustame sellega, et ma ei ole tavaline ameeriklane. Teadsin juba noorest peast, et tahan reisida ja mujal maailmas elada ning kogemusi saada. Mind huvitasid teised kultuurid, teised keeled. Seepärast olin juba kooli ajal aasta Austraalias vahetusõpilane.\nMinu jaoks ei ole tähtis, kus ma elan, vaid kellega elan. Kuna mu naisel on väga tugev perekond, siis otsustasime, et kui laps tuleb, oleme vähemalt kuus kuud Eestis. Aga eesti keel hakkas mulle külge palju lihtsamini, kui arvasin, ja siis pakuti siin tööd. Abikaasale on väga oluline, et lapsed kasvaksid eestlasteks, ameeriklaseks on palju lihtsam saada.\nUsun, et elu pakub palju rohkem naudingut, kui oled paindlik ja ei tee liiga konkreetseid plaane.\nKas Ameerikas poleks siiski parem olnud, sest seal on elustandard kõrgem, sissetulekud suuremad, võimalusi rohkem?\nSissetulek on suurem, aga ma ei ole nõus, et elustandard on seal kõrgem. Siin saan aastas neli nädalat puhkust – ma küll ei võta seda kunagi välja –, aga hea on teada, et võin võtta. Ameerikas töötad esimesed viis aastat ja saad võib-olla ühe nädala puhkust. Pärast viit aastat samas töökohas saad teise nädala ka, ja alles enne seda, kui lähed pensionile, hakkad saama võib-olla ühe kuu puhkust. Aga niipea kui lähed mujale tööle, hakkab kõik jälle nullist pihta. Lisaks saavad Eestis naised, ja ka isad, olla lapse kõige tähtsamad aastad temaga koos kodus. Ja kui ma haigeks jään, lähen arsti juurde või haiglasse ega pea muretsema, kas lähen pärast seda pankrotti. Minu arust on sellised asjad palju väärtuslikumad kui raha. Mu elu on palju rikkalikum, kuna tegime valiku tulla siia.\nAlguses bürokraatiaga. Ma olin natuke imelik juhtum, et keegi tahab siia elama tulla – tookord ei teadnud ametnikud ise ka, mida minuga teha. Aga migratsiooniameti inimesed Rakveres olid imetoredad ja proovisid igati aidata. Olen neile tänulik, muidu mul oleks veel vähem juukseid alles (naerab).\nMu õde, kes on 51-aastane, tuli sel suvel mulle külla. Ta reisis elus esimest korda väljapoole Ameerikat ja imestas, et kas me tõesti sööme hommikul võileiba, ja veel lihaga või kalaga. Sööme! Ta proovis – normaalne.\nMa olen paindlik mees, mind miski suurt ei häiri.\nKuidas te Eestis ärisse sattusite, sest olete ülikoolis lõpetanud hoopis rahvusvaheliste suhete eriala?\nJah, tahtsin diplomaadiks saada. Ärisse sattusin jälle seoses paindlikkusega. Silmeti direktor sai teada, et siinkandis on üks ameeriklane, kes oskab natuke eesti keelt. Tol ajal töötasin Ida-Virumaal Kohtla-Järve Soojuses. Silmetis oli müügiabi vaja. Andsin nõusoleku proovida midagi väljaspool oma mugavustsooni. Võib-olla kukun läbi? Aga kui sa ei proovi, ei saagi teada. Kas ma kartsin? Arvan, et kui Tiit Vähiga tuttavaks sain, siis natuke kartsin küll, sest olin kuulnud, kes ta on. Karta võib, aga ei tohi lubada, et kartus sinu elus ruulib.\nSee siin on ikkagi keemiatehas ja teil polnud selleks mingit ettevalmistust. Kuidas otsa peale saite?\nTegin keemiaraamatud lahti ja hakkasin õppima. Õpin siiamaani. Ega ma algul vaadanud, kuidas neid metalle tehakse, sest selleks on siin inimesed, kes seda teavad; aga nemad ei teadnud, kuhu need metallid lähevad ja millist toodangut üldse vaja on. Uurisin selle kiiresti välja. See oli higiga õppimine.\nMiks te juba kahe aasta pärast Viru Keemia Gruppi üle läksite?\n2001 oli Silmetile väga hea aasta, teenisime mu mälu järgi 71 miljonit krooni kasumit. Siis hakati VKGst küsima, et tule tee meil ka sama, mida oled Silmetis teinud. Ma ei tea, kas see rõmmustas härra Vähit või mitte, aga leppisime temaga kokku, et lähen ja aitan VKGd.\nAlgul arvasin, et VKGs võtab kolm aastat, et kõik korda teha. Aga neil oli seitse ettevõtet, igaühel oma turundusprobleemid. Pidin leidma, kuhu nende toodangut müüa. Näiteks tegelesin ühe vaigufirmaga. Teate ju Püssi plaate? See vaik, mis paneb puidu kokku, oli tehtud VKGs. Sõitsin autoga läbi kõik puitlaastplaaditehased Lätis, Leedus, Venemaal. Kõik ostujuhid olid mind vähemalt üks kord välja visanud, aga ma proovisin läbi akna uuesti sisse ronida, et ostke ikka, proovige. Lõpuks nad ostsid, ja tulemused olidki paremad.\nJuba 2005. aastal hakkas Tiit Vähi mulle helistama, et tule tagasi, hoogu on vähemaks jäänud. Küsisin VKG juhtidelt, kas olen teinud kõik, mis lubasin. Jah, oled küll, vastasid nad. Nii tulin Silmetisse tagasi.\nMiks Eesti inimesed ei suuda müüa, nii et pidi teiesuguse ameeriklase appi kutsuma?\nÜks asi oli keeleprobleem. Teine asi oli see, kuidas saada hakkama erinevate kultuuridega. Ma ei ütle, et iga ameeriklane saaks sellega hakkama. Ameeriklased on sageli suurriigi mentaliteediga – nüüd te peate ostma! Niimoodi näiteks Jaapanis asju ajada ei saa. Ma olin tollal nõus töötama nagu hull.\nMis teid kannustas?\nKui nägin algul, milline kriitiline olukord oli Silmetis. Peaaegu iga nädal pidime arutama, kas kuulutame välja pankroti või saame ühe nädala veel töötada. Tollal töötas siin peaaegu 700 inimest, ja kui keegi jääb tööst ilma, siis mida keemikud teevad, kui nad kaotavad töö – nad keedavad keemiat. See keemia võib olla mõnele väga mõnus, aga see ei ole seaduslik ja ei ole üldse hea ühiskonnale. See oli südametunnistuse küsimus, et kui terve tehas loodab minu peale, kas saan selle kuidagi august välja tuua.\nNii suur vastutus pidi teile ilmselt suurt stressi tekitama?\nEi tekitanud. Jah, olukord oli raske, aga ma seadsin konkreetsed eesmärgid. Ja ma ei raiska aega ega tervist what if [mis siis saab, kui...] peale, mida ma ei saa kontrollida. Kui probleem tuleb, lahendame selle ära, aga kui ei tule – milleks muretseda selle pärast?\nKust te müügimehe oskused olete saanud?\nNagu kõik, õpime oma lähedaste käest. Mu isal on firma, mis müüb selliseid vett pumpavaid tuuleveskeid, nagu näeb kauboifilmides. Ta müüs neid üle Ameerika. Nägin, kuidas ta klientidega käitus.\nKui teid uksest välja visati, siis kust võtsite söakuse, et uuesti aknast sisse ronida?\nKui sa ise usaldad oma toodangut, on see päris lihtne – nad lihtsalt ei saa aru, miks nad peaksid ostma. Tuleb uuesti selgitada, miks ostmine on nende paremates huvides. Muidugi tuleb mõnikord kartus, mis juhtub siis, kui nad jälle ära ütlevad. Aga tuleb õppida sellest üle olema. Kui ükskord hobuse seljast kukud, tuleb ikka uuesti selga ronida, kuigi see ei anna garantiid, et järgmine kord jälle ei kuku.\nKellele on kõige raskem ligi pääseda?