Kristi Malmberg • 4. detsember 2012 kell 5:36\nTäna Tallinnas toimuval vastutustundliku ettevõtluse indeksi seminaril allkirjastavad 18 ettevõtte juhid uue vastutustundliku ettevõtluse edendamisele suunatud võrgustiku loomise kokkuleppe.\nAsutajaliikmete seas on nii tuntud suurfirmasid kui ka mitmeid mikroettevõtteid.\nVastutustundliku Ettevõtluse Foorumi juurde koonduvad ettevõtted võtavad endale eesmärgiks teema edendamise Eestis, mis muuhulgas tähendab ka koostöös poliitikakujundajate, avaliku sektori, meedia, haridusasutuste ja vabaühendustega. Eesti võrgustikule on eeskujuks pea kõigis Euroopa riikides juba toimivad samasugused ühendused.\nAsutajaliikmed on BaltCap, Coca-Cola HBC Eesti, Eesti Energia, Põltsamaa Felix, Humana Sorteerimiskeskus, Manpower, Tanel Melk & Partners Law Firm, Riigi Kinnisvara, Saku Õlletehase, SEB Pank, Soomaa.com, Swedbank, Tallinna Vesi, Terve Eesti Sihtasutus, Toyota Baltic, Villapai, DHL Estonia ning Viru Keemia Grupp.\nAllkirjastamine toimub iga-aastase vastutustundliku ettevõtluse indeksi seminari raames, kus 34 ettevõttele antakse ka vastutustundliku ettevõtluse kvaliteedimärgist. Äripäeva tabelina juba 5. korda ilmunud indeks aitab ettevõtetel hinnata oma sotsiaalset ja keskkondlikku mõju ning leida parendusvõimalusi.


11/08/2015 - Saarte Hääl\nHomses, 12. augusti Saarte Hääles!\n* Kesselaiul läheb sadama laiendamiseks * Debora Vaarandi kuju väikevorm on valmis * Purunenud rehvide müsteerium Kuressaare * Volare muudeti ohutuks!\nAuriga ringil rammis reka sõiduautot (FOTOD) (8)\nTäna hommikul kella üheksa ja kümne vahel toimus liiklusõnnetus, kus Kuivastu poolt tulnud veok Scania sõitis tagant otsa sõiduautole Ford Escort. Loe lähemalt homsest Saarte Häälest. Fotod: Tambet Allik […]\nVähendamaks Aafrika seakatku leviku tõenäosust Saaremaale pandi eilsel põllumeeste, jahimeeste ja veterinaarameti esindajate kohtumisel maavanemaga kirja võimalikud meetmed, mis sellele kaasa aitaksid. Maavanem Kaido Kaasiku sõnul peeti kohtumisel oluliseks taastada […]\nChris Normani “spassiibo“ tegi publikule palju nalja (15)\nKuressaare lossihoovi laupäeval puupüsti rahvast täis toonud rokilegend Chris Norman ütles publikule kaasaelamise eest naljaviluks vene keeli aitäh. Publiku rõõmurõkete saatel tõdes staar, et ta teab küll tegelikult, et tegemist […]\nTaastatav häärber saab välimuse fotode järgi (3)\nKuressaares lossipargi ääres Allee tänav 1 asuv endisest polikliinikuhoonest ja ajaloolisest Kaitseliidu Kodust saab korterelamu. Pigem hoone algusaastatele omase õhulise ja pitsilise ilme annab paarkümmend aastat oma aega oodanud majale […]\nSaaremaa merispordi seltsi noor purjetaja Marie Pihlas võitis Austrias St. Gilgenis Wolfgangsee järvel toimunud Zoom8-klassi maailmameistrivõistlustel hõbemedali. “Ise olen tulemusega üsna rahul, kuigi eksimusi oli,” kinnitas Pihlas, lisades, et hõbemedal […]\nPerseiide otsi kolmapäeval Perseuse tähtkujust\nAlanud nädalal on selge ilma korral kõigil huvilistel taas kord võimalik jälgida perseiidide sadu. Eesti tuntuima astrofotograafi, Selgase külas observatooriumi omava Raivo Heina sõnul näeb igas kuus taevas teisigi meteoorivoole, […]\nRäim ja Lauk EM-il paremate hulka ei jõudnud\nTartus sõidetud jalgratta maanteesõidu noorsoo ja juunioride Euroopa meistrivõistlustel sai Mihkel Räim U23 meeste 161-kilomeetrises grupisõidus 51. koha, kuid aitas Martin Laasi parima eestlasena kuuendaks. “Minu lootused olid rajatud sellele, […]\nVASTULAUSE: “KEH paneb muretsema” ja “Linn kutsub KEH-i vaibale” (3)\nVastulause ajalehe Saarte Hääl artiklites “KEH paneb muretsema” ja “Linn kutsub KEH-i vaibale” avaldatud informatsioonile. 17.07 avaldati ajalehes Saarte Hääl artikkel “KEH paneb muretsema” (autor Tõnu Veldre), milles väljendasite väidetavate […]\nJÄÄR Kaldud täna käituma üsnagi anarhistlikult ja muutud närviliseks, kui keegi sind kamandada püüab. SÕNN Tunned täna arvatavasti soovi üksi olla. Väldid kõikvõimalikku suhtlust, mis ootab sinult aktiivset osavõttu. KAKSIKUD […]\nMaakonna vollekullad jagatud\nTänavu mitmete tippmängijateta toimunud meeste rannavõrkpalli maakonna meistrivõistlused võitsid esimest korda koos mänginud Rain Annuste ja Cris-Karlis Lepp. Naistest võitsid õed Nette ja Eliisa Peit. Kuue paariga turniiri meeste esimeses […]\nArvan, et kõigile on selge: väinatammi avasid on vaja! Seisev vesi läheb roiskuma. Sama on ka seisva mõttega. Kui mitme tuhande allkirjaandnu hulgas pole juhti, kes asja edasi viiks, ei […]\nMerepäevadel üle 10 000 külastaja (4)\nKuressaare 19. merepäevade projektijuhi Mati Talvistu sõnul külastas tänavusi merepäevi esialgsel hinnangul 10 000–12 000 inimest. “Täpsemat arvu on praegu veel vara öelda,” tõdes Talvistu. “Viimastel aastatel on külastajaid ikka […]\nKuivastu–Virtsu liinile tuli parvlaev Hiiumaa (1)\nVäinamere parvlaevaliinidel toimus eile laevade vahetus. Saaremaa sõitis tööle Saksamaale, Saaremaa Laevakompanii (SLK) uue projekti raames Elbe jõel 20. augustil avatavale Cuxhaveni–Brunsbütteli liinile. Muhumaa sõitis pärast ümberehitust Leedus Klaipeda laevatehases […]\nVabaerakonna esinduskogu juhib Saaremaa mees (2)\nMöödunud nädalavahetusel Lõuna-Tartumaal koos olnud Eesti Vabaerakonna üldkoosolekul otsustati luua erakonna esinduskogu, mille esimeseks esimeheks valiti OÜ Merinvest asutaja ja ettevõtte nõukogu praegune esimees Enn Meri. “Erakonna struktuuris on esinduskogu midagi […]\nÄrge minu lapsele küll kommi andke! (14)\nSuvised kogupereüritused on täies hoos ning ikka ja jälle kohtame seal karvaseid tegelasi, maskotte, kes käivad ringi komme täis korviga ja pakuvad sealt maiust. Kindlasti teeb see paljud lapsed rõõmsaks, […]\nÕed Mägid Eesti vollepronksid\nTõrvas toimunud naiste rannavõrkpalli Eesti meistrivõistlustel võitsid Kadi ja Kaia Mägi pronksmedali. U20 poiste mängudelt tulid saarlastele aga kuld- ja pronksmedal. “Oleme tulemusega väga-väga rahul!” tunnistas Kadi Mägi. “Turniirile minnes […]\nLinn kurjustab krundiomanikuga (2)\nKuressaare linnavalitsus saatis firmale Tarbus Kinnisvara OÜ korduva märgukirja seoses heakorrastamata kinnistuga Kuressaares Pihtla tee 20. Kinnistul vedelevad autokummid, ehitusjäätmed ja eterniit. Krundil olev kasutuseta hoone on täis prügi, varisemisohtlik […]\nPargi mänguväljak võtab ilmet (1)\nKuressaare lossiparki, kohviku Zurra-Murra kõrvale plaanib Kuressaare linnavalitsus rajada lastele uue mänguväljaku. Samas paigas on ka praegu mõned amortiseerunud atraktsioonid, mis uue mänguväljaku ehitamise käigus ära koristatakse. Vastavalt projektile paigaldatakse […]\nEsimesel sauna-maratonil 90 osalejat\nLaupäeval toimunud Saaremaa esimesel saunamaratonil startis 23 võistkonda 90 võistlejaga. Ülesandeks sõita mootorsõidukil läbi 15 sauna ja viibida neist igaühes vähemalt kolm minutit. Mändjalas alguse ja lõpu saanud võistluse kaugeimad […]


SANDRA BULLOCK JA POISS-SÕBER BRYAN ON ABIELULE AVATUD - PAARID\nSandra Bullock ja poiss-sõber Bryan Randall on abielule täiesti avatud, kuid tunnevad, et pole mingit survet\nSandra Bullock ei pea kahtlema, kas ta tõesti armastab oma kauaaegset poiss-sõpra, Bryan Randall , seega pole üllatav, et ta on tulevikus abiellumiseks täiesti avatud. Õnneks Ettepanek näitlejanna ja elukutseline fotograaf ei tunne vahekäigus kõndimist «kummalgi poolel mingit survet».\n«[See on pigem tunnustus, et neil on õnne üksteise olemasolu üle ja et õnne tagamiseks pole vaja paberitükki ega formaalsust,» rääkis üks allikas. Us Weekly novembri lõpus, märkides Sandra, 56, on «sõpradele rääkinud, kuidas ta tahaks seda ametit ühel päeval muuta».\nuue 50-naelase pangatähtede väljalaskekuupäev\n54-aastane Bryan arvab samuti, et sõlme sidumine «oleks lahe asi,» lisas siseringi esindaja. Los Angeleses asuv fotoajakirjanik usub siiski, et nende pulmapidu oleks põnev samm nende suhetes, aga ka «ka lastele». Sandra ja Bryan jagavad teda lapsendatud lapsed , tema Louis , 10 ja tütar Laila , 8, samal ajal kui Bryan on ka tema tütre Skylari isa eelmisest suhtest.\nAkadeemia auhinna võitja ja tema nägus kaunitar kaaluvad veel abielu osas oma võimalusi, kuid nad juba teavad, et sooviksid hoida oma tseremooniat võimalikult vähese tähtsusega. «See on tõenäoliselt intiimne suhe,» selgitas allikas. «Ei midagi liiga prisket ega uhket, vaid paar tosinat oma lähimat sõpra ja perekonda pulmas Californias või Texase järve ääres.»\nLubaduste vahetamine pole ainus asi, mis Sandra ja Bryani meelest tuleb, siseringi inimene. Sest Preili kongeniaalsus alum arvab, et Oregoni põliselanik on igas mõttes «kasuisa», ta ei ole oma pere laiendamise idee vastu.\n«Nad on avatud rohkemate laste saamisele ... [aga] see pole nende päevakorras esikohal ja keskpunktis,» jagas allikas. «Asjad on piisavalt hõivatud sellega, mis neil on. Nende tulevik on uskumatult positiivne ja põnev ning Sandra peab ikka vahel näpistama, et kontrollida, kas see on tõeline, mitte muinasjutt, mida ta unes unistab. »\nEnne tema romantilisi suhteid Bryaniga tegi Gravitatsioon näitlejanna kõndis mööda vahekäiku tema endine abikaasa , Jesse James , 2005. Sandra ja Outlaw Garage täht jagunes viis aastat hiljem pärast seda, kui Jesse avanes, et petab teda mitme naisega. Nende lahutus vormistati 2010. aasta juunis.\n50 soodsama hinnaga restoranid minu lähedal\nVaadake kõiki haruldasi fotosid Sandra Bullockist ja tema 2 lapsest Louisist ja Lailast\nKuigi Sandral oli lahutuse pärast süda murtud, on ta tänulik, et leidis Bryaniga «vaikse» ja «õnneliku elu». « Nad on parimad sõbrad ja partnerid , »Rääkis üks siseringi esindaja Lähemalt iganädalaselt augustis 2020. «The lapsed peavad Bryanit oma isaks ja ta kutsub neid oma lasteks. Nad on väike õnnelik pere. »\nkatie couric hamptonsi maja\nmis juhtus gene simmonsiga\nmitu viilu pitsamaja keskmises\nCatherine zeta jonesi ja michael douglase lapsed