\nJaapanlasi on kõige raskem lugeda. Ka hiinlastest on päris raske aru saada, mida nad mõtlevad. Ameeriklastel loed kohe näo- või kehakeelest välja, mida nad tegelikult mõtlevad. Jaapanlastega on viisakus asi number üks. Sa ei tohi neile peale käia. Neile ei meeldi öelda «ei» – seega ei tohi neile peale pressida, et nad peaks «ei» ütlema. Kui nad ütlevad, et mõtleme selle asja peale, pead aru saama, et see tähendab «ei». Siis tuleb asju teistmoodi vaadata, anda neile võimalus «jah» öelda. Kui nad mõnikord ütlevad, et «jah, okei», siis see tähendab, et okei, ma saan sinust aru, aga mitte, et olen sinuga nõus.\nOkei, toodangu müüte maha, aga kas te raha ka alati kätte saate?\nMina saan. Ma väldin kõiki riske. Tuleb teada, kas firmal on raha maksta, ja tuleb hoida suhteid. Mõnest riigist või uuelt kliendilt, keda sa ei tunne, tuleb võtta ettemaks. Venelastel on näiteks selline kultuur, et seal käib kõik ettemaksuga. Külma arvet ei ole mul olnud – ptüi-ptüi-ptüi.\nTeil ei ole ju ärijuhi kraadi, aga ometi juhite suurt, umbes 600 töötajaga ettevõtet. Kust olete hankinud ärijuhtimise oskused?\nTöö käigus. Kui räägin mõnele kliendile meie toodangust, siis küsitakse, kust ma keemiakraadi sain. Sillamäelt sain! Ma võin rääkida põhjalikult ja pikalt, ega ma kõigest ise alati aru saa, aga ma oskan rääkida (naerab). Olen varem töötanud ka sellistes Ameerika kompaniides nagu UPS ja Victoria’s Secret Catalogue (resp pakiposti- ja rõivakompanii – P.P.).\nOlen selline õpilane, kes kuulab ja siis õpib. Raamatust ei oska ma õppida, see oli mul ka ülikoolis probleem. Pean õppima töö või praktika käigus. Sama on keelega. Olen proovinud lugeda eesti keele raamatuid ja õppida grammatikavorme, aga olen puupea (muigab). Kui kuulan, kuidas inimesed räägivad, olen nagu laps, kes kuulab, kuidas räägitakse, ning vastan sama tooni ja aktsendiga.\nMis on kõige suurem peavalu? Töötajate leidmine?\nVeel ei ole. Ja ma väldin selle juhtumist. Meil on koostöö Sillamäe kutsekooliga, seal on kaheaastane õppeprogramm, mida toetame, et õpetada välja operaatoreid ja laboritehnikuid. Iga kuu kirjutan tehase juubilaridele den roždenija kaarte, ja sel kuul on 23 inimest, kes saavad 55, 60 või 65. Aga siin saab 55-aastaselt pensionile. Seega, nad on kõik pensionärid, aga neil on sisemist passiooni, et siin tööd teha. Kuid ükskord tahavad nemad ka päeval kalale minna ja lapselaste eest hoolitseda, nii et tuleb töötajaid juurde otsida. Kõrgematele kohtadele on väga tarku inimesi vaja. Aga isegi kui sul on magistrikraad, ei tähenda see, et saad siin kohe tööle. Meil läheb kaks-kolm aastat, enne kui aru saad, mida teed. Lisaks peab oskama vene keelt.\nMe oleme leidnud siinseid inimesi, kes on käinud ülikoolis, ja kutsunud neid tagasi siia tööle. Minu arust see on linna arenguks parim. Me toetame ka Sillamäed hästi palju, näiteks remonditud kultuurimaja, orkestrit, tantsutruppe. Tahan, et linn oleks koht, kus saab elada, sest elu ei ole ainult töö. Ma ei taha, et see linn välja sureb, nagu paljud Eesti linnad. Vaadates, kui palju on siin noori lastega, siis see mulle meeldib – kui nad rajavad oma kodu siia, siis nad jäävadki siia.\nTöötajad on teil enamikus venelased?\nVenelased, usbekid, tatarlased, kasahhid... Neid, kellel vene keel ei ole emakeel, on 15 umbes 600st.\nTeil on vene keel suus?\nNii hästi kui eesti keelt ma vene keelt ei oska, aga saan hakkama. Inimesed on siin harjunud minu puu-vene keelega.\nOn see ka omandatud töö käigus?\nMul on üks tubli proua Svetlana Kohtla-Järvel, 79 aastat vana õpetaja, kelle juures käin kaks korda nädalas ajalehte lugemas ja tema korrigeerib. See on väga aeglane süsteem, aga mulle sobib, sest mul ei ole aega kodutööd teha.\nMul vist vedas, et sain kõigest päevase etteteatamisega teie jutule?\nVõtsin eesmärgi sel aastal vähem reisida. Esimest korda kümne aasta jooksul olen terve septembrikuu Eestis. Ma ei lenda kuhugi.\nKui palju mullu reisisite?\nOlin komandeeringus umbes 130 päeva.\nPakuvad need käigud ka põnevust või tekitavad peamiselt pinget?\nMulle väga meeldib reisida. Igal pool, kuhu lähen, otsin, mida õppida, kas kohalikust kultuurist või usust või inimestest.\nKui teile inimesed välismaalt külla tulevad, siis mida neile siin näitate?\nMulle meeldib viia neid Narva kindlusse. See on natuke eksootiline, eriti ameeriklastele – ohoo, Venemaa! Milline ilus linn oli Narva enne Teist maailmasõda, ma pakuks, et võib-olla isegi ilusam kui Tallinn! Loomulikult Ida-Virumaa loodus: Ontika pankrannik, Narva-Jõesuu... Kui inimene on esimest korda Eestis, proovin Tallinna näidata. Naine on öelnud, et peaksin paluma [ajaloolasel] Jüri Kuuskemaal endale vanalinna tuuri teha, et saaksin veel rohkem teada. Ma ei ole kindel, et kõik need legendid, mida räägin, on sada protsenti tõsiselt võetavad (naerab).\nKui palju see äritegemisele juurde annab, et olete ameeriklane?\nMõne ameeriklase jaoks hästi palju. Ta vaatab, et ahah, ma olen ameeriklane, järelikult ongi aus inimene. Ma ei tea... ma olen küll saanud Eestis tuttavaks mõne ameeriklasega, kelle käest ei ostaks mitte midagi.\nMida arvate Eestisse võõrtöötajate toomisest?\nMe oleme [Silmetis] ka Venemaalt toonud... isegi Ameerikast. Kui inimene, kes sisse tuuakse, tahab siin mitte ainult tööd teha, vaid osaleda ka ühiskonnas, siis olen poolt. Siin elamine ei ole ju ainult töö. Kui nad ühiskonnas ei osale, siis nad ei ole õnnelikud ja mõnikord võib tekkida arusaamatusi kohalikkudega. Aga see tähendab ka, et ühiskond peab neid aktsepteerima.\nMa olen näiteks Rakvere reaalgümnaasiumi hoolekogus. Mulle on tähtis, et annaksin midagi ühiskonnale tagasi.\nOn teil ka mõni hobi?\nPere on minu hobi. Mulle meeldib perega koos olla, ükskõik, mida teeme, kas reisime või lihtsalt istume ja mängime lauamänge. See aeg on niigi lühike, mil mul on lapsed, nii et pean seda aega nii palju väärtustama kui võimalik, sest varsti lähevad nad kodust ära ja loovad oma pere. Siis on mingi aeg, kui oleme naisega koos, ja siis tulevad loodetavasti lapselapsed ning jälle saabub rõõmus aeg.\nKäin väga palju ka klassikalise muusika kontsertidel ning teatris, eriti armastan Tallinna Linnateatrit. Mu naine on hea kokk ja naudib head toitu, armastame käia eri kohtades söömas ja kutsume sõpru külla, et üheskoos süüa teha.\nMis keeles kodus räägite?\nLastega räägin ainult inglise keeles. Emaga räägivad lapsed eesti keeles. Mina räägin naisega segukeelt, mis on mõnikord päris naljakas.\nKuidas teie Kukerpillidega tehtud plaat on müünud?\nTuleb nende käest küsida, kui suur müük oli.\nÄrge vingerdage, müügimees peab ikkagi teadma, kuidas ta kaup on läinud!