In memoriam: Vahur Tõnissoo - Eesti Maaülikool\nPühapäeval (17.01.2021) lahkus meie hulgast ootamatult Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse liige ja Eesti Maaülikooli aasta vilistlane Vahur Tõnissoo.\nVahur Tõnissoo lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise alal 1987. aastal. Tema õpingud jätkusid Rootsi Majandusjuhtide Instituudis ja Tartu Ülikoolis ärijuhtimise alal, millele lisandus arvukalt täiendkoolitusi. Oma töömeheteed alustas Vahur aga kodukohale lähedases Kehtna põllumajanduskoolis masinaõpetajana, kuhu lisandusid täiendõppe ja põllumajanduse eriala metoodiku ülesanded. Alates 1995. aastast töötas ta lüpsitehnoloogia ettevõttes DeLaval ning üle 10 aasta oli ta ettevõtte juhatuse liige. Toona oli Vahur sõna otseses mõttes Eesti piimatootmise kaasajastamise eesliinil. Selle töö mõjust on kvaliteetse kodumaise piima näol osa saanud kõik meie tarbijad. Põllumeeste ühistegevusega algas Vahuri lähem kokkupuude aastal 2011, mil temast sai kolmeks aastaks keskühistu Farm In juht. Ühistegevuse edendamine oli tema oluline eesmärk ka töötades põllumeeste esindusorganisatsioonis.\nVahur oli laia silmaringi ja sügava kultuurihuviga. Reisikirg viis teda laia maailma rändama. Tänu tema siirale huvile ühiskonnas toimuva vastu sündis vabatahtliku tegevuse tulemusena rahvaharidusprojekt Külaülikool. Ühtlasi oli ta kodanikuliikumise Avalikult Rail Balticust asutajaliige. Külaülikooli eestvedamise eest pälvis ta nii Kehtna valla haridusteo kui ka Raplamaa aasta õpiteo tunnustuse. 2013. aastal tunnustati tema tegevust kodanikuühiskonna missiooniinimese tiitliga. Vahur oli omamoodi sillaks maaülikooli ja selle vilistaste vahel, õhutades isikliku eeskujuga kolleege suuremale koostööle oma alma materiga. Tunnustamaks Vahuri märkimisväärset panust koduülikooli heaks omistati talle 2018. aastal Eesti Maaülikooli aasta vilistlase aunimetus.\nVahur seisis alati sirgeselgselt ja kogu südamega Eesti põllumeeste huvide eest. Tema tegevuspõhimõtted võisid esmapilgul tunduda tavatud, kuid ta võitles täie pühendumusega selle eest, et kodumaiste toidutootjate elu läheks paremaks. Vahuri suur soov oli see, et Eesti põllumeeste ühistud muutuksid tugevamaks ja ühistegevus Eestis saaks kindlalt jalad alla. Ühtlasi lõi Vahur sildu põllumeeste ja teiste ühiskonna liikmete vahel.\nVahuri lahkumine on Eesti põllumajanduse jaoks suur kaotus, kuid loodame, et Vahuri juhtlause "Koos töötamisest koostööni!" juurdub üha enam meie igapäevaellu.\nVahur Tõnissoo oli Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse liige 2017. aastast, vastutades põllumajanduse valdkonna eest. Aastatel 2015–2017 töötas ta Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimehena ning oli üks keskliidu ja koja liitumise eestvedajaid. Maaülikooli vilistlaskogu kinnitusel hoidis Tõnissoo läbi aastakümnete nii erasektoris kui põllumeeste esindusorganisatsiooni juhina sidet oma koduülikooliga. Koostöö ülikooliga oli mitmetahuline, alates konverentside korraldamisest, ühistegevuse soodustamise kuni põllumajanduserialade populariseerimiseni. Tema sõnum, mis jäi sageli ühiseid koosviibimisi lõpetama, oli "koos töötamisest koostööni". See sõnum jääb meid saatma ning innustama ka tulevikus.\nMälestame oma head kolleegi ja sõpra. Vahurit jäävad leinama abikaasa, kolm last ja lapselapsed. Sügav kaastunne kõikidele lähedastele!\nEESTI MAAÜLIKOOLI VILISTLASKOGU


Uue liikme tutvustus. - Leht 3 - Matkafoorum.net - foorum matka ja loodusesõpradele\nPostitus Postitas Tarmo » 06 Mär 2013, 01:28\nNimeks Tarmo sündinud ja kasvanud Tartus.\nSünniaasta 1970 (aga näen noorem välja)\nNüüd juba pea 14 aastat elan ja töötan Rakveres.\nPeres 3 last : poeg 11 aastat, tütar 2 aastat ja poeg 10 päeva vana.\nMatkamisega olen väikestviisi tegelenud juba alates väga varajasest noorusest.\nTihe matkaja just pole - môned korrad aastas tuleb ikka ette, olen rohkem selline looduses liikuja. Huviks loodusfotograafia - pilte näeb siin : http://lennuki.planet.ee" onclick="window.open(this.href);return false;\nKodulehel on ka eraldi reisipiltide alajaotus: http://lennuki.planet.ee/?cat=9" onclick="window.open(this.href);return false;\n(eks reise ole rohkemgi olnud, aga kôigist pole niipalju pilte)\nMuudele hobidele lisaks meeldib elektrilisi ja mitteelektrilisi asju ehitad.\nFoorumi leidsin, kui kirjutasin google otsingusse "talvel matkamine"\nViimati muutis Tarmo, 06 Mär 2013, 21:49, muudetud 1 kord kokku.\nPostitus Postitas tripp » 06 Mär 2013, 15:57\nNimi: Kaur Virunurm\nLinnalaps - sündisin, kasvasin ja elan Tallinnas.\nÕppisin Tartus füüsikat / astronoomiat, töötan aga arvutinohikuna.\nOn pere, kolm last.\nMatkanud olen põhiliselt välismaal ja enamasti mägedes. Rattamatkad Balkanil, suusamatkad Norras, Rootsis, Hibiinides. Tõsisematest mägedest olen käinud Mt Blancil (tipus), Elbrusel (sadulani) ja kahel lihtsal matkal Nepaali Himaalajas. Lisaks hea hulk madalamaid mägesid nii Euroopas kui väljaspool.\nEestis olen matkanud häbiväärselt vähe. ELF-i ja Roheliste rattaretked, paar kanuumatka, mõni paaripäevane jalutuskäik - ongi kõik.\nVanad matkapäevikud ja pildid:\nhttp://dot.spam.ee/~kaur/matkad.html" onclick="window.open(this.href);return false;\nhttp://kurinurm.blogspot.com/" onclick="window.open(this.href);return false;\nLoodan edaspidi just Eestis ja lähiümbruses rohkem ringi käia.\nSuvel aga jälle päris mägedesse!\nViimati muutis tripp, 07 Mär 2013, 04:14, muudetud 1 kord kokku.\nPostitus Postitas margusl » 06 Mär 2013, 21:30\nMaapoiss, hetkel on argipäevaseks areaaliks Tallinn oma ümbrusega, palgatöö ning tubased hobid mööduvad suuresti monitorivalgel.\nSuusalohistamised, o-jooksud, rogainid, aerutamised ja muud sebimised ampsavad ajaliselt vast matkadest rohkem, aga mõned kodumaised ja piiritagused käigud olen püüdnud aastasse ikka mahutada, piiritagustest on mõni aasta viimase ~7 jooksul küll ka puhtaks jäänud. Lühemaid retki tilgub pea iseenesest ka sekka.\nKui elamist kaasas tassin, liigun ühtviisi heal meelel nii omal jalal kui süsta või suusaga, harvem rattal. Retkede rosinaiks on uisul tehtu. Kiiksudeks on soolo- ja duuokäikude lembus, sihtkohtadest olen kinni jäänud polaarjoonetagusesse Skandinaaviasse, senistest matkareisidest jääb joonest lõunasse vaid Island.\nAjaveebiks on http://klade.iruut.eu/" onclick="window.open(this.href);return false; ' palju pidada, aga suvalistel hetkedel, näiteks aasta või paari tagant, on sinna ka sisu lisatud, tehnilise jampsi kõrvale ka mõnest käigust-tegemisest.\nPostitus Postitas Kivisisalik » 09 Mär 2013, 18:34\n40+ naissoost kolme lapsega wannabe matkahuviline pealinnast. Wannabe-värgiga on natuke kehvasti, endale tundub et viimasel ajal pigem "wannawas" sest põlv on niru ja ei kannata suuremat ronimist ja seljakoti tassimist. Kui kraami kaasas kandma ei pea ja plats on lapik nagu Eesti siis pole pikad jalgsimatkad õnneks probleem.\nPostitus Postitas Earthbeat » 18 Apr 2013, 18:00\nMina olen Enn\nSündisin 1976 aastal Raplas. Moskva olümpiaks koliti mind Tallinnasse Meriväljale mis tol ajal oli veel suhteliselt looduskaunis ja rahulik. Suved möödusid meres ja talved lumes. Käisin Viimsi koolis kus meie bioloogia õpetaja meile varakult selgeks tegi, et inimene=loodus. 86 või 87 aastal sai koolis hoo sisse Loodusesõprade klubi... enamuse ajast veetsid klubiliikmed kooli uhkes talveaias palme ja kaktusi silitades kuid vähemalt korra semestris toimus ka põhjalik väljasõit loodusse... Praeguse Looduse Omnibussi sarnased üritused. Mingi aasta sai mingil seletamatul põhjusel isegi rongiga Leningradis käidud Kui esimene roheliste rattaretk välja kuulutati oli vaja loomulikult kohal olla... algaastail oli päris lahe... "Kuidas elad pärnumaa" jäi viimaseks.\nLisaks on armas ka meri. Purjetamine... Viimasel ajal kül väga soiku jäänud armastus. Vahel kui mõnda veesõiduvahendit vedelemas märkan istun ikka siise ja teen tiiru.\nMeeldivad igasugused kaartid... Atlased (Mingi saksakeelne... selline väike pruunide kaante ja poliitiliste kaartidega ja suur sinine kõvade riidest kaantega) olid väiksena vist mu lemmik raamatud ENE kaartiraamat mis hiljem tuli tundus kuidagi möku.\nMatkama... tegelikult kül kämpima hakkasin kuskil 93-94 aastal seda kuni senini. Reisida meeldib. Tõsiselt matkama pole veel jõudnud. Kõik on piirdunud paaripäevaste looduses viibimistega. Nii merel, jõel järvel kui niisama metsas. On tulnud ette ka automatku igalpool euroopas.\nSuurimaks kireks on siiski mäed (mitte suure ega väikesed... sellised keskmised Alpid sobivad väga hästi), rabad ja ... äike Aäikeselaps olen\nSöök ja selle valmistamine...mmmm\nFoorumi avastasin kui asusin planeerima meie suure matkatee läbimist. Väga hea.\nTahaks rohkem naturaalset matka aga sõbrad tuttavad eelistavad mugavamalt looduses aega veeta...\nLahe oleks tutvuda inimestega kellega matkama minna.\nLiitunud: 28 Apr 2013, 21:36\nVõta ühendust Nobody\nPostitus Postitas Nobody » 29 Apr 2013, 19:35\nmina olen Asko ja vanust 26 ja pisut kuid peale. Kirg looduse vastu tuli väikesest põnnist peale, kui isaga käisime telkimas rabades/metsades ja korraga kuni 2 nädalat eri paigus. Sain juba tollal aru, et mulle istub õhtune magus uni õues, lõkketoit, liikumine looduses ja elu maal, kuigi olen sündinud ja kasvanud linnas.\nSamuti oma mootorratta huvi tõttu olen teinud matkasi ka kahel rattal, mõnus! Viimasel ajal kipun siiski seiklema minema üksi, kuna sõpruskonnal on kiire elu peale tulnud ning ühisest nädalavahetusest looduses on erinevad arusaamad. Olgu selleks kas autoga metsa-võileivad-tagasi või "külm ja igav on, lähme ära". Seetõttu valin aegajalt seiklusi omapäi. Varustus on kesine, kuid tasapisi vajadusest lähtuvalt täiendan.\nLäbi sai käidud ka kaitsevägi, täitsa hea oli, sai lugeda ja sporti teha. Kahjuks seal metsa kui sellist nautida ei olnud aega, ööhäired-õppused-kiirustamine. Kes käinud, see mõistab. Väljaõppe eripära.\nSeetõttu olen viimasel ajal valinud endale põnevaid radasi, teinud rännakuid, söönud, puhanud. Paar aastat tagasi seiklesin seljakotiga 3 nädalat ka ida-euroopas.\nKõike paremat teile, matkalised!\nLiitunud: 14 Juun 2013, 17:27\nAsukoht: Enamjaolt muutumises\nVõta ühendust VictorAlpha\nPostitus Postitas VictorAlpha » 15 Juun 2013, 18:47\nElukoht: Enamasti Tallinn, kuid olen ka pidevalt muutumises.\nAmet: No ütleme, et olen vormikandja.\nEndast räägin lühidalt, kuigi kellegil tekkib küsimusi siis olen alati valmis vastama.\nMatkamisega sain algust tehtud juba 2004.aastal(kui mälu mind ei peta) kui liitusin Noorte Kotkastega, ja kohe oligi metsa minek. Esimeseks matkaks oligi umbes 35 kilomeetrit. Trassil Voose- Aegviidu. Eks see oligi selline kahe ööga matkamine, kusjuures mingit esimest šoki, et väljas vabas looduses magamine jne ei tekkinud kohe sulandusin sisse. Eks NKga sai kõvasti metsas matkamas käidud nii et ei mäletagi enam. Sai edasi mindud Kaitseliitu, ja sealgi metsas käidud, mis sest relvaga koos. , Endalgi läbitud kohustuslik 8-kuuline aktiivne puhkus Kaitseväes. Ajateenistuses ma elasingi ainult metsas põhimõtteliselt oma 8 kuu teenistuses sai umbes kokku oldud 6 kuu metsas. No eriala oli selline. Eks jälle varsti metsa matkama. Uued tuttavad alati kahe käega teretulnud.\nAga kõike parimat ja kohtume metsas!\nKõik on mõtlemises ning peas kinni(Tundmatu autor)\nPostitus Postitas Bls » 01 Aug 2013, 20:20\nJaanika aastast 1982\nametiks arhitekt, enamuse ajast istun arvuti taga.\nMatkakogemusi vähevõitu. Kõige pikem ja raskem matk on olnud umbes nädalane jalgsimatk Karpaatides. Pisemaid matkad on olnud Eestis nii jalgsi, rattaga, kanuu ja kummipaadiga.\nOlen 2 väikese lapse ema, lastega käime praegu vaid looduses telkimas, tulevikus plaanis nendest matkasellid kasvatada ning ka enda füüsilist vormi parandada ja ka mõni raskem mägimatk ette võtta.\nPostitus Postitas viidikas » 13 Aug 2013, 11:00\nNimeks siis Viido. Väljalase 1974. Telkimine ja looduses viibimine meeldinud niikaua, kui mälu tagaspidi võtab. Matkama seljakotiga sai hakatud sel aastal. Meeldivad rabad ja laukad. Pikim matk sai tehtud Oandu-Ikla matkateest Oandult Hiieveskile juuli teises pooles.\nPostitus Postitas Elar19 » 15 Aug 2013, 19:03\nNimi: Elar Einamaa\nLinnalaps: Sündisin Raplas ja elan praugugi Raplas\nKool: Õppin Raikküla Põhikoolis, lähen 8.Klassi.\nOlen 15 aastane poiss kellele on hakkanud meeldimine matkamine.\nHobi on ailnud paar tükki, puuga tegeleda ja metsas olla.\nMu lapsepõlv on olnud raske, ise oli joodik, viskas asju igale poole ja sellest ka mu räägimis puue. Elan rõõmus poiss ja naljakas poiss.\nPole midagi panna juurde.\nPostitus Postitas pritsu » 08 Nov 2013, 12:40\ntervitus hingesugulastele, sain ka selle haiguse (matkamine) nüüd juba 13 a tagsi\nvanasti sai ka jala matkatud , nüüd põhiliselt rattaga ,profiks ennast ei pea aga ühtteist ikka tean.\nPostitus Postitas lermo » 06 Jaan 2014, 11:44\nVanust on ligi 40 ja matkamisega olen tegelenud juba peaaegu 10 aastat, seda küll peamiselt militaar-retkede ja alpinismi vormis. Aga kuna aeg-ajalt viib tee ka niisama metsa, siis nädalavahetusel Paunkülas ühel sellisel retkel juhuslikult Tõnuga kohtudes sai tema soovitusel ka siinseks liikmeks registreeritud\nLiitunud: 27 Veebr 2013, 18:25\nVõta ühendust Mann\nPostitus Postitas Mann » 02 Veebr 2014, 14:29\nTere, kõik see matkapere.\nMina olen Mann. Esimese matkakogemuse sain 18 aastat tagasi, olles ise 13. Esimene matk oli kohe korralik kolmepäevane talimatk. Mingi hetk tegime sõpradega lihtsalt metsas ööbimisi, soojemal ajal telkidega, külmemal ajal ehitasime varjualuse. Kõik suvevaheajad elasin kortermaja taga telgis. Mets oli minu mänguväljak.\nHilisteismelisena jäi matkamine millegipärast tahaplaanile ja nüüd viimased aastad olen selle enda jaoks jälle avastanud. Olen siiski algaja matkaja, seda just varustuse poolest. Hetkel õpin EMÜs loodusturismi.\nPostitus Postitas heiki » 03 Veebr 2014, 17:21\nParas aeg siia sissekanne teha, talvepäeval sai poole sõnaga lubatud ka\nNimi Heiki, elan Tallinnas. Kuna kodu Nõmmel Pääskülas, siis olen lapsepõlvest saadik loodusega õnneks tihedalt kokku puutunud. Puu otsas oli onn, mängimas käisime metsas, pargis, jne. Metsa- ja maatööd, ehitamine, isetegemine meeldivad. Loomad meeldivad ka, koerad ja kõik muud elukad rohkem, kassid natukene vähem. Kasse mitte segi ajada kiisudega\nIgapäevatöö on kontoris, õnneks on sellest suur osa suhtlemist ja organiseerimist, nii et päris päev otsa laua taga istuma ei pea. Seda tasakaalustan koduste ehitustöödega ja matkamisega, viimasel ajal on täitsa konkurents tekkinud\nTõsisemad seljakotiga metsas käimise kogemused sain ajateenistusest, olin Kuperjanovis jalaväekompaniis... üle poole ajast olime vist metsas, sellest pool telgis, pool telkmantli ja lebomatiga kuuse all. Minul läks ajateenistusega hästi, üpris põnevad ja kogemusi andvad 11 kuud veetsin Võrumaa metsades. Matkast muidugi oli asi kaugel, pidevalt oli olukord peal, lõket teha ja väljaspool telki valgust kasutada ei tohtinud, seljakott oli ebamugav ja killuvesti hingavus umbes -1000gr/m²/päevas Samas oli telgis ahju peal kokkamist ja elu timmimist omajagu. Täislaadungis seljakoti, relvastuse ja sõdurisaapaga mitmekümnekilomeetriseid rännakuid ka.\nEsimene aasta peale seda käisin metsas aegajalt jalutamas, sõitsin rattaga jms. Aasta hiljem olid põlved ja pöiavõlvid taastunud ja hakkas vägisi metsa poole kiskuma. Alguses oli vist kv mõjutustest vaja hästi palju km läbida ja kui jalad ei valutanud, polnud õige matk... õnneks läks see kiirelt üle ja nüüd enamasti üle ei pinguta Matk peab olema mõnus, teekonna nautimine on tihti vaata et olulisem, kui sihtpunkti jõudmine. Aegajalt muidugi tuleb hoog peale ja distantsid venivad pikaks. Usaldan oma sisetunnet ja püüan maksimaalselt selle järgi talitada.\nVarustust olen hankinud (mitte muretsenud ) tasapisi ja üldjuhul olen suutnud kehva ostmist vältida ja natukene oodata, välja selgitada, mida mul vaja on ja mida ma tahan ja siis kohe korraliku asja ostnud. Igat grammi ei loe, tähtsam on mugavus ja vastupidavus. Kuna kasvu ja jõudu on omajagu, siis õnneks saan sellist vaatenurka endale lubada. Eriti peale Matrixist hästi istuva koti ostmist, kuna sellega on nii, et selga vinnata on mõnikord kole raske, kuid kui juba kott seljas ja rihmad pingutatud, siis ei saa enam väga arugi, et kandam raske oleks.\nMõnikord pildistan ka. Enamasti on kaamera seljakotis, juhtub nii seda, et see ripub pidevalt käe otsas kui ka seda, et ei võta kotist väljagi. Oleneb, kuidas tunne on. Fotoblogi pole eraldi teinud, kuid mõtlen sellele. Siiani täidab seda funktsiooni mu FB sein.\n"Pauku peab tegema ja nalja peab saama, muidu mina ei mängi…” — Astrid Lindgren „Väikevend ja Karlsson katuselt” Jahil pole käinud ja alati pauku ei pea saama, aga ilma naljata ei saa kuidagi\nKohtumisteni matkal ja mujal!\nPostitus Postitas MariMasin » 13 Apr 2015, 15:08\nTere, mina olen Mariliis. Varsti 33 aastat maakeraga koos ringi tiirelnud.\nOlen kasvanud Lahemaa rahvuspargis ning sealt kaasa saanud vajaduse looduses viibida nii palju kui võimalik. Viimasel ajal on rohkem ette tulnud autode, laevade ja lennukitega liikumist aga kuna olen tagasi Eestisse kolimas siis loodan rohkem kondiauru jõul mõned meetrid kulgeda.\nSiia tulin seetõttu, et leida inimesi kellega koos seda teha, olgu selleks siis lühike metsaretk või paar nädalat mägedes. Mõnevõrra on kogemust ka, metsas hätta ei jää ja jonnima ei hakka aga professionaaliks ennaks kindlasti ei tembelda. Eesmärgiks ongi kogemusi koguda ja samalaadsete huvidega inimestega aega veeta\nPostitus Postitas CorvetteC3 » 01 Mai 2015, 19:38\nAmet: tisler, vabal ajal ajal asjatan kergejõustikuvõistustel ja mis sealt üle jääb üritan kuhugi võssa jõuda.\nPäris tatikana sai kõik suved veedetud Läänemaal ja paadiga kõikvõimalikel Väinamere laidudel kolatud. Esimese tõsisema tripi tegin 2009 suve kõige palavamal ajal kui sai jalgsi Vormsile kolme päevaga tiir peale marsitud, peale seda iga aasta vähemalt ühe pikema jalutuskäigu üritanud teha. 2013 sai ajateenistuses neid pikki jalutuskäike mitmeid teha. NAKi lõpurännaku 70 kilti 26 tunniga keset suve oli tagantjärele vaadates üks mõnusamaid. See aasta tahaks tagasi Kõrvemaale ja polüka äärealadele jõuda.\nLiitunud: 18 Dets 2015, 09:05\nVõta ühendust Lindter\nPostitus Postitas Lindter » 13 Veebr 2016, 12:32\nOlen Kristel, vanust on 24, elan Harjumaal, tööga olen enamuse nädalast hõivatud. Nädalavahetused on vabad, kui laiskus võitu ei saa, siis üritan kuskile mere äärde või metsa kolama jõuda. Iseloomult olen väga uudishimulik, meeldivad uued avastamata paigad, eriti need kuhu turiste väga ei satu.\nTõsisemalt matkanud ei ole enam ammu, pigem käin päevaseid lühemaid avastusretki tegemas. Matkanud/looduses käinud olen siiani enamasti üksinda, suuri seltskondi ei armasta, eelistangi pigem kas omaette olemist või paari-kolme-nelja kaaslast.\nLapsena sai vanematega rattamatkadel kaasas käidud. Need retked olid kõik Lõuna-Eestis. Sealt on jäänud ka see pisik sisse, et vahetevahel tahan ikka minna kas Tartusse või suvepoole ka nt. Otepääle ja mujale ümbruskonda.\nTulin siia foorumisse uusi teadmisi/nippe koguma, teiste kogemusi lugema, kuid mul on ka hea meel, kui leian sarnase mõttelaadiga inimesi kellega suhelda.\nPostitus Postitas ullivilli » 15 Veebr 2016, 10:06\nJälgi teemasid. Kindlasti leiad mõne ettevõtmise, kus rohkem inimesi kohal, seal ei jää muud üle kui lõimuda ja kontakte vahetada ning oledki juba järgmisele matkale leidnud mõnusa seltskonna.\nPostitus Postitas krisjomm » 17 Juun 2016, 20:37\nElukoht: Tallinn, Pärnu, Paldiski või seal kus seljakott ja välivoodi\nTänu ametile on saanud mitmekesiselt loodust nautida, küll pikemalt, küll lühemalt, nii seljakotiga kui ka ilma. Nähtud on hingematvat kaunidust kui ka tõelisi perseauke. Mõned korrad aastas juhtun ka tavakodanikuna retkele minema. Foorumiga trehvasin kokku võrkkiige või moodsamalt öeldes rippvoodi otsinguga.\nPostitus Postitas Ctirnyka » 21 Juun 2016, 08:38\nMinu nimi on Kristiina Pihl, olen kahe armsa poja ema, kes elab Tallinnas.