\nÄkki on mõned kuskil veel alles... Tean, et mingi raha on sisse tulnud. Kümme plaati läks näiteks Jaapanisse, minu klientidele.\nYouTube’is on teie videot «Love Song» vaadatud 23 000 korda. Olete rahul?\nPäris normaalne. Suvel tegime Kukerpillidega üheksa ühiskontserti, neist viimase Silmeti perespordipäeval Sillamäe kesklinnas. Väga lõbus oli!\nOmeti ei ole te laulmist ka õppinud!\nEi ole. Aga ma olen alati duši all laulnud. Kui olin väga noor, pidin kirikus kooris laulma, aga õnneks, kui häälemurre tuli, ei pidanud seda enam tegema. Nüüd on laulmine nauding.\nKas te vanemad elavad endiselt Ohios North Bentonis?\nJah. Isa läks pensionile, kui lõpetasin ülikooli. Ta töötas firmas General Tire, ta oli keemik. Tuuleveskifirma oli tema hobi. Alles sel aastal ütles ema, et ta peab veskifirma maha panema. Nad ehitavad endale unistuste maja meie talu taganurka. See tuleb absoluutselt off the grid (ilma üldisse elektrivõrku lülitamata – P.P.). Nad kasutavad ainult päiksepatareisid ja tuult ning ehitavad vee saamiseks tuuleveski.\nNorth Benton – kui suur see on?\nVõib-olla sada inimest. Kui sellest läbi sõidad ja korraks silma pilgutad, siis on vsjo (naerab).\nKui tihti seal külas käite?\nKui Ameerikas pikkadel reisidel käin – mõnikord olen kaks-kolm nädalat eri klientide juures – ja sinna lähedale satun, näiteks Chicagosse või New Yorki, kust on Ohiosse kaks tundi lennukiga, proovin vähemalt ühel nädalavahetusel kodus käia. Kui lähen koju, söön ema sööki ja magan oma vanas voodis, on see firmale odavam, kui jään New Yorgis hotelli.\nKas saadate lapsed ka Ameerikasse õppima, seal ju head ülikoolid?\nTegelikult on kõik ülikoolid head, kui laps tahab õppida, ja kõik ülikoolid on halvad, kui laps ei taha õppida. Vaatan, mida nad ise tahavad. Tean, et tütar tahab hirmsasti näitlejaks saada. Minu arust on Eestis väga head võimalused näitlemist õppida. Poeg on 12, nii et veel on vara öelda, mida tema tahab, aga ta ujub päris hästi. Lapsed elavad tavalist toimeka kooliõpilase elu: kool, muusikakool, trennid jm huviringid. Mõlemad on väga tublid. Meil on kokkulepe, et reisin ringi ainult siis, kui neil on kool, et saaksime suvel rohkem aega koos veeta. Igal aastal proovime minu lennupunktide arvelt kuhugile minna. Nemad otsustavad, kuhu. Aga see tähendab, et nad peavad uurima, mis seal kohas on ja mida me teeksime – see on neile hea õppimisvõimalus. Reisimisest õpib minu arust palju paremini kui ainult kooliraamatust lugedes.\nTeil on Eisma külas suvekodu. Kas see tähendab, et olete juured sügavalt Eestimaasse ajanud?\nKuulsin sellest kohast, aga see ei olnud müügis. See oli [ettevõtja] Aadu Luukase käes. Läksin sinna vaatama, aga kohe, kui sattusin õuele, täitis see koht mind täitsa värske energiaga. Enne seda ma eriti ei uskunud selliseid asju, et eestlastel on oma puu või kivi ja nad saavad sellest energiat. Aga pärast läbirääkimisi oli Aadu nõus selle koha mulle müüma.\nKuid asjad, mida saab osta raha eest, on lihtsalt asjad. Nad ei ole tähtsad. Tähtis on ikkagi pere. Ja kui pere otsustaks, et nad tahavad hoopis Prantsusmaale elama minna, tuleb asjad lihtsalt maha müüa. Niikaua kui mul on tervist, siis ükskõik, kus ma maailmas olen, kitse või lehma lüpsta või põllutööd teha ma ikka oskan, et pere jaoks leiba teenida.\nKas tunnete, et olete saanud osaks Eesti ühiskonnast ja rahvast?\nKuna annan oma osa ühiskonnale, isegi rohkem kui enamik eestlasi, võib-olla, ja olen aktiivne inimene, ja oskan keelt ka, mis on väga oluline – siis on Eesti inimesed mind aktsepteerinud. Ma saan ka kõigist saunanaljadest aru. Aga veel tähtsam on see, et Virumaal, olen kuulnud, kutsub linnarahvas mind naš Deivid. Keegi ei kutsu mind gospodin O’Brock või David Kennedovitš. Minu arust on see nii suur kompliment! Isegi kõiki eestlasi, kes on Ida-Virumaal minust pikemalt töötanud, ei aktsepteerita siin tõsiselt.\nDavid James O’Brock-Kaljuvee (43)\nWest Branchi keskkool Beloitis Ohio osariigis 1988\nOhio riiklik ülikool Columbuses, Ohios, rahvusvaheliste suhete eriala 1994\n2007-… Molycorp Silmet ASi (aastani 2011 Silmet) juhatuse esimees\n2012-2013 Molycorp, Inc kemikaalide ja oksiidide müügidirektor\nCD «Connected Country» koos Kukerpillidega 2012\nAbikaasa Triin, tütar Teele (14) ja poeg Toomas (12)\nMolycorp Silmet on üdini rahvusvaheline äri. Ettevõte ei saa ühtegi grammi toorainet Eestist ega müü sisuliselt ühtegi grammi toodangut Eestisse. Kõik tuleb väljast ja kõik läheb Eestist välja. Sellise üdini rahvusvahelise äri juhiks peab olema üdini rahvusvaheline mees, kellel on head isikuomadused, töötahe, tarkus, arenemisvõime, usaldusväärsus, samuti rahvusvaheline haare ja nägemus. David O’Brock on mitte ainult oma keeleoskuse, vaid ka muude omaduste tõttu just selline rahvusvaheline mees, kes sobib suurepäraselt Molycorp Silmeti juhiks.


Anda üürile korter, Uus-Maleva (Tallinn, 1 tuba) - Flatfy.ee\nAnda üürile korter, Uus-Maleva (Tallinn, 1 tuba)\nAnda üürile korter, 1 tuba - Uus-Maleva tn 7, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nLisainfo: pakettaknad, parkett, parkimine tasuta, seinakapp, uus elektrijuhtmestik, TV, mööbel Köök: elektripliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Päikeseline äsja värskendatud 16.2m² stuudiokorter, milles on kõik eluks vajalik olemas. Korter asub 5-korruselise vanema maja viiendal korrusel, aadressil Uus-Maleva 7. Korteri planeering on ühele poole maja, kuhu paistab terve päev päike ning isegi päikeseloojang. Köögis on eritellimusel valmistatud köögimööbel koos uue ahju, pliidi ja külmkapiga. Elutoas on lahtikäiv nurgadiivanvoodi, mahukas TV-kapp, TV ning uued kardinad, vaip, kõrge söögilaud ja 2 pukktooli. Esikus on sisse ehitatud maast-laeni lükandustega kapp, riidepuud, suur seinapeegel ning porimatt. Vannitoas on WC, valamukapp, peegelkapp, klaasseinaga dušš ja pesumasin. Korter on renoveeritud, värske ja armas. Vahetatud on torustik ja elektrijuhtmestik, põrandal laminaatparkett ja uued mõõdikud (elekter-kaugloetav). Korteris on vahetatud ka pakettaknad ning paigaldatud turvauks. Siseviimistluses on kasutatud heledates toonides värve, mis annab korterile avara ja kena ilme. MAJA Veetorud ja kanalisatsioonipüstakud vahetatud. Igal korrusel, samuti maja külge paigaldatud turvakaamerad, mis ühendatud valvekeskusega. Igal korrusel ühiskasutuses suur rõdu. Mõistlikud kommunaalkulud! Parkimine tänaval tasuta! PS! Maja on vana ja trepikoda väsinud ilmega. ASUKOHT Kõik vajalik jalutuskäigu kaugusel: meri, erinevad pargid, koolid, lasteaiad, kauplused, bussipeatused ja trammipeatused. Pood lühikese jalutuskäigu kaugusel! Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, telefon ja kaabel TV (seob lepingud üürnik). Ühistus olemas videovalve, trepikoda lukus, naabrivalve, turvauks. Ümbrus: ümbruses eramud ja korterelamud, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi. Kiviviske kaugusel Kopli liinide uusarendused. Pargid korrastatakse ning Kopli liinide rannapromenaadi I etapp on valminud koos mitmete puhke-, mängualadega. Perspektiivis pikeneb ranna-promenaad veelgi ning Sepa tn lõpetuseks rajatakse vaateplatvorm koos hooajalise rannakohvikuga. Kopli liinide arendusprojekt hõlmab endas ca 20ha suurust maa-ala, mille lõpptulemusena valmib terviklik elukeskkond koos kaubanduskeskuse, büroopindade, lasteaia, rannapromenaadi, puhke-, mängu- ja sportimisaladega. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda 1. kuu üür ette, tagatisraha 1. kuu ulatuses ning lepingutasu. Lisainfo ja huvi korral võtke ühendust!\nAnda üürile korter, 1 tuba - Uus-Maleva tn 7, Hubane elamine, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: mööbel, pakettaknad Köök: elektripliit, külmik, köögimööbel Sanruum: dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet Üürile anda hubane stuudiokorter mere lähedal. Korter on sisustatud ja seal on olemas kõik eluks vajalik: diivanvoodi, riidekapp, pliit, külmkapp, pesumasin. Korter sobib ideaalselt tudengitele. Hoonel on aktiivne korteriühistu ja madalad kommunaalkulud. Maja asub Põhja-Tallinna vaikses piirkonnas. Toidupoed, kohvikud, trammi- ja bussipeatused on jalutuskäigu kaugusel. Meri on majast 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Helistage ja tutvustan teile rõõmuga seda pakkumist!\nAnda üürile korter, 1 tuba - Uus-Maleva tn 2, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorter üür; Tallinn, Uus-Maleva; rooms: 1 room


Eesti kunst Helsingi Taidehallis - Kunst - Kultuur\nEesti kunst Helsingi Taidehallis\nJass Kaselaan pooleli oleva kunstiteosega, mille tööpealkiri on «Hääl», aga see võib veel muutuda.\nDetsembrist on Helsingi Taidehallil ja Tallinna Kunstihoonel rõõm esitleda oma põlvkonna juhtivate eesti kunstnike Alice Kase, Neeme Külma ja Jass Kaselaane töid.\nKuigi kõik kolm töötavad erinevate meediumidega, seob nende maale, skulptuure ja installatsioone huvi ruumi avastamise vastu. Helsingi Taidehalli ja Tallinna Kunstihoone koostöös sündinud näitus tähistab Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva.\nAlice Kase (1976), Neeme Külma (1974) ja Jass Kaselaane (1981) tööd on tugeva füüsilise kohaloluga ja mõjutavad ühtviisi võimsalt nii mõtet kui ka tunnet. Kuigi näiliselt lihtsad, kätkevad need nii heli kui ka vaikust, nii liikumist kui ka paigalolekut, nii inspiratsiooni kui ka aeganõudvat käsitööd. Taidehalli näitusel põimuvad teosed justkui kogu ruumi hõlmavasse kangasse, kus iga töö astub dialoogi teiste töödega, aga ka ümbritseva arhitektuuriga.\nAlice Kase maalid ja joonistused toovad vaatajani enamasti nägudeta inimkehad. Tema isikupära figuuri lõuendile talletamisel ja raamistamisel on tähelepanuväärne ega allu harjumuspärasele ruumi ja inimese tõlgendusele. Kask on 1999. aastal lõpetanud kunstiakadeemia. 2003. aastal anti talle mainekas Konrad Mäe medal.\nNeeme Külma installatsioonid tekitavad taiese ja seda ümbritseva ruumi kahekõne. Seekord on tema teos inspireeritud Helsingi Taidehalli arhitektuurist ja linna ühest kõige kuulsamast vaatamisväärsusest, Eliel Saarineni projekteeritud pearaudteejaamast. Külm on lõpetanud kunstiakadeemia 2006. aastal. Tuntud on ka tema skulptuurid ja poliitiliselt laetud videokunst. Ta on osalenud soolo- ja rühmanäitustel nii Eestis kui ka välismaal.\nJass Kaselaan täidab Taidehalli skulptuurigalerii üheksa meetri pikkuse abstraktse skulptuurse objektiga, mida täiendab elektrooniline helimaastik ja fotovalik. Töö kombineerib Kaselaanele omaselt mitut meediumi, täites ruumi muljetavaldavalt. Kaselaan on 2008. aastal lõpetanud kunstiakadeemia skulptuuriosakonna. Aastal 2014 oli ta nii Eesti kaasaegse kunsti muuseumi välja antava Köler Prize’i kui ka Kristjan Raua nimelise kunstipreemia laureaat ning 2011. aastal sai ta Anton Starkopfi stipendiumi.\nNäitus «Alice, Neeme & Jass» on Tallinna Kunstihoone ja Helsingi Taidehalli koostööprojekt ning kuulub Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva juubeliprogrammi. Näituse kuraator on Tamara Luuk. Näituse paigaldaja Taidehallis on Valge Kuup.\nEesti pealinna südames asuv 1934. aastal asutatud Tallinna Kunstihoone on pühendunud kaasaegse kunsti eksponeerimisele.\n1928. aastal asutatud Taidehalli on Helsingi kaunimaid näitusepaiku, kus peale moodsa kunsti on tähelepanu all ka disain ja arhitektuur.


Saarlased loodavad hakata Hongkongi liha eksportima\n– 06/11/2018Rubriik: Maakond\nKui piimatooteid eksporditakse Eestist ligi poolesajasse Euroopa Liidu välisesse riiki, siis looma- ja sealiha praegu väljapoole Euroopa Liitu ei müüda. Sel nädalal külastab Eestit Hongkongi toiduohutuskeskuse delegatsioon, et tutvuda ühe Eesti linnulihatööstusega, kus eksport juba toimib, ning Saaremaa Tuule Grupi veisekasvatuse ja lihatööstusega.\nHongkongi toiduohutuse ametnikud tutvusid Saaremaal Tuule Grupi veisekasvatuse ahelaga, alustades söötadest kuni lihatööstuse toodanguni välja. Kui kõik vastab välisriigi ametnike arvates nõuetele võib Hongkongist saada väljaspool Euroopa Liitu esimene riik, kuhu Eestist veiseliha ja veiselihatooteid taas eksportida saaks, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nSaaremaa lihatööstuse ekspordiosa on praegu marginaalne ehk suurusjärgus viis protsenti kogutoodangust. Seakatk oli see, mis pani ekspordipõntsu aastaid tagasi, kuigi tegelikult olid juba ka tookord Hongkongiga eellepingud ekspordi suhtes olemas.\nSaaremaa Lihatööstuse juht Kristjan Leedo märkis, et mahud olid nende mõistes marginaalsed. Saarlaste mõistes olid need aga täitsa head. Eellepingud olid tema sõnul tehtud kahe konteineri peale kuus. “Praegu ekspordime oma naabritele Lätti, Itaaliasse läheb natuke, aga see on kindlasti vähem, kui me praegu tahaksime,” rääkis Leedo.\nKuigi Hongkongiga kestavad veterinaar- ja toiduametil läbirääkimised juba 2014. aastast, on lootused ja ootused jätkuvalt jõus. VTA impordi-ekspordi osakonna peaspetsialist Marko Breivel märkis, et Hongkongi inimeste jaoks on Eestil ja teistel meie piirkonna riikidel puhas ja põhjamaiselt karge maine.\n(Vaadatud 929 korda, sh täna 1)\nTõesta, et sa pole robot + 4 =