\nHiina kalendri järgi olen draakon ja päikesemärgilt sõnn (väike-kange sõnnitar) (kohati vaikne, kohati temperamentne, isepäine, kange ja vajadusel lähen läbi nii seintest kui tulest ja veest, et oma plaane ellu viia või tahtmist saada). Samas aga kui kõik ei lähe plaanipäraselt ettevõtmistes,( et ka ebaõnnestumist asjades), siis oskan ka toriseda ja vajadusel ka tagasitõmbuda ebaõnnestumise korral, et hiljem rahulikumalt läbimõeldumalt läheneda uuesti asjadele, mis ei tähenda, et otseselt loobuks oma pähe võetud otsustest ja plaanides, pigem kaalutletumalt lähenemist asjadele või siis asjade vaatlemist teisest küljest).\nMulle meeldib linna elu, aga ka vastandina loodus. (Esimese elupoole elasin ja veetsin maal. Aastaid hiljem olen peale algklasside linnas elanud, põhi-ja keskooli aeg olin juba linna inimene). Kesk-eri haridusega (laomajandus eriala omandanud)- õppinud sealhulgas siis isiklikku müüki, marketingi, personali juhtimist, tollindust, raamatupidamist põgusalt ja oman tõstukijuhi lube). Kahjuks aga ei oma autot, ega juhilube, sest ei ole söandanud neid autokooli tegema minna ja ei usalda end suures liikluses (pigem lausa kardan seda liikluse melu). Seega piirdun matkamiselgi seljakoti, kondi-mootori või siis jalgrattaga liiklemisel. Samas kui keegi autoga metsa sõidutab või bussiga-rongiga siht silme ees, siis sobib ka see.\nMiks ma matkafoorumiga liitusin, ongi põhjus selles, et olenemata sellest, et mõni peab mind blondyks (eelarvamusega kui mind ei tunne) siis ma oskan loodust nautida ja hinnata, ning matkamistest rõõmu tunda. Aastate lõikes olen ma üsnagi korduvalt rattamatkadel käinud, suusamatkal metsas ja palju kilomeetreid ka jalgsi matkadel. Lihtsaid telgiga väliööbimisi olen ka piisavalt ette võtnud jne. Peale oma laste sündi ja veidi juba nende sirgudes, olen taas leidnud end soovilt ja mõttelt metsa suund konkreetsemalt ette võtta ja matkamise kihku rahuldada endas. Tunda end loodus rüpes hästi ja kompida piire mugavustsoonist väljaspool, ning ka lastele näidata hakkama saamist kodu seintest väljaspool ja tegutsemist.\nPostitus Postitas Cait » 07 Juul 2016, 14:34\nTere!Minu nimi on Kätlin ja siia foorumisse sattusin läbi korduvate google'i otsingute ja lõpuks mõtlesin siis lähemalt uurida, et mis kohaga tegu on.\nVäga suuri retki teinud pole, üldse olen vähe Eestimaad avastanud. Kogemustepagasis on jalgsimatkad Lõuna-Eestis, Kõrvemaal, jalgrattamatk ümber Võrtsu ja välismaal mägistel nõlvadel kolamine. Tihti leiab mind ronimas sisehallis ja aeg-ajalt käin välisriikides kalju peal ukerdamas.\nTegemiste kohta saab lugeda blogist: http://katujookseb.weebly.com/\nPostitus Postitas Tnnn » 06 Aug 2017, 15:05\nTõnis, '93, studeerin juurat ja tööks müün käsitööõlut, olen tegelikult foorumit lugenud juba aastaid ja Tõnu ja osade teiste liikmetega ka siin-seal trehvanud, matkanud nii et seda võib matkamiseks nimetada olen 10 aastat, valdavalt lõuna-eestis, paar korda aastas ka mööda vett, viimasel ajal keskmiselt 1-1,5 korda kuus kool-töö-pere tõttu, varasemalt 2.5 korda kuus.\nLemmik kandiks Alam-Pedja, magan maas bivi all iga ilmaga\nPostitus Postitas ullivilli » 07 Aug 2017, 03:55\nNüüd me siis teame, kes juba aastaid kiibitsemas käib!\nPostitus Postitas -IFFI- » 26 Dets 2018, 11:10\nTervitused kõigile vandersellidele minupoolt! Värskemat "verd" siia foorumi minu näol\nAastal 1976 pandi nimeks Ivar kuid suupärasem ja hüüdnimeks on siis IF / IFFI . Vanderselliks ma ennast mitte mingil moel ei pea kuna pikemad reisid on olnud Pihkva, Vilnius, Riia (seal siis käidud mustal turul omalajal) ja tehtud üks Rootsi kruiis 2000 aasta alguse poole. Nüüd siis viimased 14 aastat elanud Soomes.\nJust siin soomes eelmine aasta(2017) nakatusingi antud hetke pisikusse. Nimelt sai eelmise aasta jõulude aeg ära käidud mööda minnes autoga euroopa põhjapoolsemas punktis mis asub wiki järgi Nuorgam ja seega ületatud elu esimest korda polaarjoon. Wiki link: https://et.wikipedia.org/wiki/Nuorgam\nLühike stoori oleks numbrites järgnev: ~3200km / 54H sõitu millest ~4H magatud\nElan Turku's ja plaan oli minna 24 detsember Lappeenranta. Aga ennem kui olin jõudnud autoga parklast välja sõita meenus mulle see põhjapoolseim punkt. Olin sellest eelnevalt neti avarustes kuulnud ja veidi lugenud, ei mäletagi mis põhjusega aga see-selleks\nHakates autoga liikuma siis võtsin kiirelt vastu otsuse, et kurat küll-, aega ju on kuna on jõuluaeg ja töölt puhkus ja teen väikese jänku haagi sinna lappi. Krt kui nüüd ei lähe siis ei lähe ilmselt mitte kunagi!!! Nii see sündisgi ja keerasin ennast suunaga otse lappi.\nKuni Sotankylä'ni oli kõik tavapärane ja rutiine sõit nagu ikka.\nKuna olin juba nii umbes 100km võrra ületanud polaarjoont siis hakkas kogu keskkond ja ümbruskond muutuma tavapäratuks mida minu silmad polnud eales näinud. Vurades aina edasi lappi poole ja hakates jõudma tundrasse hakkas ka sobivasti minema valgeks ning päike tõusma kuna olin jõudnud sinna varajastel hommiku tundidel.\nVot siis algas ka tõesti see VAAAUUUUUUU efekt ja ilmselt ka tasakesi sisenema see kuramuse pisik Oli tõsine elamus minule see tundras sõit, tee viib aina ülesse otse pilvedesse, lõppu ei näe, silma piir kogu aja, ümberingi olev loodus on jässakas, madalad puud, inimasustus põhimõteliselt null, kõrged mäed ümberringi nagu tundrale kohane. Oli tõesti ilus, lund oli vast julgelt pool meetrit või enam, päike sillerdas ja siis üht-äkki silman kauguses 7 teed ületavat põhjapõtra. Veeresin siis vaikselt lähemale ja peatasin eemal auto. Jalutasin neile ligemale ja mul õnnestus neid segamata näha neid umbes 30m kauguselt. Mina ei häirinud neid ja nemad ei teinud ka minust välja. Olin oma emotsioonid kätte saanud ja mõne pildigi saanud siis kobisin kiirelt tagasi autosse kuna hakkas väga külm.\nOli siis hetkel -28 ja mul jalas suvised kummiplätud, õhukesed dressipüksid, T-särks mille peal fliis ja käisteta talve vest\nJätkates matka (minu jaoks) lõpmatusse tundrasse, hakkas vaikselt kohale jõudma reaalsus taju ning hakkasin ka arusaama kuidas ma alahindasin seda "jänku haaki" Et kui auto oleks ära lagunenud siis sinna ma oleks ka ilmselt jäänud kui jää skulptuur Esiteks ei olnud mul vastavaid riideid, puudusid ka tikud või tulemasin millega süüdata lõket. Uurides GPS-ist asukohta siis oleks esimene abi minuni jõudnud u.1,5h jooksul. Loomulikult helikopter või otse mootorsaaniga kiiremini.\nKorra käis peast läbi mõte, et keeran otsa ringi....aga selle mõtte tappis ära uus mõte, et kurat nii kaugele juba sõidetud siis lähen lõpuni, saagu mis saab, tegin armatuurile pai ja tsiteerisin muhvi naksitrallidest "Ole nüüd tubli mu hiireke"\nKui tundra lõpuks sai läbitud algas sõit mägedes kus inimasustuski oli tihedam. Sõit käis ülesse, alla, paremale, vasakule...väga lahe oli, kõrguste vahegi oli minu jaoks suur, kord mäe tipus ja vaatad kaugustesse ja siis taas oru põhjas...kuniks olingi lõpuks sihtmärgil, Euroopa Liidu põhjapoolseim punkt.\nKäisin siis ära selle punkti tähise juures, tegin kiired jäädvustused ja algas tagasi tee. Sellel hetkel kui ma olin seal oli juba temperatuur langenud -34 ja kella aeg oli umbes päeval 13:00 ringis. Hiljem lugesin, et sellele päevale järgnenud ööl mõõdeti seal temperatuuriks -37 Igaljuhul sealt Nuorgam punktis kuni Rovaniemini ei teinud ma ühtegi peatust kartes, et äkki laguneb auto ära\nSee siis oli pisikene lugu minust ja minu pisikust. Just selle pisiku pärast ma ka tulin siia foorumi, et saada mõningates küsimustes nõu kogenumailt ja tõsistemalt matkajatel.\nPärast seda lappi-rallit olen terve aasta peas mõlgutanud uut n.ö. ekstreem rallit. Nüüd siis plaan sõita ümber soome! Tänapäeval on see millegi ümber sõitmine/matkamine vist saanud suht levinumaiks viisiks. Kes sõidab ümber maakera, kes ümber euroopa, kes kihutab kuhugi põhjatusse siberisse, kes praeb ennast aafrikas jne. jne. Mina plaanin järgmise aasta (2019) lõpupoole sõita nädalaga ümber soome võimalikult venemaa piiriäärt kuni lappi sealt siis norra piiri mööda allapoole kuni mereni ja sealt siis mööda mere äärt tagasi turku.\nLoomulikult korralikuma ettevalmistusega, korralikuma autoga ja tehes ka inimlike puhke pause mitte nagu viimane sõit\nEks leiate minu edastiste tegevuste kohta siit foorumist kajastust. Ei taha seda postitust nagu tapeedi rulliks venitada\nSoovin kõigile vahvaid avastus elamusi ja turvalist koju jõudmist!\nPostitus Postitas KertuL » 05 Mär 2019, 13:41\nOlen Kertu, 80ndatest, Viljandimaa. Tulin siia põhiliselt varustuse kohta lugema või nõu küsima.\nOlen võtnud eesmärgiks matkata läbi geopeituse punktide, ilma nendeta kuidagi üldse ei lähe. Rohkem võiks aardejahi stiilis matku ka olla, hea meelega lööks kaasa!\nPeres on 2 väikest last, neid veame vastavalt tujule (nende omale muidugi) kaasa Lisaks koer alati kaasas.\nSiiani oleme käinud ainult Eesti piires, järgmine suvi tahaks baltikumi ette võtta.\nKasutajad foorumit lugemas: margusl ja 23 külalist\nTänane kuupäev on 05 Apr 2020, 18:37


Tööpakkumise number #346853\nKelle töö sisuks on Tridens AS-i poole maaletoodavate kaupade väljapanekute korrashoid Tallinna suuremates kauplustes.\nEesti keele väga head oskust nii kõnes kui kirjas, vene keele oskust suhtlustasandil;\nSuhtlemisjulgust ning head eneseväljendusoskust;\nAktiivsust ja initsiatiivikust;\nB-kategooria juhilubade omamist;\nVõimalust töötada Eesti ühes juhtivamas hulgimüügifirmas atraktiivsete kaubamärkidega;\nHuvitavat ja väljakutseterohket tööd pühendunud ning tulemustele orienteeritud meeskonnas;\nArenguvõimalust ja koostööd valdkonna tipptegijatega.\nTridens AS on 1988. aastal loodud kaubandusettevõte.Tegemist on ühe vanima senitegutseva erakapitalil põhineva firmaga Eestis. Tuntumad Tridensi poolt maaletoodavad kaubamärgid on Jägermeister, Metaxa, Russian Standard, Jim Beam, Remy Martin, St.Remy, Wenneker, Red Bull, Lapin Kulta, Upcider, Hartwall Original Long Drink, Jaffa, Mynthon, Tupla, Jenkki jpt.


Bronhospasm - mis see on ja kui ohtlik see on? - Analüüsib\nBronhospasm: sümptomid ja ravi\nBronhospasm - peamised sümptomid:\nRinnaõõne tundmine rinnapiirkonnas\nNasolabiaalse kolmnurga sulgemine\nKuna ebasoodsate tegurite, mis võivad allergeenide, viiruste või bakterite rolli mõjutada hingamisteede aktiivset mõju, toimuvad kaitsemehhanismide aktivatsioonid bronhide seintes. Selle tulemusena täidetakse limaskestad verest ja järk-järgult paistetakse, suureneb röga sekretsioon. Sellel on väga paks konsistents ja see on rikastatud viirusevastaste ja antimikroobsete ainetega. Kui lapsel või täiskasvanutel täheldatakse bronhospasmi progresseerumist, siis kopsude köhimisel ei eemaldata kogunenud röga ja need on sõna otseses mõttes selle üle täis.\nSageli muutub see patoloogiline seisund inimestele, kes põevad bronhiaalset astma või allergiat teatud ainete suhtes. Vähem bronhospasm kaasneb teiste bronhopulmonaalhaigustega. Rünnaku provotseerimine võib olla tugevaid emotsioone, teravat lõhna ja isegi füüsikat. koormus Tuleb märkida, et lapse või täiskasvanute bronhospasm ei ole iseseisev nosoloogiline üksus. See on sümptom, mis näitab teisi patoloogiaid. Rünnaku kestus varieerub paarist minutist mitme päevani.\nbronhospasm Oht on selles, et kui kannatanu ei esitanud õigeaegselt esmaabi, rünnak võib isegi lõppeda surmaga, kui tulemus spasm bronhide kliirens ei saa täielikult blokeeritud, ja õhk on suunatud hingamiselundeid. See patoloogiline seisund võib esineda nii väikesel lapsel kui ka täiskasvanul. Sugu suhtes ei ole piiranguid.\nBronhospasmi on palju lihtsam vältida kui eemaldamist. Seetõttu on oluline teada kõik põhjused, mis võivad käivitada rünnaku progresseerumise.\nerinevat tüüpi allergeenid. Rünnak tekib siis, kui need ained sisenevad hingamiselundkonda. Väärib märkimist, et allergia on tavaline bronhospasmi põhjus;\nterava lõhnaga ainete sissehingamine;\nhingamisteede ärritus võõrkeha poolt. Spoksi provotseerimine võib isegi läbi viia spetsiaalseid meditsiinilisi manipulatsioone;\nkeha mürgistus, mille põhjuseks oli bakteriaalse või viirusliku iseloomuga haiguse progresseerumine;\nkroonilise kurdihaiguse ägenemine - astma ja muu;\nteatud retseptorite toimet mõjutavate ravimite tarbimine;\ninimese keha mürgistus seennakkuste ja helmintiaaside korral.\ntööalane tegevus kahjulike tingimuste korral;\nSeda tüüpi bronhospasmi sümptomid pikka aega ei ilmne, kuni hingamisteede rada ei tungi stimuleerivasse toimesse. Niipea kui see juhtub, areneb kliinikus väga kiiresti - hingamine muutub müraks, väljahingamisel on märgitud vile. Patsiendi üldine seisund on häiritud. Varjatud bronhospasm tekib selliste vaevuste taustal:\nParadoksaalse bronhospasmiga ilmnevad sümptomid ootamatult. Patsiendi seisund halveneb kiiresti, mistõttu on oluline kohe alustada esmaabi andmist. Enne kiirabi saabumist tuleb piiratud riiete eemaldamiseks tagada juurdepääs värske õhu kätte. Hädaabiteenus seisneb bronhodilataatorite kasutamises. See ravimite rühm aitab leevendada silelihaste struktuuride pinget. Enamasti täheldatakse allergilist reaktsiooni paradoksaalset bronhospasmi.\nBronhospasmi sümptomid lastel ja täiskasvanutel võivad ilmneda nii kiiresti kui ka aeglaselt. Rünnaku kliinikus on järgmine:\nrind ulatub järk-järgult;\nhingamine muutub müraks. On pikk väljahingamine;\ninimene jälgib raskustunne rinnus;\nJärk-järgult hakkab hingeldust paistma;\nLapse või täiskasvanu võib aevastada ja selle käigus vabaneb selge lima;\nköha. Sellega võib kaasneda väikese koguse viskoosse lima vabastamine;\nhaige võtab sunniviisilise koha, kus tema hingamine veidi paraneb;\nkui inspiratsiooni tehakse, on nina tiivad tihedalt tagasitõmbunud;\nkui auklatsioonil võib täheldada hingelduse tekkimist kopsudes.\nTuleb märkida, et laste bronhospasm on raskem kui täiskasvanutel. Kõik need sümptomid on väga tõsised. On tähtis, kui nad ilmutavad, hakkavad rünnakute leevendamiseks kohe esmaabi andma.\nKui need sümptomid ilmnevad, peate kohe kutsuma kiirabi. Enne oma saabumist antakse bronhospasmile esmakordselt abistatavat isikut sõltumatult:\nohver tuleks eemaldada riietusest;\nkui ruumis on tugevalt lõhnavaid aineid, tuleb vigastatud inimest sellest välja võtta;\nanna patsiendile soojendatud mineraalvesi. See aitab rünnakut leevendada;\non võimalik anda farmatseutilist ainet, mis suurendab bronhide luumenit;\nkui laps rünnakul tekib, võite teda viia vannituppa ja alustada kuuma vett. Niiskuse suurendamine aitab parandada beebi üldist seisundit.\nSamuti on oluline teada, mida rünnaku ajal ei saa teha. Ärge andke antihistamiine, samuti köha allasurvataid ravimeid. Samuti ei tohi kasutada rahvapäraseid abinõusid. Ainult oma jõudu ei saa loota. Kodus ei saa te rünnakut peatada.\nRünnaku tekkimise korral tuleb hingamisfunktsiooni normaliseerimiseks teha kõik endast oleneva. Patsiendile antakse ravimpreparaadid, mis lõõgastavad bronhi seinu, eemaldatakse limaskesta turse. Need hõlmavad järgmist:\nsümptomaatilised vahendid sissehingamiseks;\nBronhospasmi edasine ravi viiakse läbi ainult haiglas. Ravi on peamiselt suunatud rünnakut käivitavale haigusele:\nmäärata nakkushaiguste korral antibiootikumid ja viirusevastased ravimid;\nallergiatega on näidatud antihistamiine ja glükokortikoide.\nBronhospasm lastel ja täiskasvanutel ei ole kahjutu patoloogia ja enneaegse hooldusega võib see isegi põhjustada surma. Seetõttu ravitakse ainult meditsiinitöötajate range järelevalve all.\nKui arvate, et teil on Bronhospasm ja selle haigusele iseloomulikud sümptomid, siis saavad arstid teid aidata: terapeut, allergoloog, pulmonoloog.\nKardiopulmonaarne puudulikkus on hingamisteede ja kardiovaskulaarse süsteemi patoloogia, mis areneb vähese ringluse tõttu suurenenud rõhu tõttu. Selle tagajärjel hakkab südame parema vatsakesega toimima intensiivsemalt. Kui haigus kulgeb pikema aja jooksul ja selle ravi ei toimu, suureneb õige südame lihaste struktuur järk-järgult oma massi (suurema töö tõttu).\nRespiratoorse distressi sündroom (RDS) - patoloogilist protsessi, mida iseloomustab hingamispuudulikkus kaasas noncardiogenic kopsuturse, hüpoksia, mürarikas, pindmine hingamine. Tuleb märkida, et vaatamata paljudele etioloogilistele teguritele on selle patoloogilise protsessi aluseks kopsude struktuuri kahjustus. ARDSi (täiskasvanute sündroom) või RDSNi (vastsündinute) seisund on eluohtlik. Kiirete elustamismeetmete puudumisel tekib surmaga lõppenud tulemus.\nMis juhtub bronhospasmiga\nBronhide seinte silelihasrakkude järsk kokkutõmbamine:\nahendab hingamisteede luumenit;\ntekitab õhu ringluse takistuse;\npõhjustab limaskesta paistetust;\npõhjustab limaskesta akumuleerumist bronhide puu spasmilisele alale.\nSilelihasarakkude spasmi saab lahendada iseseisvalt, kuid ebasoodsates tingimustes omandab see stabiilsuse ja levib mitmes kohas. See põhjustab kopsudes lima, mis suurendab hingamisteede obstruktsiooni (luumenukestust).\nJa mida rohkem bronhospasmi põhjustavad erineva kaliibriga bronhiaalid, seda selgemalt väljenduvad hapnikuvaeguse sümptomid lastel ja täiskasvanutel, seda varem peab ravi alustama.\nMis tahes kaliibri bronhide silelihasrakkude spasm on põhjustatud mitmesugustest põhjustest, ilmneb hingelduse suurenemise sümptomidena ja areneb koos haigustega:\nSüdamikutes põhjustab bronhospasmi sagedamini vasaku vatsakese südamepuudulikkus, mille tagajärjel vere stagneerub kopsu vereringes. Vajutades närvirakkude tundlikke lõppu bronhi seintesse, põhjustab akumuleeritud vere lihasspasmid.\nHingamisteede välismaine keha ja toidu oksüdeerivad osakesed põhjustavad põletikku, mis põhjustab turset ja põhjustab lihaste kontraktsiooni.\nAllergiatega on põletik põhjustatud immuunreaktsioonist, mis tekib allergeeni mõju hingamisteede limaskestas. Allergeeni toime põhjustab histamiini vabanemist, vedeliku akumuleerumist limaskestale, käivitades bronhide seinte silelihasrakkude spastilise kontraktsiooni mehhanismi.\nKuidas tekib bronhospasm?\nSelleks, et bronhid ei hinga välja hingamise ajal, tugevdavad nende seinad hyaline kõhre ja toon säilitatakse silelihasrakkudega. Väikseima kaliibri ja bronhiilide bronhid ei sisalda kõhrede rümpa ja nende bronhide puu otsahela toon on täielikult reguleeritud silelihastega.\nBronhide seina lihasrakkude vähendamise signaal käivitub arvukate tegurite poolt:\nmuutused kaltsiumiioonide kontsentratsioonis;\nmuutused veres happesuses;\nsurve all põhjustatud mehaaniline venitamine;\nbronhiidis kogunenud lima;\nastma allergeeni poolt põhjustatud kudede põletikuline turse;\nSüdamepuudulikkuse kopsude väikseimate kapillaaride stagnantne veri;\nautonoomne närvisüsteem - silelihasrakkude membraanidel on adrenoretseptorid, mille hulgas domineerivad beeta-2-adrenergilised retseptorid.\nTavaliselt toimub väljahingamine passiivselt, lõdvestades hingamislihaste skeletilihaseid ja kopsude elastset haardumist - jõudu, mis põhjustab kopsude kokkutõmbumist.\nKuid silelihasarakkude spasmi tõttu väheneb kopsude elastse tõmbejõud, mis raskendab tihendamist. Patsient peab kasutama hingamislihaseid ja skeletilihaste tugevust, et suruda õhk kopsudest välja.\nNägemine näib olevat pikk, valus ja läbib limaskestusega kaetud spasme, tekitab see vilistav hingamine, hingeldamine, mille üle tuntud on bronhospasm.\nBronhospasmi rünnakule võivad eelneda märgid (aura), milles patsiendid suudavad määratleda selle ligikaudset väärtust, nagu me juba kirjeldasime, kirjeldades täiskasvanutel esinevat bronhiaalset astma - esimesi märke, ravi.\nBronhospasmi rünnak väljendub ennast:\nsuurenenud düspnoe, millega kaasneb vilistav hingamine, piklik väljahingamine, vilistav hingamine, kaugelt kuuldav;\nõhu puudujäägi suurenemine, lämbumine;\npatsiendi iseloomulik asend kergelt kallutatud ettepoole, peopesa pehmendab horisontaalset pinda;\nlaienenud rindkere, tõstetud õlad;\nhingamislihaste aktiivne ligitõmbamine väljahingamisel, kaela lihaste nähtav pinge, vahemerelised lihased;\nnina tiibade laienemine, suurenenud higistamine, tumedad ringid silmade all;\nnaha tsüanoos - musta värvi välimus, mis on tingitud gaasivahetusest alveoolides - hapniku puudumine ja süsinikdioksiidi kogunemine veres;\nkõhulahtisus, näoepõletik, mis on tingitud lümfisõltuvuse ja kudede suurenenud paistetusest;\npaanika, surmahirm, mis veelgi tugevdab bronhospasmi.\nENT-haigused, milles hingamisteede nakkusega limaskesta epiteeli funktsionaalsus on alati häiritud, võib kaasneda varjatud bronhospasm. Varjatud bronhospasm on hingamissüsteemi seisund, kus kompenseeritakse spastilisi muutusi, ei avaldu bronhospasmi sümptomitena, kuid üldiselt halvendab kopsufunktsiooni, mis suurendab astma ohtu.\nVarjatud bronhospasmi on täheldatud allergilise riniidi, adenoidiidi, larüngotrakeiidi korral. Selle seisundi avastamine näitab patsiendil, eriti lastel, bronhiaalastma tekkimise tõenäosust.\nVarjatud bronhospasmi seisund ilmneb testidega bronhodilataatoritega. Positiivne test tähendab bronhide suurenenud reaktiivsust, mis on suur ootamatu bronhospasmi oht.\nKui bronhospasm toimus esmakordselt, siis helistage kohe "hädaabi" ja pärast paranemist peate uurima Allergia, pulmonoloogi, kardioloog, kõrvaarst.\nKuidas eemaldada bronhospasm täiskasvanutel kui kodus ravida?\nPatsiendil tuleb teha erakorraliste arstide määramine:\nsissehingamine koos adrenomimeetikumidega Ventoliin, Berodual, Seretid, Atrovent, salbutamool obstruktiivse bronhiidi, bronhioliidi, astma korral;\nInhaleeritavad ravimid, mis sisaldavad glükokortikosteroide - Pulmicort, Beklazon, Budesonide, Budecort koos astmaga;\nallergilised ravimid Intal, Nalkrome allergilise rünnaku korral;\nSissehingamine holinoblokatory Spiriva, Atrovent.\nMõnikord põhjustab isegi tavaliste ravimite kasutamine tavalises annuses spasmi suurenemist. Lõõgastuse asemel tekib nn paradoksaalne bronhospasm, mille puhul jätkuv ravi ilma ravimi muutmata suurendab ainult rünnaku sümptomeid.\nSelle seisundi peatamiseks on võimalik ainult haiglas, sest paradoksaalse bronhospasmide eemaldamiseks peab arst kiiresti ravimeid valima ja ravimi muutmise ajal on olemas spasmi suurenenud risk.\nEt tõesti esmaabi anda ja kahjustada bronhospasmi, peate isegi enne arsti saabumist hindama patsiendi seisundit. Täiskasvanutel esineb esmakordselt kopsuemfüseemi, kutsehaiguse, COPD hingamisteede spasm. Kuid rünnaku põhjuseks võib olla südamehaigus.\nTäiskasvanutel põevad südamehaigust, bronhospasm arengut võib põhjustada järsu tõusuga südame löögisagedust ja provotseerida rünnaku paroksismaalse kodade virvendus - haigust, ohtlikud šoki, kopsuturse, südame seiskumine.\nKuidas eemaldada bronhospasm, mida põhjustab allergiline bronhiaalastmahaigus öösel lapsel kui bronhospasmi peatamine kodus?