Canon EOS 80D peegelkaamera toob 24 MP sensori ja uue teravustamissüsteemi - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 18.02.2016 13:07 Kommentaarid :\nCanon esitleb täna ametlikult uut peegelkaamerat nimega Canon EOS 80D. See on keskklassi peegelkaamera, senise 70D järeltulija ja konkurent sellistele kaameratele nagu Pentax K-3 II ja Nikon D7200.\nCanon EOS 80D olulisemateks täiustusteks eelkäijaga võrreldes on uus, senisest suurema lahutusvõimega 24,2 MP poolkaadersensor. Sarnaselt 70D kaamerale on ka see uus sensor Dual Pixel AF võimekusega, kuid võrreldes senisega saab Live View režiimis nüüd kasutada ka jälgivat teravustamist. Traditsiooniline autofookus on samuti läbinud uuenduskuuri – teravustamisel saab nüüd valida 45 autofookuspunktiga, millest kõik on cross-type ehk eriti tundlikud ja kiired.\nCanon EOS 80D peegelkaameral on 7fps sarivõte ja võimekas videorežiim – Full HD videot saab filmida ka 60 fps kaadrisagedusega progressiivselt. Olemas on ka integreeritud WiFi ning nutiseadme või Canon Connect Station digialbumiga lihtsamaks ühendamiseks on nüüd lisatud ka NFC tugi.\nCanon EOS 80D tootefotod\nEF-S 18-135mm f/3.5-5.6 IS USM ja Power Zoom Adapter PZ-E1\nCanon esitles ka uut universaalset objektiivi EF-S 18-135mm f/3.5-5.6 IS USM – uuendusliku nano USM tehnoloogiaga ja valikulise võimsa suurendusega Power Zoom adapteriga PZ-E1, mis suurendab filmimise ajal sujuvalt ja võimaldab kaugkasutamist läbi Wi-Fi võrgu[i].\nCanoni uuel objektiivil EF-S 18-135mm f/3.5-5.6 IS USM on suurepärane autofookus nii filmimisel kui ka pildistamise. Selle fookuskaugus võimaldab pildistada ilma objektiivi vahetamata nii lainurkpilte kui ka lähivõtteid. EF-S 18-135mm f/3.5-5.6 IS USM on esimene Canoni objektiiv, milles kasutatakse nano USM fookustamistehnoloogiat, mis tagab sujuva ja vaikse automaatteravustamise filmimisel ning kiiruse pildistamisel. Uus adapter Power Zoom PZ-E1 on kompaktne ja kergekaaluline objektiivi EF-S 18-135mm f/3.5-5.6 IS USM jaoks loodud lisatarvik, mis võimaldab filmimisel sujuvalt suumida, sobib ideaalselt professionaalse dokumentaalmaterjali filmilmiseks ning on ühtlasi käsitsetav wifi kaudu[ii].\nKõrgekvaliteetne ja sujuv suurendamine filmimisel[iii]\nSuurendus on kaugjuhitav wifi kaudu läbi rakenduse Canon Camera Connect[iv][v]\n[i] Kui soovite kasutada koos kokkusobivate seadmetega, vaadake täpsemal teavet tehnilistest tingimustest.\n[ii] Kui soovite kasutada koos kokkusobivate seadmetega, vaadake täpsemat teavet tehnilistest tingimustest.\n[iii] Kui soovite kasutada koos kokkusobivate seadmetega, vaadake täpsemat teavet tehnilistest tingimustest.\n[iv] Kui soovite kasutada koos kokkusobivate seadmetega, vaadake täpsemat teavet tehnilistest tingimustest.\nSildid: Canon, Canon EOS 80D, Peegelkaamerad, rss


Galerii: riigi teaduspreemiate, F. J. Wiedemanni keeleauhinna ning spordi- ja kultuuripreemiate laureaadid 2019 - Eesti Vabariik 101\nGalerii: riigi teaduspreemiate, F. J. Wiedemanni keeleauhinna ning spordi- ja kultuuripreemiate laureaadid 2019\n24. veebruar 2019, 18:34\nPeaminister Jüri Ratas, haridus- ja teadusminister Mailis Reps ning kultuuriminister Indrek Saar andsid täna Teaduste Akadeemia saalis üle riigi teaduspreemiad, F. J. Wiedemanni keeleauhinna ning spordi- ja kultuuripreemiad.\nJüri Ratase sõnul on Eesti suurimad saavutused kindlasti ka maailma tippsaavutused. «Eesti riigi sünnipäeval võime tõdeda, et meie vaimse rikkuse ja järgmised sajandid määravad just meie keele, kultuuri, teaduse, spordi ja hariduse elujõud. Kui me suudame seda, mis meil on, alal hoida ning ka lakkamatult edasi arendada, siis pole kahtlust, et meie Eesti Vabariigi järgmised sajandid on rohked ja väärikad,» ütles peaminister.\nEraldi rõhutas ta eesti keele tähendust võõrsil elavate eestlaste jaoks, lisades, et võimalus rääkida emakeeles oma kodumaal pole samuti kaugeltki iseenesest mõistetav. «Me räägime seda ilusat keelt iga päev ning loendamatutes olukordades. Me ka mõtleme eesti keeles. Seepärast ei mõista me sugugi iga päev, kui erakordne see on. Meil on tarvis väärikat eesti keele aastat, millega mõtleme muuhulgas tagasi sajandi taha, kui eesti keelest sai meie riigikeel. Pärast pikki ja keerulisi aastaid kinnitasime sedasama üle 30 aasta eest vastu võetud keeleseadusega,» lausus ta.\nHaridus- ja teadusminister Mailis Reps avaldas austust laureaatidele, kes on oma töö, pühendumise ja saavutustega jätnud sügava jälje Eesti elu edendamisse ning toonud Eestile au ja kuulsust ka kaugemalt. «Tänan ja tunnustan kõiki värskeid laureaate Eesti riigi ja ühiskonna heaks antud panuse eest. Teadlastel ja teadusel on kindlasti silmapaistev roll muutuste eestvedamisel Eestis ka saja aasta pärast,» ütles Reps.\n«Eesti inimesed oskavad tänu oma ajaloolisele kogemusele hinnata vabade kunstnike vabalt loodut. Suhtumine kultuuri, mille osaks võime kahtluseta pidada ka sporti, peegeldab suhtumist sellesse, mille nimel me üldse koos oleme – meie kõik, riigina. Suur tänu, lugupeetud laureaadid, selle eest, et te pole selle eeldust, piiramatut ja võõrandamatut vabadust, iial käest laskunud,» lisas kultuuriminister Indrek Saar.\nRiiklikud teaduspreemiad määratakse igal aastal silmapaistvate tulemuste eest teadus- ja arendustöös. Riiklikud kultuuripreemiad määratakse väljapaistvate loominguliste saavutuste eest kultuuri alal. F. J. Wiedemanni keeleauhind määratakse igal aastal ühele isikule väljapaistvate teenete eest eesti keele uurimisel, korraldamisel, õpetamisel, propageerimisel või kasutamisel. Riiklikke spordipreemiaid määratakse väljapaistvate sportlike saavutuste eest. Riiklikud preemiad ja keeleauhind antakse üle Eesti Vabariigi aastapäevaks.\nTsahkna ja Kingo vahel puhkes sõnasõda. Üksteist süüdistatakse ametisse sobimatuses ja kuulujuttude levitamises (41) Loe artiklit\nTsahkna ja Kingo vahel puhkes sõnasõda. Üksteist süüdistatakse ametisse sobimatuses ja kuulujuttude levitamises (42) Loe artiklit


Tusklik – Vikipeedia\nTusklik (originaalis rootsi keeles Snorken, soome Niisku) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.\nTusklik on Tusklikupreili vend. Ta esineb Muumiraamatutes "Sabatäht" ja "Võlukübar".\nJoonisfilmis Muumioru lood kannab Tusklik nime Piripoiss. Kui raamatutes kujutatakse teda ühena Muumimajas elavatest lastest, siis joonisfilmis on ta omaette majas elav teadlasetüüpi leiutaja.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tusklik&oldid=5627075"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:47, 10. mai 2020.