\n10-15 minuti jooksul eemaldatakse bronhospasm, mis on põhjustatud kerge vormina voolava bronhiaalastri rünnakust:\nOrtsiprenaliinsulfaat - ¼ - 1/2 tableti või sissehingamisel aerosoolina;\nAstmopentom - inhalaator 1-2 klikki.\n5-10 minuti vältel eemaldatakse bronhodilataatorite abil bronhospasm, mida saab kasutada kuni 4 korda päevas:\nSalbutamool - 4 - 7 aastat - 1 sissehingamine, pärast 7 aastat - 1-2 annust;\nVentolin - in ignalyatsiyah salbutamool tabletti - 3-4 aastat 1/6 tableti 5-7 aastat - kolmanda tableti pärast 7-14 aasta järel poole;\nBerotek - alates 6 aastast 1 aerosooli annus;\nAtrovent - 1-2 aerosooli rõhk või sissehingamine pihustiga 0, 25 - 0,5 mg preparaati.\nLastel on bronhospasmi põhjus enamikul juhtudest allergiline reaktsioon. Hingamislihaste nõrkuse ja bronhide kitsa luumenuse tõttu areneb laste bronhospasm eriti kiiresti.\nBronhospasmi eemaldamine iseseisvalt kodus on lubatud ainult erandjuhtudel:\nkiirreageerida ravimi sissehingamist - Berotek, Astmopent, salbutamool, ventoliin;\nManustatakse 0,01% adrenaliini (0,01 mg / kg kehamassi kohta) ja 5% efedriini lahust (0,75 mg kehakaalu kilogrammi kohta).\nRaske bronhospasm eemaldatakse eupülliini, prednisolooni, hüdrokortisooni ja korglükooni intravenoosse süstimisega.\nBronhide spasmist põhjustatud hingamise häireid lastel avaldavad sümptomid, mis on sarnased larüngospasmile, kõri ödeemile.\nNeid tingimusi koheldakse siiski erinevalt. Artiklites Laryngospasm, Laryngeal ödeem me ütlesime, kuidas ravida lapsi, mida teha sellistel juhtudel.\nKui allergiline reaktsioon põhjustab bronhospasmi, tuleb viivitamatult välistada kokkupuude allergeenidega:\nkui suvel on õietolmu allergia - sulgege aken;\nkui see on loomadele allergiline, suitsetamine, kodumajapidamistes kasutatavad kemikaalid - viia patsient ruumi, kus neid allergeene pole.\nBronhospasmi provotseerimine võib toidule allergia, lastel on see sageli põhjustatud:\nmesi, tsitrusviljad, pähklid;\nallergia vormis - keefir, kuklid, juustud;\nMida teha ja mis on ohtlik\nPreparaadid bronhospasmi ja annuse eemaldamiseks määravad arsti. Kasutada lapsi samade ravimitega nagu täiskasvanud, kuid annustatakse, võttes arvesse vanust, kehakaalu, kaasuvaid haigusi.\nOn ohtlik teha kõike, mis võib põhjustada bronhospasmi suurenemist:\nhõõru aromaatsete õlidega;\navage avatud külmaknaid (külm õhk - üks vahendajaid, kes provotseerivad bronhide spasme);\nanna lapsele tundmatu toit, meditsiin, mida arst ei välja kirjutanud.\nTüsistuse spasm silelihasrakkude bronhidesse võib olla teket limakorke neis, moodustamise atelektaasid mis on tingitud suhtelise piiratuse hingamisteedes kergemini toodetud väikelastele.\nEnnetamiseks bronhospasmi astma lastel allergiast põhjustatud toidule peaks piisama vitamiine B6, B5, S. Samuti on vaja ravida ülemiste hingamisteede haigused.\nBronhospasm võib tõhustada, kuna sinusiit, adenoidid, larüngotrahheiidi, nagu ENT haiguste oluliselt vähendada lokaalset immuunsust limaskestade, mistõttu ei suuda neutraliseerida täielikult võõrliikide sissetungi allergeenide ja infektsioonid.\nBronhospasm (bronhospastilise sündroomi) on patoloogiline seisund, mis tekib bronhide silelihaste korral ja vähendab nende luumenit. Bronhospasmiga on raskusi hapniku hankimisel organismi, süsinikdioksiidi praktiliselt ei kõrvaldata. Bronhospasmiga patsiendil on raskem aeg hingata õhku kui hingamine, kuigi patsiendi subjektiivsete tunnete hingamine on samuti raske.\nBronhospasmi ja riskifaktorite põhjused\nBronhospasmi peamised põhjused on:\nbronhiit (eriti alla 7-aastastel lastel);\nkroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ägenemine (eriti aktiivsetel suitsetajatel ja tööstuslike ohtudel);\närritava aine (tolm, sigaretisuits, keemiliste ühendite aurumine, keskkonna tööstuslik reostus jne) allergiline reaktsioon, anafülaktiline šokk;\nliigne füüsiline koormus (eriti bronhiaalastmahaigusega patsientidel);\nvõõrkeha sisenemine hingamisteedesse (eriti alla kolmeaastastel lastel);\nKindlat rolli bronhospasmi kujunemisel mängib geneetiline eelsoodumus.\nErinevad patoloogilise seisundi järgmised vormid:\nbronhospasm koos hingamisteede pöörduva oklusiooniga (seda saab peatada bronhodilataatoritega);\nbronhospasm koos hingamisteede pöördumatu obstruktsiooniga (bronhodilataatorid ei peatu).\nBronhospasmi korral kirurgilise sekkumise käigus või pärast operatsioonijärgset perioodi erakorraliste elustamismeetmete puudumisel on võimalik surmav tulemus.\nSõltuvalt patoloogilise protsessi levikust ja bronhide kitsendamise tasemest eristatakse bronhospasmi:\nsäilivad normaalselt toimivad kopsukude osalised piirkonnad;\nkokku - täielik bronhide ja väikeste bronhide spasm.\nBronhospasm on kaitsev refleks reaktsiooni bronhidesse kus on teravad ahenemine vastuseks stiimulile, mis loob barjääri penetratsiooni stimuleerivaid patsiendi kopsudesse. Mis areng patoloogiliste bronhospasm selles protsessis muutub pikaleveninud - vähendada bronhiaal- lihaseid edaspidi survet bronhid ja ei puhata. Tänu kasvavale survele välisilmaga ning ka tänu suurenenud verevoolu bronhid siseseinad paisuda, kitsendades Luumenis vältida õhu tavaliselt läbida hingamisteede. Patoloogilise protsessi edasiarendamisega võib alata hapnikuvalamine organismist. Et kompenseerida terav air patsientidel bronhospasmi hakkab tegema hüplev hingetõmmete siiski tänu valendiku ahenemisega bronhide väljahingamise ummistatud, õhus akumuleerub alumistes hingamisteedes ja see tekitab õhuhapniku omastamist.\nakuutse õhupuuduse tunnetus, samuti raskustunne rinnus, mis põhjustab patsiendile paanikat, paanikat;\nhingeldamise suurenemine (lühike hingamine ja pingevaba nägemine), mürarikas hingeldamine;\nvalulik köha, mis võib mõnel juhul kaasneda viskoosse röga vähese väljavooluga, kuid on sageli ebaotstarbekas;\nnaha plekk, suu tsüanootiline varjund;\ntahhükardia, nõrgad südameressursid;\nsunditud pingeline asend, keha kallutatud edasi ja tugi kätele, tõusnud õlad, tõmmatud pea.\nBronhospasmiga patsiendil on raskem aeg hingata õhku kui hingamine, kuigi patsiendi subjektiivsete tunnete hingamine on samuti raske.\nOn mitmeid märke, mis võivad viidata lähenevale bronhospasmile. Need hõlmavad järgmist:\naevastamine, millega kaasneb nina rikkalik läbipaistev väljumine;\nsuurenenud urineerimise sagedus ja uriiniväljundi suurenemine;\nVisuaalselt bronhospasm patsiendil väljendunud pinges hingamine ja liikumine hingamislihased (valamu roidevahega, paistes veresooned kaela, nina tiivad on joonistatud).\nTäieliku bronhospasmiga patsiendi hingamine on täiesti puudulik, millega kaasnevad suuri muutusi gaasivahetuses.\nTerve bronhospasmi diagnoosimine ei ole keeruline, erinevalt osalisest bronhospasmist, millel võivad olla rasked sümptomid. Pealegi tsüanootilised tooni naha ja mõõdukas hüpertensioon visuaalse vaatluse all thoracotomy patsientidel märkida ebapiisav atelektaasid väljahingamine ja sissehingamine kunstlikult suurenenud vastupanu. Intensiivse kunstliku ventilatsiooniga stabiilne respiratoorne atsidoos näitab osalist bronhospasmi latentset vormi.\nVälise hingamise funktsiooni uurimine on väga oluline bronhospasmi diagnoosimiseks. Riistvara diagnostiliste meetodite läbiviimisel määratakse väljahingatava õhu süsinikdioksiidi minimaalne kontsentratsioon või täielik puudumine ning selle kontsentratsioon patsiendi veres suureneb.\nEristusdiagnoosis viiakse läbi mehaanilise oklusioon bronhid võõrkeha, liiaga endotrahheaaltorusse, mis arendas ägeda atelektaasid anesteesia ajal. Tihti on vaja seda patoloogilist protsessi eristada kopsutursega, viimane võib olla ka bronhospasmi lõppfaas. Algfaasis bronhospasmi patsiendile tähistatud bradükardia, hüpertensiooni ja madala pulsirõhu suurenemise tõttu diastoolse vererõhu, eraldab väikese koguse klaasja viskoosse röga. Kui kopsuturse vastu kõrgenenud vererõhk tahhükardia arenedes pulsirõhulainet suureneb suurenemise tõttu süstoolne vererõhk, südamelihase hüpoksia seejärel tekib järgneb vatsakeste virvendus ja südame seiskumine. Kopsu ödeemiga patsientidel eraldatakse vahutav röga koos vere seguga.\nEriline oht on lastel bronhospasmi kujunemine, mistõttu see seisund tuleb võimalikult kiiresti peatada.\nKui bronhospasm taustal üldise tervise, puudumisel patsiendi astma, samuti juhul, kui see on võimatu peatada patoloogilist seisundit tund patsientidel, kellel on esinenud bronhospasmi on juba olemas, on vaja kiirabi kutsuma.\nKui on teada, et patoloogilise protsessi põhjus on allergeeni toime, tuleb see kõrvaldada, tagada värske õhu sissevool, loputada nina veega ja loputada kõri.\nKui bronhospasm tekib bronhiaalastma põdevatel patsientidel, tuleb kasutada üht ravimit, mis leevendab bronhide spasmi ja laiendavad valumenit. Pärast 15-20 minuti möödumist bronhodilataatori kasutamisest võib kasutada reokortraate. Bronhospasmi enese-kõrvaldamise korral, mille etioloogia on teadmata, tuleb läbi viia uuring, et määrata kindlaks patoloogilise seisundi põhjus.\nBronhospasmi meditsiiniline ravi sõltub peamistest patoloogilistest protsessidest, mille vastu see haigus tekkis, ja valitakse iga patsiendi jaoks eraldi. Suhe Venitatavuskatse kasutanud Bronhilõõgastiga lihaseid lõdvestav bronhide narkootikumid, patsientide hingamisteede haigused seostatakse suurenenud risk bronhospasm (nt astma), siis on soovitatav hoida otsetee area aerosooldoos respirators tasku. Efektiivne ja ultraheli sissehingamine spasmolüütiliste ravimite, põletikuvastaste hormonaalsete ravimite lahustega.\nRavimitele, mis aitavad kaasa bronhide silelihaste spasmi kõrvaldamisele, kuuluvad:\nglükokortikoidid (neil on põletikuvastane toime, vähendada bioloogiliselt aktiivsete ainete tootmist bronhide lihastes);\nadrenomimeetikumid (toimivad otse bronhide silelihastele, laiendades neid);\nM-holinoblokaator (sarnane adrenomimeetikumidega, kuid mõnevõrra vähem efektiivne).\nPeamine ravi on soovitatav täiendada rikkalikult jooki.\nMõnel juhul vajavad bronhospasmiga patsiendid haiglas hapnikravi.\nTaustal pikka bronhospasm võib tekkida hüpokseemia edasise arengu hüperkapniat suurenemine kopsumaht, stagnatsiooni ülemise ja alumise õõnesveeni, samuti südamepuudulikkuse ja vereringet.\nPatoloogilise seisundi õigeaegse taastumisega on prognoos tavaliselt soodne. Lastel (eriti kuni kuus aastat) sagedaste bronhospasmide ägenemistega halveneb prognoos.\nBronhospasmi esinemise vältimiseks on soovitatav:\nhaiguste, mis võivad olla bronhospasmi tekke taustal, õigeaegne ravi;\nülemäärase füüsilise koormuse vältimine;\nstressitingimuste vältimine ja vaimne ülepinge;\nebasoodsate keskkonnategurite vältimine.\nTekkimise vältimiseks bronhospasmi operatsiooni ajal perioperatiivsel perioodi soovitatakse käigus desensitiseerimisel teraapias, antihistamiinikumid ja kortikosteroide, samuti aerosool bronhodilaatorid. Kopsude piisava ventilatsiooni tagamiseks on vajalik piisava sügavuse korral üldine anesteesia, mis tagab normaalse gaasivahetuse.\nVõttes arvesse sündroomi patogeneesi, võime öelda, et bronhospasm on bronhide kaitsereaktsioon, mis stimulaatoriga kokkupuutel kitseneb, nii et see ei laseks seda allapoole jääda kopsupiirkonda. Sellised fenomenid, millega kaasneb bronhide kokkusurumine, kutsuvad esile luumenuse kitsenemise, mille tõttu hapnik ei suuda normaalselt läbi hingamisteed läbi viia.\nSamuti saate ravida bronhospasmi rahvatervisega, kuid enne nende kasutamist peate konsulteerima arstiga ja pidama silmas järgmisi reegleid:\nRahva ravimeetodid selle raviga on peamiselt suunatud röga heidete ja nende lahjendamise hõlbustamisele, samuti põletikuliste protsesside maksimaalsele kõrvaldamisele.\nTehke ühe suure sibulaga riiv või riiveski, lisage umbes üks klaas naturaalsest meest ja võtke ravimeid kolm korda päevas supilusikatäis. See retsept aitab kiiresti vabaneda köhimist bronhospasmiga.\nRöga lahjendamiseks ja põletiku leevendamiseks võite sisse hingata söögisoodaga, meresoola või tilga joodiga.\n6 hambapasta allergia peamised sümptomid\nKuna kõik inimesed vajavad kõrgetasemelist suuhügieeni, on enamik neist mures küsimuse pärast: kas on võimalik allergia hambapasta? Selleks, et mõista seda üksikasjalikult, mida pead teadma, mida aine koostise hambapasta võivad põhjustada allergiat inimestel, samuti põhjused ja sümptomid allergilisi reaktsioone see meetod suuhügieeni.\nKuidas suprastin töötab?Millistel juhtudel pean ma suprastini välja kirjutama või kasutama?Mis juhtub, kui Suprastin siseneb kehasse?Suprastiini annustamine ja manustamineSuprastini kõrvaltoimedSuprastini kasutamise vastunäidustusedSuprastini sissevõtmine raseduse ja imetamise ajalMillised on Suprastini üleannustamise sümptomid ja ravi?\nKas peediat põhjustavad allergiaid?