Valitsuse lubadus: 2020. aastaks on Tallinna-Tartu maantee Mäoni neljarealine - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nValitsuse lubadus: 2020. aastaks on Tallinna-Tartu maantee Mäoni neljarealine\n7. aprill 2015, 11:54\nValitsusleppes on eesmärk ehitada Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks kuni Mäoni aastaks 2020, mis tähendab, et neljarealiseks tuleb ehitada vähem kui 50-kilomeetrine teelõik.\nMaanteeameti kinnitusel lõppeb neljarealine tee ära 40. kilomeetriposti juures. Mäo möödasõit hakkab 85. kilomeetrilt. See tähendab, et lubaduse põhjal tuleks 2020. aastaks neljarealiseks ehitada umbes 45-kilomeetrine teejupp.\nLisaks lubab maanteeamet jätkata teevõrgu ajakohastamisega. «Teedeehituse taset tõstetakse kvaliteetsema planeerimise ja hankekorraldusega ning tõhusama omanikujärelevalvega. Tagame teede stabiilse rahastamise, mis võimaldab pikaajalist planeerimist,» seisab valitsusleppes.\nKa jätkatakse Tallinna-Narva maantee renoveerimist.\n«Rajame Tallinna-Pärnu ja Põltsamaa-Tartu maanteele 2+1 möödasõidurajad, ehitame välja Tallinna ringtee ja Tartu läänepoolse ümbersõidu. Suuname eurovahendid Haabersti ja Russalka ristmiku rekonstrueerimiseks ning Vanasadama ja kesklinna vahelise liikuvuskeskkonna arendamiseks (Reidi tee),» kirjutab kolmikliit oma leppes.\nSamuti lubab valitsusliit tööle panna riikliku järelevalve tee seisundinõuete täitmise üle.\nMeelis Kubits: nõuame avalikult sektorilt solidaarsust (21) Loe artiklit


Terviselaen: kust laenata raha ravikulude jaoks & kas see tasub ära?\nTerviselaen: kas tõesti alternatiiv ravikindlustusele?\nKas sul on tervisemuresid või ravikulusid, mida ei saa katta ravikindlustusega? Tervis on kõige olulisem vara ja seetõttu võib teatud olukordades terviselaen olla hea abivahend. Alljärgnevalt räägime lähemalt, kuidas ja millal on terviselaen mõistlik ning reastame parimad laenuandjad, kelle juurest võiks taotleda laenu tervisekulude katmiseks.\nLoe siit vabatahtliku ravikindlustuse kohta\nParimad laenuandjad, kust võid laenu võtta ravikulude jaoks:\nTagatiseta väikelaenud alates 500€ kuni 20000€\nValikus ka autolaen, alates intressiga 7,9%\nVäikelaenu tagasimakseperiood kuni 84 kuud\nValikus ka kuni 100 000-eurosed tagatislaenud\nPaindlike tingimustega ärilaenud, sh autoliising ettevõttele\nKuni 200 000 euro suurused hüpoteeklaenud\nSoodne intress ning väga pikad maksetähtajad\nVõimalik taotleda laenu olemasolevate laenude refinantseerimiseks\nTervis: sinu suurim vara\nKes meist ei teaks vana ütlust, mis toonitab seda, kuivõrd tähtis on tervis? See pole mingi üllatus. Terviseprobleemid võivad halvata terve elu, alustades raha teenimisest ja töötegemisest ning lõpetades sotsiaalsete sidemetega.\nParaku sobib siia konteksti ka teine ütlus: häda ei hüüa tulles. Tervisemured võivad tabada väga ootamatult ning lüüa terve elu sassi, eriti, kui tervise kordasaamiseks tuleb teha suuri väljaminekuid, mis tavalise tervisekindlustusega ei ole kaetud. Kui tagataskust pole võtta vajalikku rahasummat ravi eest tasumiseks, võib tekkida tunne nagu kogu lootus on kadunud.\nMida sellises olukorras teha? Meelt ei tohiks heita, kuna olemas on üks võimalus, mis võib appi tulla: terviselaen. Sellel lehel anname ülevaate sellest laenuliigist ning jagame nõuandeid, mis aitavad sul loodetavasti teha parema rahalise otsuse.\nTerviselaen on mõiste, millega kirjeldatakse sellist tagatiseta väikelaenu liiki, mis on mõeldud ravikulude katmise otstarbeks.\nSisuliselt on terviselaen tavaline väikelaen, seega rakenduvad tavalised tingimused, kuid mitmed ettevõtted on oma laenude nimistus eraldi välja toonud terviselaenu just selleks, et toonitada ühte võimalikku otstarvet.\nLaenu taotlemisel kardavad taotlejad tihti märkida oma laenu otstarvet, mistõttu suunavad laenuandjad laenuhuvilisi õige toote juurde ja pakuvad ise välja võimaliku sihtotstarbe.\nTaotledes tagatiseta laenu ei ole tegelikult laenu otstarve laenuandjale oluline, kuid tervisekulude katmine on osutunud üheks kõige populaarsemaks valdkonnaks. Kui räägime alljärgnevalt lähemalt terviselaenust kui sellisest, siis mõtleme aga tavalist tagatiseta väikelaenu.\nRaviarvete tasumiseks võidakse võtta ka kiirlaenu, kuna ka sellel laenul pole tagatist ega konkreetset sihtotstarvet, kuid kuna kiirlaenud on lühikese makseperioodiga, kaldume arvama, et ravikulude eest tasumiseks eelistatakse siiski väikelaenu, mille perioodid on pikemad ning pisut paindlikumad.\nMillised on terviselaenu tingimused?\nTerviselaenu tingimused on täpselt samasugused nagu tavalise väikelaenu omad, seega enim levinult võib näha järgnevate omadustega terviselaenu:\nlaenusumma võib ulatuda ca 5000 euroni, mõnel juhul isegi 7000 euroni;\nlaenul pole tagatise nõuet, st ainus “tagatis” on sinu lubadus laen tagastada, kuid oma vara ei pea laenulepinguga siduma;\nlaenuperiood on tüüpiliselt 5-6 aastat;\nlaenuintress võib, olenevalt laenuandjast, olla 10-15%;\nlaenul on vahel ka mõned lisakulud, nt laenulepingu sõlmimise tasu, mis on enamasti ca 1-2% laenusummast.\nTaoliste tingimustega on näiteks Bigbanki terviselaen – tegemist on ühtlasti laenuandjaga, kelle toodete nimistus ongi spetsiaalne terviselaen. Kui soovid lähemalt uurida Bigbanki antavat terviselaenu, klõpsa allpool olevale nupule.\nVaata siit Bigbanki terviselaenu\nKellele antakse terviselaenu?\nNagu võid juba arvata, on terviselaenu nõuded taotlejale jällegi sellised nagu tavalisel väikelaenul. Siin on kiire ülevaade enim levinud tingimustest, millele vastamist nõutakse enamike krediidiandjate juures:\ntaotleja peab olema vanusevahemikus 20-73, mõnel pool saab laenu ka 18-aastaselt;\ntaotlejal peab olema stabiilne igakuine sissetulek – mõned laenuandjad aktsepteerivad sissetulekuna ka toetuseid, pensionit jms, seega üksnes palgatulu pole tähtis;\nigakuine netosissetulek peaks olema vähemalt 300 eurot, kuid kui igakuiseid kohustusi on juba palju, peaks lähtuma sellest, et olemasolevad kohustused ei tohi moodustada rohkem kui 40% sissetulekust;\nlaenusoovijal ei tohi olla ühtegi aktiivset maksehäiret ega võlgnevusi: laenu saab üksnes siis, kui pole makseprobleeme;\nlaenu saamiseks tuleb esitada oma viimase 6 kuu pangakonto väljavõte.\nLaenu taotlemine on väga lihtne aga kõikides laenupaikades: pead täitma põgusa taotluse, kuhu tuleb märkida oma andmed ning muu lisainfo, näidata tuleb pangakonto väljavõtet ning viimase sammuna tuleb läbida ka isikusamasuse tuvastamine. Kõik see ei võta aga rohkem aega kui mõned minutit ning positiivse laenuotsuse korral laekub ka summa kontole vaid loetud tundide jooksul.\nTerviselaenu eelised ja miinused\nTerviselaenu võtmine või ravikindlustuse kasuks otsustamine on väga personaalne otsus, mis tuleneb 100% sellest, mida sa ise eelistad ning mida ütleb su süda (ja rahakott). Siin on aga põgus ülevaade terviselaenu plussidest ja miinustest, mida võiksid kaaluda.\nSaad tervisemurede jaoks vajaliku rahasumma kätte kiirelt;\nTaotlemine on lihtne ja ei vaja erilist lisadokumentatsiooni;\nEi tule aru anda selle osas, millistele tervisekuludele täpselt raha kulub;\nSa saad vabalt valida arsti ja teenused, mida tarbid;\nTerviselaenu saamiseks ei ole oluline sinu vanus: laenu antakse isegi küpsemas eas laenusoovijatele, samas aga on ravikindlustuse hankimine vanemas eas raskendatud kõrgema riskigrupi tõttu;\nSaad laenu võtta just siis, kui seda vaja on – ei maksa tühja.\nSa ei pruugi laenu saada, kui su krediidivõimekus on madal või kui sul on hiljuti olnud maksehäire, mis tähendab, et sa ei pruugi laenu üldse saada või ei pruugi laenu saada sobival määral – laenu taotlemine võib seega olla raskendatud;\nLaen võib osutuda kallimaks kui ravikindlustuse maksed;\nLaenumaksed võivad olla kurnavad, eriti, kui sinu tervis takistab raha teenimist;\nKindlustusmakseid saab üldiselt igal ajal peatada ja leping lõpetada, laen on aga kohustus, mis tuleb tasuda.\nTerviselaen vs ravikindlustus\nLisaks terviselaenule on võimalik ravikulusid ka finantseerida vabatahtliku ravikindlustusega, mis on mõnevõrra parema kaitsega, kui tavaline ravikindlustus, mille saab Haigekassa kaudu. Küsimus seisneb aga selles: kumb on mõistlikum?\nSee otsus sõltub igaühest endast. Terviselaenul on mitmeid plusse ja miinuseid, mida oleme ülalpool maininud. Ravikindlustusel on peamiselt kaks miinust:\nselle suurus sõltub vanusest: mida vanem taotleja, seda kallim on kindlustus;\nravikindlustust tasutakse põhimõttel: “äkki juhtub kunagi” ehk kindlustusmakseid tehakse hirmus, et ühel päeval on vaja ravikulude eest tasuda. Tõsi, õnnetusi võib juhtuda igasuguseid, kuid võib ka juhtuda, et ravikindlustust ei lähegi kunagi vaja. Terviselaenu võetakse aga siis, kui häda on juba käes.\nTeisest küljest on ka ravikindlustusel omad plussid. Näiteks, ravikindlustus osutub tihtipeale soodsamaks kui laen. Teiseks, ravikindlustuse saamine ei sõltu sinu maksekäitumisest, seega võib kindlustuse saada ka inimene, kellel on maksehäireid, kuid muidu rahaline seis taastunud ja võimalik tasuda kindlustusmakseid.\nNagu näed on mõlemal teenusel omad head ja vead. Lõppude lõpuks sõltub otsus sinust. Kui oled aga tervisega hädas, raha napib ja kindlustus murega ei aita, võib terviselaen olla hea abivahend.\nViimati uuendatud: juuli 8, 2018


Esipaneelid välisviimistlus kodu: sordid ja 80 praktilisi lahendusi stiilne välisilme\nKodu » Remont » esipaneelid välisviimistlus kodu: sordid ja 80 praktilisi lahendusi stiilne välisilme\nTänu oma omadustele ja laiema esipaneelid on saanud palju populaarsust\nSee on juba teada, et paljud esipaneelid välisilme kaunistamiseks kodudesse ja majad . Mitte kõik neist leida täiuslik viimistlus fassaadide ja välisvalgustus osad erinevate struktuuride ja kõik, sest teadmised neist on üsna killustatud, ei tellitud, ja mõnel juhul kriitiliselt puudulik. Seepärast, et kompenseerida teabe, soovitame sukelduda lugemine materjali.\nStiilne ja kaasaegne fassaadi maamajas\nBright paneel muudab teie välisilme vastupandamatu\nEsipaneelid tagada, et Sinu kodu on mitte ainult ilus, vaid ka sooja\nPaigaldades fassaadide kasutanud lõppfaasis dekoratiivsed viimistlusmaterjalid rajatisi. Mõnes mõttes on isegi parem kui tehnoloogia, kuna see protsess võib pidurdada määramata ajaks, samuti seda kasutada isegi aktiivse toimimise hooned. Aga mitte ainult mugavuse need materjalid kaunistamiseks on nende eelis. Nende peamine eelis mitmekülgsus, mis tähendab täiendavat hoonete kaitse peamiselt niiskuse, külma ja tuule eest. Mõnede teostuste kohaselt kasutatav materjal võimaldab täiendavaid heliisolatsiooni. Aga esimesed asjad kõigepealt, ja jätkake klassifikatsioon.\nEsipaneelid välisilme kodukaunistamise: kaunistusega\nLumivalge maamajas klassikalise stiili\nEhitus turgudel, hüpermarketid ja DIY kauplustes pakkuda väga muljetavaldav valik ostjale. Et neid osta, siis tuleb üsna natuke aega, kuid nende hind palju võib olla heidutav, sest see on väga kõrge suuremahulised ostud.\nKombinatsioon paneelid eri tüüpi ja tekstuurid aitab saavutada originaalsus disaini oma välisilme\nSee kehtib eriti paneele, mis põhinevad looduslikke materjale, nagu puit. Aga tehismaterjalid saab valida ja odavamaid võimalusi. Siiski, valikukriteeriumid ei lõpe. Mudelid erinevate tootjate erinevad keerukuse disain, sellest, mida on võimalik lihtsustada või vastupidi keeruline paigaldada. Seetõttu on vaja kaaluda üksikasjalikumalt ja erinevaid variante ja põhiklassifikaator, et mitte teha viga valimisel.\nJaapani esipaneelid erinevad tekstuurid imitatsioon\nNagu paljud teised tooted riigis, mis on esimene kohtuda päike, Jaapani esipaneelid välisilme kodukaunistamise on ühed parimad. Neil on mitmeid positiivseid omadusi, mis võimaldab tuua esile esipaneelil. Peamine eelis on see, et nad on keskkonnasõbralik ja mittepõlev. Nende suurused on standardiseeritud, mis lihtsustab koostetoimingute miinimumini, mis välistavad sobivuse. Pikkus 3 meetrit ja laius - 3 või 5 cm, sõltuvalt liigist. Paksus sõltub ka mudelist ja on vahemikus 14-21 mm. Kinnitamine sama tüüpi kõikide mudelite, mis võimaldab neil vahetada ilma igasuguste probleemideta, isegi kui teie mudelit ei ole müügiks. Omapära Nende liikide et nad pakuvad heli ja heliisolatsiooni vastuvõetaval tasemel, erinevad tuleohutuse, vastupidavus ja muud keskkonnategurid, sealhulgas põletada päikese käes ja liigne niiskus. Paljud ka esile nende kerge kaal, mis vähendab koormust vundament, kasutusmugavus.\nLoe lähemalt: 24 ideed kardinad sisemuses: praegused suundumused ja valiku eeskirjad\nHarmooniline kombinatsioon paneelid erinevate tekstuur disain fassaad\nJaapani paneeli all müüritis\nKuid need paneelid on ideaalne ka ei saa nime. On funktsioonide tehnoloogia, mis on vajalik, et võtta arvesse. Üks neist - vajadust paigaldamine fassaadi kastid.\nIlus modulaarne kodus kaasaegses stiilis\nCream värvi disain riik mõis katusekorruse\nSee materjal on üsna populaarne ja paljud inimesed teavad, et ta on. Neile, kes ei ole tuttav, märgime seda: see on pind puidust tekstuur. See annab hoone ja korrektsest disaini vead selle ehituse või need nähtavamaks, kui ei ole paigaldatud. Väärib märkimist, et vooder all kivi sobib võimalusi igas suuruses, sest majad ja suurte taimede või laod. Selle erisoodustused erinevaid värve ja kujundeid, mis on otseselt sõltuvad kasutatavast materjalist. Plating / paigaldus protsess võtab vähemalt aega. Kui me võtame aluseks valdkonnas väike maja, saate seda teha oma kätega vaid päeval, kvaliteetset koolitust.\nPuidust esipaneelid eriti muljetavaldavad\nEfektne kombinatsioon hall ja kollane disain fassaad eramaja\nMis hea esiosa plastikust paneelid välisviimistlus maja, see on asjaolu, et nad on ehk kõige levinum esitatud ehitusmaterjalide turul. Ta on palju eeliseid. Kõige olulisem neist - kaitset atmosfääri nähtusi - tuule ja sademete. ka nemad ei tuhmuma alusel pikajalise ultraviolettkiirgusega ja hästi hakkama hooajalise temperatuuri muutusi. Hindamatu eelise sündinud disainer - lai värvipalett, millest saab mängida lõputult, luues uskumatu kombinatsioone. Lisaks on saadaval erinevates suurustes ja struktuure, mis võivad koosneda mitmest kihist.\nPlastic paneelid simuleeritud müüritise\nAga miinused ta on endiselt olemas. Nad on tehnoloogia, mis hõlmab kasutamist täiendava hüdroisolatsiooni. Nagu ta kasutas Vahapaber või glassine.\nPVC paneelid on väga levinud, mitte ainult seas sisekujunduses, vaid ka fassaadide\nVäike riik maja müügiks Vuorauslauta\nSee materjal on tuntud kui fassaadi vooder. See erineb, et see on sama hästi kasutatud ja väljast ja seest, mis teeb selle ideaalseks viimistlus kütteta ruumid. On külmakindel ja soojust, ei deformeeru. Tema ainus puudus - halb vastupidavus päikesevalguse eest. See kehtib odavamaid võimalusi ilma täiendava lakiga kaetud, mida mõned tootjad ei kasuta.