südamelähedaselt: Valgekrae septembris\nEi mäletagi, millal (viimati) lugesin raamatut, kus peategelane käib mulle algusest peale närvidele. Peeter Helme "September" oli nüüd üks niisugune. Vabandust, kui kellelegi liiga teen, aga selliseid tüüpe on päris kindlasti Eesti (riigi)asutused täis. Mitte et neid kusagil mujal ei oleks. Mulle lihtsalt käivad sellised mehed närvidele. Tal on korralik kõrgharidus, ei tundu tegelikult üldse rumal, aga igasugune ambitsioonikus puudub. Mehel peaksid olema ambitsioonid. Kuhu me jõuame, kui kõik päevi sama mõttetult mööda saadavad?\nKui õigesti mäletan, oli tüüp töötanud selles asutuses juba pool aastat, aga ta polnud suutnud, viitsinud, suvatsenud meelde jätta isegi lähemate kolleegide perekonnanimesid.\nValdav õhustik on sünge ja uimane, ängi täis. September on ikkagi sügiskuu.\nTegelikult oli see raamat igav. Lugesin ilmselt lõpuni ainult lihtsa keele ja keelekasutuse pärast. Ja tekkis vaibumatu huvi ühe teise raamatu vastu. Michel Houellebecqi "Elementaarosakesed". See raamat on peategelase A ja O. Ma tahaksin aru saada, kas Houellebecqi lugemist hakkaksin "Septembristki" kuidagi teistmoodi mõtlema? Liiatigi on nimetatud "Elementaarosakesi" üheks tähtsamaks ilukirjanduse tõlkeks möödunud aastal.\n"Septembri" lõpp on väga hea. Esiteks on see ootamatu ja ettearvamatu (mis on ju hea raamatu tunnus), aga teisalt kirjeldab väga hästi seda, et ka kõige uimasem tüüp peab mõnikord jalad kõhu alt välja võtma ja pea tööle panema. Olgugi et kusagil (vähemalt Eestis küll) leidub ikka mõni vana tuttav, kes su kuivale tirib.\nPosted by merleke at 12:54


Pärnu Ühisgümnaasiumi vilistlased asutavad taas vilistlaskogu – Külauudised\nAnnely Akkermann Pärnu Ühisgümnaasiumi 155 vilistlaste õhtul\nOodatud on ka lapsevanemad ning põhikoolide lõpuklassi õpilased, sest välisülikooli õppima asumine nõuab julgust ja ettevalmistust nii õpilastelt kui ka nende vanematelt. Vilistlased räägivadki, milleks tuleb valmistuda ja kuidas tegelikult hakkama saada.\nEnn Raadik: „ Pärnu Ühisgümnaasiumi Vilistlaskogu tegutses aktiivselt aastatel 1990- 2008 Tallinnas . Eestvedajad olid Viljar Raidam, Elmar Joosep, Hugo Hiibus ja Väino Ermel, vilistlaskogul oli oma põhikiri . Huvitav oli see, et tegevusse olid kaasatud ka välismaal elavad meie kooli vilistlased . Üheksakümnendate lõpul tekkis initsiatiiv luua vilistlaskogu Pärnu ja Tartu osakond, kuid sellest suuremat asja ei saanud . Küll aitasid Pärnus elavad vilistlased aktiivselt kaasa, et Elmar Joosepi eestvedamisel sai 2006. aastal ilmuda ligi 800 leheküljeline kooli ajalooraamat „Pärnu ühisgümnaasium algusest aastani 1952“. Idee taasluua Ühisgümnaasiumi vilistlaskogu on igati tervitatav.\nLoodava vilistlaskogu eesmärgiks on vilistlaste ühendamine selleks, et kanda edasi Pärnu Ühisgümnaasiumi, Eesti Vabariigi sünnikooli vaimu ja traditsioone, säilitada vilistlaste kontakte kooliga ja anda panus oma riigi ning kooli arengusse.\nEesmärgi saavutamiseks aitab vilistlaskogu kaasa oma vilistlaste mälestuse jäädvustamisele ja nende saavutuste tutvustamisele, aitab kaasa kooli majanduslikule ja vaimsele arengule, aitab tõsta õpimotivatsiooni ning koolielu mitmekesistada, avardab gümnasistide maailmapilti, tutvustades neile kaasaegsete organisatsioonide toimimise mudeleid ning uusi ameteid.\nKaasaegses ühiskonnas, kus suur osa tööd tehakse arvutiga kas või kodus, aga areneda soovivad organisatsioonid on aina talentide jahil, ei saa pidada vähetähtsaks vilistlaste aktiivset seltsielu ega selle raames sõlmuvaid tutvusi.\nPärnu Ühisgümnaasiumi vilistlaste hulgas on palju erinevate valdkondade asjatundjaid, kelle loengute kuulamine lihtsalt enese harimiseks on selge intellektuaalne rõõm.\nKõik inimesed seisavad eelmiste põlvkondade õlgadel ega ole suuremat rahulolu kui teadmine, et ollakse lisanud oma pikkus oma riigi ja kooli kõrgusele. Ootame kõiki vilistlasi liituma, liitumisavaldus ja muud asutamisdokumendid on kättesaadavad kooli kodulehel.\nEelmine Eelmine postitus: Rein Ariko valiti Sindi linnapeaks\nJärgmised Järgmine postitus: Kalev Vilgats pani õpilasmaleva raamatusse


Pulss 97 lööki minutis, mida teha - Pulss\nMida tähendab impulss 95-99 lööki minutis\nArteriaalse rõhu all viitab vere jõud veresoone seintele. Systoolis süda lööb ja viskab välja uue partii verest. Surve suureneb. Ja diastoolis südame lihase lõdvestumise tagajärjel väheneb see vastupidi. Süstoolne ja diastoolne vererõhk peegeldab kardiovaskulaarsüsteemi tööd. Mõõdetage seda spetsiaalse seadmega - tonomomeetriga, mõlema käega omakorda. Parimad näitajad on 120/80 mm. Hg st. Kuid muud vererõhu väärtused on vastuvõetavad, varieerudes normaalses vahemikus, näiteks 110/70 või 115/75 mm. Hg st. ja teised. Väga madal (90/50 mm Hg art.) või suured (140/100 mm Hg art) on kohustuslik põhjus arstile minemiseks.\nMõiste "pulss" määratlus\nEsimene tüüp on kõige väiksemate anumate - kapillaaride seinte võnkumine. Seda on peaaegu võimatu diagnoosida, ilma erilise varustuse kasutamata silma tervislikus elus. Teatavate haiguste tuvastamiseks uuritakse kapillaarimpulsse. Näiteks võib see suurendada südamehaiguste esinemist - aordipuudulikkust.\nArteriaalsed impulsid on arterite seinte võnked. See on jaotatud perifeerseteks, palpeeritavateks jäsemete veresoonteks ja kesksetest - aordist, karotiidist ja subklaviariarteritest. Arteriaalsete impulsside suurenemine või vähenemine annab olulist teavet verevarustuse, südame jõudluse (tahhükardia, südamepuudulikkuse) ja subjekti üldise seisundi kohta. Järgnevalt räägime arteriaalsete impulsside sageduse mõõtmise viisidest. Me räägime ka nende tavapäraste näitajate osas patsientide eri vanuserühmadelt. Ja lõpuks, vastame olulisele küsimusele: "Pulss - 100. Kas see on normaalne?".\nSeega vaatasime, milline on vererõhk ja pulss. Nagu me teame, võib nende väärtuste määr erinevate inimeste seas varieeruda. See on tingitud keha toimimise individuaalsetest omadustest. Tervete inimeste rahulolev pulss peab olema 60 kuni 80 lööki minutis. Seisukohas tõuseb veresoonte seinte sagedus tavaliselt 5-15 lööki minutis. Kui keha temperatuur tõuseb ühe kraadi võrra, suureneb pulss kiirusega 8-10 lööki 60 sekundi jooksul. Naistel on impulsi minutis keskmiselt 6-8 lööki sagedamini kui sama vanuse meestel. Inimestele, kes aktiivselt spordiga tegelevad ja pidevalt saavad pikaajalisi südame koormusi, on pulsisagedus 35-50 lööki minutis. See on tingitud asjaolust, et professionaalsete sportlaste südamelihased arenevad, muutuvad tugevamaks ja võivad verd pumbata. Alla ühe aasta vanustel lastel on laeva seinte võnkesagedus 120-140 lööki minutis. Sellised kõrged määrad on seletatavad intensiivse ainevahetusega. Lapse kasvu tõttu aeglustub tema pulss järk-järgult. Kahe aasta jooksul peaks arteriaalsete seinte võnkumise sagedus olema 110-115 lööki minutis, kolmel aastal 105-110 võrra. Neljandal eluaastal on pulss 100 normaalne, seitsmel eluaastal - 85-90. Aastaks 14, selle väärtus langeb kuni 75 lööki minutis. Eakatel inimestel võib veresoonte seinte võnkumise sagedus olla alla 60 löögi minutis.\nPulsisagedus lapse vedamisel\nRaseduse ajal muudab naise keha suuremahulised muutused, et maksimaalselt tagada kasvav loote hapnik ja toitainetega. Tulevase ema süda hakkab tööle kõrgendatud rütmi, pumpades rohkem verd. Selle insuldi maht suureneb oluliselt teisel trimestril. Paljud naised kurdavad, et nende süda lööb väga kiiresti ja nende pulss on rohkem kui 100 lööki minutis. Seda seisundit nimetatakse füsioloogiliseks tahhükardiaks. Kolmanda trimestri jooksul saab pulsisagedus maksimaalse väärtuse - 110 ja isegi 115 lööki minutis. Paljud naised hakkavad paanikaks, nähes, et nende süda lööb liiga kiiresti, ja küsi endalt: "Kas impulsi 100 - see on normaalne?". Tegelikult ärge muretsege. Arstid ütlevad, et füsioloogiline tahhükardia on mehhanism, mis võimaldab lootel täielikult areneda ja sööda emakas. Raseduse ajal pulsisageduse märkimisväärne suurenemine ei kahjusta ema ega laps. Pulss 100 on teises ja kolmandas trimestris normaalne. Spetsialisti poole pöördumine võib osutuda vajalikuks ainult juhul, kui tahhükardiaga kaasnevad muud ebameeldivad sümptomid - iiveldus, oksendamine, pearinglus, dehüdratsioon. See võib näidata südametegevuse kõrvalekaldeid. Mõned rasedad naised tunnevad vastupidi pulsi märkimisväärset langust, millega võib kaasneda üldine nõrkus, minestamine ja vererõhu langus. Sel juhul peaksite konsulteerima ka arstiga.\nKiire pulss 100. Mida teha?\nVeresoonte seinte võnke sageduse suurendamine koos teiste ebameeldivate sümptomitega peaks julgustama iga isikut läbima arstliku läbivaatuse. Diagnoosimisprotseduuride käigus tuvastatakse kiire pulss (100 või rohkem lööki minutis) ja arst määrab vajaliku ravi südame löögisageduse aeglustamiseks. Lisaks uimastiravile tuleks kasutada ka profülaktilisi meetmeid, sealhulgas nende dieedi ülevaatamist. Vältige kofeiini (kohvi, energiajoogid jne) ja alkoholi. Lõpeta suitsetamine ja hakake tegema seda, mida saate. Aeroobsed treeningud on eriti kasulikud - see koolitab ja arendab südame lihaseid ja kopse. Vajadusel proovige vabaneda ülekaalust. Hoolitse oma tervise eest, et vältida patoloogilist tahhükardiat ja bradükardiat. Nii et kui teil on kiire pulss (100) - mida teha, nüüd teate. Ja pidage meeles, et vererõhu ja südame löögisageduse mõõtmine on teie tervise võtmeks.