\nMetal paneelid vaadata väga stiilne\nMitte väga ammu sai populaarseks ja metalli esipaneelid välismüra kaunistamiseks maja. Need põhinevad alumiiniumist või tsingitud terasest, mis teeb augustamise tekstuuriga või sile, arvestades soovitud tulemust. Metal on alati kaitsekate, et sellised paneelid vastupidav, veekindel ja sõltuvalt katte kvaliteedi ja teise tulekindel.\nKatuse kandid metallpaneelid\nRaskused paigaldus ja suur kaal - peamisi puudusi metallpaneelid\nPeamiseks puuduseks tsingitud paneelid - märkimisväärne koormus vundamendile, nii et see on parem asendada alumiiniumi, kuid hind on sel juhul suur. Aga vastutasuks seda saavad lisakasu stabiilsuse korduva külmumise eest. Ka paljude see väljakutse ühendada selliseid paneele, sest need kujundused nõuavad konkreetsete tarnete ja tööriistu.\nLoe lähemalt: tehes ruumi pulmi (90 fotoidey): trendid ja näpunäited valides stiili, värvi ja dekoori\nSandwich paneeli aitab soojenemist koju\nSee valik võib pidada täiuslik nahk on kui teil on vaja mitte ainult kaitsta hoone vihma, vaid ka madalatel temperatuuridel ajal sügis-talvisel perioodil. Nende disain on keerulisem ja kõrgem hind, sest üks kihtidest - kiht lahtiselt isolatsioon. Sisemine ja välimine osa selliseid naha oleks raamitud. Lisaks võivad täiendavalt sisaldada veeauru läbilaskva kihiga.\nMagnificent hele maja kaasaegses stiilis\nLisaks isolatsioonipaneelide anda sellise materiaalse heliisolatsiooni ja isegi müra vähendamise. Kinnita neid lihtsalt, ilma erilist ettevalmistust seinad, mis on ka vaieldamatu eelis. Enamik võimalusi turul, on pikk kasutusiga, keskkonna- ja tuleohutus.\nPaigaldamine kihiliste keldris\nSamal ajal on mitmed olulised puudused, mis sisaldavad kahju kopsu etapis paigaldamist ja enne seda, samuti probleeme soojusisolatsioon karmi keskkonda äärmise põhja.\nEcopan paneel aitab ehitada oma daamid väga lühikese aja jooksul\nStorey eramaja koos lamekatuse\nErinevalt kihiliste ECOPAN ise on isolaator. See põhineb kasutatakse polüstüreeni - keemiline aine, millel on palju eeliseid, sealhulgas madala hinnaga. Teine pluss - kerge suurte maht. See mängib olulist rolli, kui see on oluline hoida surve maapinnale ümber hoone ja seina. Tuleohutus on ka kõrgel tasemel, sest materjal hoiab tulekahju tund. Ainsaks puuduseks - vajadus täiendava viimistlus paneelid.\nFassaad kaunistatud keraamiliste plaatide tundub väga kena\nViimistlus maamajas all müüritis\nTeine huvitav võimalus - komposiitmaterjalist, mille peamine komponent on klinkri plaadid. See ei ole üksnes kaunistamiseks, kuid kaitsva materjali hästi toime tulla hooajalise temperatuuri muutusi. Selline kaitse on täiendavalt vallandas välimus hallituse , kuid selle maksumus on palju kõrgem kui sama plastelemente.\nPaigaldamine keraamiliste plaatide saab teha oma kätega\nÜks kaasaegseid materjale on tsementkiudplaadile fassaadi paneelid välisilme kaunistamiseks maja. Nad on loodud kasutades spetsiaalset tehnoloogiat, mille puhul kasutatakse tsemendi ja tsellulooskiudkangas. Komposiitmaterjalid saadud, on moodustatud kõrvalteele või plaatidele. Nad on sageli tekstuuriga luua eriefekte, et simuleerida teatud pinnale. Ka paneelil tootma värvitud polümeeri soovitud tulemuse saavutamiseks.\nTsementkiudplaadile paneel - kaasaegne materjal, mida kasutatakse fassaadide\nEsipaneeli mark mittemidagiütlev majad suurejooneline hoone\nKäe saab klient valguses, tulekindel ja vastupidav, atraktiivne ja lihtne paigaldada. Täiendab seda kõike hea heliisolatsioon ja keskkonnaohutuse.\nWall decor all müüritis tundub väga huvitav\nValikud on palju dekoratiivsed paneelid, ja valida parim vaade neist on lihtne. On vaja ainult otsustada, millist tekstuuri jäljendavad väljas dekoori. See võib olla:\nEsipaneelid simuleeritud tellistest\nRõngastamine, stiliseeritud telliskivi, võimaldavad näha ehitamiseks täiesti erinevad. Oma abi, võite pöörduda ka vana puumaja tellistest hoone. Aga enne te kavatsete osta ehitusmaterjalide, on vaja hinnata nende rahalised võimalused, t. Et. Maksumus sellise Esikülje kõrge. Lisakulud tuleb kavandada makse meistrid. Siiski on palju odavam ja kiirem kui kogu maja obkladyvat tellistest. Lisaks selline dekoratiivne viimistlus fassaadi saab teha iga ilmaga, ja see on rakendatav nii kodudes ja garaažid ja aiad .\nIlus kombinatsioon puidust paneelid ja paneelid müüritis\nLoe lähemalt: 12 vihjeid paigutus aknalaual, countertop köögis\nMida kõrgem hind paneelid, selgem nad edasi tekstuuri materjali\nKui kasutate näiteks paneelid saab salvestada ka oluliselt radiaatori, sest seal on variant ehitamiseks moodulid sisaldab juba isolatsioon - polüstüreeni.\nImitatsioon müüritise disain fassaad eramaja\nStorey maamajas valge kivi trimmi\nKui tellistest ei sobi üldise stiili ruumi, võite valida teise variandi dekoratiivsed viimistlus - rock. Nagu eelmises versioonis, nagu paneelid on oluliseks puuduseks. Nende paigaldamine nõuab erivarustust ja liimid, kuumutatakse protsessi.\nKauni välisilme ei lõpe rõõmu oma silmad ja hämmastama möödujad\nNõuanne! Teine omadus see kate on hinna sees. Tõenäolisi simuleeritud tekstuuri, seda kallim materjal. Seetõttu võib võtta odavat võimalust, ja siis seda muuta, kasutades mõningaid trikke - toonimine ja toonimine kattega.\nLõpeta keldris paneelidega imitatsioon kivid\nEt luua alus imitatsioon ei kasuta lihtne fassaad paneelid ja eriline. Nad on valmistatud teiste, niiskuskindel materjalide ja neil on veidi erinev paigaldamiseks meetodit, mis hõlmab täiendava soojusisolatsiooni ja veekindluse. See on põhjus, miks see on paigutatud ainult null kraadi.\nEt korrusel on parem kasutada spetsiaalseid plaate, niiskuskindel\nTihti on sellised kaunistusena teostuses täiendavalt kaitsta mehaaniliste löökide ja korrosiooni kui see on loodud, et võrdsustab eluaegset teiste ees kasutatavate materjalidega ülejäänud osad seinad.\nAhju aitab rõhutada tekstuuri oma paneelid\nLõpuks väärib märkimist mõned tootjad, kes on juba omandanud maine seas sagedased kliendid - ettevõtted töövõttu fassaadi ja hoonete soojustamine.\nEttevõte toodab paneelid Khol kiht põhineb polümeermaterjalide, et nende tooted on erinev kaal kujunduse ja suhteliselt odav.\nSaksa firma Docke-R toodab toote kõrgema klassi, nii et nende hind on palju suurem.\nHubane väike maja, kaunistatud halli varjundit\nValides fassaadi paneelid on parem eelistada tuntud tootjate\nFineBer ettevõte on spetsialiseerunud mitmed teised tooted. Nad ei põhine mitte kasutada plastikust ja PVC, ning rakendada neid sagedamini kork, mis eeldab suuremat kaitset. Kuid keegi keelab neid kasutada kõigil seinapinnad. Aga kas on olemas kulude palju suurem kui keskmine? See ettevõte on konkurentide toodavad sarnaseid tooteid, - Alfa-profiili. Tema tooted on paigutatud see sobivaks kõigis ilmastikutingimustes.\nNailite International - viimane, kuid ainult nimekirja, tootja. Ta on üks esimesi, kes hakkas tootma sarnast fassaadi kaunistamiseks. Seega, kui te ei traditionalist, saate valida täpselt seda.\n<< padjad istub toolil: kõik üksikasjad valides ideaalne ortopeedilised padjad ja dekoratiivsed stuudio Smilow Design toodab kogumik lambid 1950 >>