Kohila alustas kodust võrkpallifinaali seljavõiduga - Sport\nKohila võrkpallinaiskond.Foto: Andres Putting\nTäna tehti naiste võrkpalli meistriliigas algust finaalseeriaga, millest võtavad osa neljandat järjestikust tiitlit jahtiv Kohila Võrkpalliklubi/E-Service ja Tartu Ülikool/Eeden. Avamängus suurt intriigi ei tekkinud: tiitlikaitsja Kohila võttis sisuliselt seljavõidu. Teine vastasseis on kavas juba pühapäeval Tartus.\nKoduväljakul mänginud Kohila pidas Tartu naiskonnaga tasavägiseima lahingu avageimis, milles tartlannad kogusid 20 punkti. Teises ja kolmandas geimis avaldus Kohila naiskonna ülekaal numbrites 25:18 ja 25:12, millega võeti kindel 3:0 (20, 18, 12) võit.\n16 punktiga tõusis võitjate ridades üleplatsimängijaks Kertu Laak, kes tõi 54-protsendilise efektiivsuse juures rünnakul 14 punkti. Lisaks panustas Laak võitu ühe blokipunkti ja pallinguässa, jäädes mängu parimana kaheksaga plussi. Anastassia Gorina lisas võitjatele üheksa ning Tatjana Karpušina ja Eliisa Peit võrdselt kaheksa silma. Külaliste poolel keegi kahekohalise tulemuseni ei jõudnud, resultatiivseimana kogus Renate Pikk üheksa punkti. Kertti Külm lisas omadele kuus punkti.\nBlokis vaid ühe punktiga (8-7) Tartu esindusest üle olnud Kohila oli selgelt edukam rünnakul (55%-32%) ja pallinguässade arvestuses (10-3). Kodupubliku lemmik esines täpsemalt ka pallingu vastuvõtul (50%-40%), kirjutab volley.ee.\nKolme võiduni peetava finaalseeria teine kohtumine toimub pühapäeval, 26. märtsil kell 17 Tartu Ülikooli Spordihoones. Reedel kell 18.30 alustavad TTÜ Spordihoones kolme võiduni peetavat pronksmedaliseeriat koduvõistkond TTÜ/Tradehouse ja Tallinna Ülikool.


Koolitused.ee | Eesti suurim koolituste andmebaas\nKoolitused Koolitajad Artiklid Ruumid Kontakt\nKorraldame araabia keele kursuseid kohapeal Tallinnas ja online kursuseid Zoomis\nViime läbi ka eratunde Skype'i või Zoom'i teel hinnaga 30 eur/ ak.t.; 10 või rohkema tunnise paketi puhul 10-20% soodustus.\nLae siit tasuta alla meie algajate I taseme kursuse esimese 7 tunni materjalid.\nArabicus Keeleõppe araabia keele õpetajaks on Rauno Ruus, kes on lõpetanud araabia keele instituudi Saudi Araabias, sealsamas lõpetanud araabiakeelse õppega ülikooli ning elanud araabiakeelses keskkonnas kokku 7 aasta vältel. Viimastal aastatel on ta töötanud araabia keele tõlgi ja õpetajana.\nVabal ajal meeldib Raunole veeta aega lähedaste ja positiivsete inimeste seltsis, tegeleda enda arendamisega, reisida ning proovida uusi asju, olgu selleks siis näiteks langevarjuhüpe või lihtsalt mõne uue koha avastamine, kuhu varem pole sattunud. Lisaks araabia keelele meeldib talle väga ka hispaania keel.\nMida on öelnud Rauno varasemad õpilased tema poolt läbi viidud kursuste järel:\n“Väga tore & kasulik!” Kätlin Kuldmaa\n“Tundsin sellest kursusest suurt rõõmu. See kursus ning üldse araabia keele ja meele tundmine tänapäeva Eestis on väga vajalik, lausa vältimatu.” Alar Laats\n“Minu arvates on kursusel parajalt teooriat ja praktilist osa. Õpetaja on väga positiivne ja oskab eestlasele võõra ja keerulise araabia keele reeglid lihtsalt ära seletada. Alati on rõõm tundi tulla.” Liina Puu\n„Kahju, et läbi sai! Õpetajal väga head teadmised araabia keele osas ja parimad grammatika selgitused!!!“ Evelin\n"Efektiivne keelekursus! Meeldiv õpetaja!" Laura\n„Meeldiv kogemus. Esialgu tundus keeruline, kuid kinnitust leidis tõsiasi, et järjest õppides ei ole raske. Asjalik õpetaja.“ Ingrid\n“Kursus hea, arusaadavus emakeeles parem. Hea, et igas tunnis lisandub uusi sõnu, väljendeid. Õpetaja pädev.” Epp\nKoolitused (0) 24/7 koolitused (0) Tellitavad koolitused (0)\nKuupäev Pealkiri Hind Koht Ettevõte\nKoolitusi ei leitud\nKa Company OÜ\nMahla 82-78, Tallinn 11215\n+372 5646 0814\nKoolitused.ee © 2021 - Ka Company OÜ


Suunakood 6243 / +436243 / 00436243 / 011436243, Austria\nSuunakood 6243 (+436243 / 00436243 / 011436243)\nSuunakood: 6243 (+43 6243)\nEesliide 6243 on Abtenau suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 2715600 ja suunakoodi 6243 jaoks tuleb valida number 6243 2715600. Abtenau asub Austria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 2715600, suunakoodi 6243 (Abtenau) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 6243 2715600. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 6243.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +43 (0043) ega suunakoodi 6243 (Abtenau).\nKui te ei asu Austria ja soovite helistada inimesele Abtenau, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Austria Riigi suunakood on +43 (0043), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Abtenau, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +43 6243. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 2715600, suunakoodi 6243 (Abtenau) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 6243 2715600.


Postitamismäng vol. 8 - postitamisteema • Leht 14 • Jutud vabal teemal • www.pisi.ee\n1253 postitust • Lehekülg 14/42 • 1 ... 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17 ... 42\nPostitas flo » 02. jaanuar 2018, 17:04\nUue aasta esimene tööpäev ka edukalt möödas. Kuidagi väsitav oli. Nüüd istun ja mõtlen... kas minna kohe magama ja riskida jälle öise ülevalolekuga või venitada kuidagi nn normaalse uneajani välja.\nPostitas Loomahull » 02. jaanuar 2018, 18:39\nMa kah kodus. Täna üksi, viisin mehe hommikul sadamasse. Homme tuleb tagasi. Vaja seal teha mõned toimetused, mis tööpäeva nõuavad. Esimene tööpäev ka selja taga, üsna kiiresti läks õnneks.\nPostitas Lind1100 » 02. jaanuar 2018, 19:55\nKanadel ja vanarahval oli õigus - lumi on tõepoolest läinud, mis läinud.\nKuidagi ebamäärane tunne on täna. Palju asju, mis teha on vaja. Aeg läheks justkui kiiresti, justkui aeglaselt.\nPostitas Keilyke » 02. jaanuar 2018, 23:18\nMeil viimane õhtu saaremaal. Täna käis mehel klassivend külas. Nüüd mängime mehe vendadega kanastat. Saame mehega haledalt pähe. Aga eks see teada, et kellel ei vea kaardimängus...sellel ei vea kusagil.\nPostitas Lind1100 » 03. jaanuar 2018, 18:30\nKiire päev. Kiire-kiire-kiire koguaeg. Aga paar asja sain tehtud, mis nüüd pühade tõttu natuke viibinud on. Kodus tagasi.\nPostitas flo » 03. jaanuar 2018, 18:53\nMul oli täna hommikul teisipäev. Ja tööl kirjutasin kenasti kuupäeva 03.01.2017. Päris mitu korda, enne kui avastasin... Tegelikult võiks täna reede olla. Saaks homme hommikul magada.\nPostitas Loomahull » 03. jaanuar 2018, 19:58\nVastupidi, ülivaikne päev. Kohe näha, et mitu püha seljataga ja rahval raha vähe, palgapäevi pole ka veel olnud. Poodides ja igalpoolka nii vaikne, rahvast vähe.\nKeilyke, ikka kahekesi olime. Seekord sai külma lauaga rahulikult võetud, põhirõhk oli prael. Eelmine aasta oli 4 salatit ja 3 suupistet, tänavu 1 suupiste ja 3 salatit.\nPostitas Kuldhai » 03. jaanuar 2018, 20:38\nTäna ostsime koertele ussirohu ära. Mõtlen, kuhu selle tableti peidan, kaalun või ja pasteedi vahel. Loomaarst ise kuni 15 jaanuarini puhkusel. Mulle sobib. Just 15 ongi vaktsineerimise päev. Aga tema naine oli tööl ja saime kutsikaid kaaluda ka, Väike Isane on 3,5 kilo ja Mõmmar 3,9. Nemad olid kaasas. Kuna Suur Valge on Mõmmarist raskem, pakuks talle 4,3 vähemalt. Kuller tõi jälle paki koeratoitu ja niisiis võime veel kosuda enne kojuminekut!\nPostitas Keilyke » 03. jaanuar 2018, 23:03\nMeie nüüd Tallinnas tagasi. Kodus on küll tore olla aga saaremaal oli ka hea, kui lapsehoidjaid oli kohe võtta.\nLoomahull, eks ma arvasin jah, et ikka kahekesi. Ma tean küll Su söögitegemist. Meid oli vist 8 kokku ja süüa poole vähem.\nPostitas Kuldhai » 04. jaanuar 2018, 15:26\nPäev nii pime ja vihmane. Tuba ilgelt külm, sest eile jäi kütmata. Lähengi kohe kütma ja saiu küpsetama.\nPärast plaanis vaadata Kersna saadet Urmas Otist. Saab kurb olema, eriti Oti viimane intervjuu...\nPostitas Lind1100 » 04. jaanuar 2018, 17:50\nTäna mul on, tunne, nagu ma oleks paar päeva kuskilt vahelt ära kaotanud. Täpselt ei oska öelda, miks. Pühapäeva õhtu tunne on.\nPostitas flo » 04. jaanuar 2018, 18:22\nUni on. Tänane tööpäev venis ka kahe tunni võrra tavalisest pikemaks. Oleks vaja viisakal moel auru välja lasta, aga hetkel ei tule ühtki viisi pähe.\nPostitas Loomahull » 04. jaanuar 2018, 21:10\nTäna nii keeruline päev olnud, et oska miskit öelda. Homme tööl ilmselt hästi kiire päev. Õhtul lähme Hiiumaale. Vihma sajab terve õhtu ja võib-olla ka terve päev, seda ma ei tea.\nPostitas Keilyke » 04. jaanuar 2018, 23:46\nArvutis tegelt kirjutasin aga jäi pooleli. Pärast unustasin ja panin arvuti kinni. Hea,et praegu kontrollima hakkasin, et kas ikka tegin.\nPostitas flo » 05. jaanuar 2018, 15:14\nJuhuu, reede! Selle aasta esimene. Katsetasin siin järjekordselt kommi ja küpsise dieeti. Kuni prareguseni. See on see, kui õigel ajal lõunale ei jõua ja päeva jooksul peletad kõhutühjust kommide ja küpsistega. Ja pärast lähed tühja kõhuga poodi... Tegelikult täna olin tubli, ühtki üleliigset kaupa korvi ei rännanud.\nPostitas Lind1100 » 05. jaanuar 2018, 20:03\nEilsest pühapäevaõhtusest tundest on niipalju kasu, et hiljem saad "kaotsiläinud" aja tagasi. Palju mugavam, kui et pühapäeval omada tunnet, et alles oli teisipäev, eks ole?\nPostitas Loomahull » 05. jaanuar 2018, 20:15\nKohe Hiiumaal. Homme on üks hull päev tulemas, aga sellest ma räägin siis, kui tõesti kõik hästi läheb... Seega hoidke pöialt mulle!\nPostitas Lind1100 » 05. jaanuar 2018, 22:33\nHull päev? Hoian pöialt!\nPostitas Keilyke » 05. jaanuar 2018, 23:13\nTäna oli väsitav päev. Hommikul tööl, siis oli linnas veidi asjatoimetusi. Seejärel korraks koju ja siis mehe ja lapsega haiglasse. Äial oli infarkt üleeile öösel, õnneks sai kiirelt abi ja nüüd taastub. Täitsa kõbus nägi välja ja viskas nalja juba.\nPärast seda jooksin ma vanalinna. Fotomuuseumis oli mu venna fotonäitus ja täna toimus vestlusring, kus sai siis vennalt küsimusi küsida ja seletas rohkem nende fotode valmimise ja tehnika kohta. Ta tegeleb vanaaegsete fotode tegemisega, näituse fotod olid siis valmistatud ajaloolistes fototehnikates daggerotüüpia ja ambrotüüpia. Väga põnev igatahes. Olen näinud kuidas ta neid pilte teeb. Tänapäeval kõik muudkui klõpsutavad telefoniga, vanasti oli ikka tõsine kunst foto tegemine.\nPaar aastat tagasi tehti ka video kuidas ta ambrotüüpi fotot teeb, keda huvitav, siis seda näeb siit :\nPostitas Kuldhai » 05. jaanuar 2018, 23:37\nKäisin täna Toimetulekukoolis psühholoog Mare Porki kuulamas. Täitsa huvitav oli ja tunnid läksid lennates.Põhiküsimuseks oli, kuidas säilitada igas olukorras rahu ja positiivsus.\nÕhtul andsime koertele ussirohu sisse. Läks päris libedasti, kõik lihtsalt sõid selle koos pasteediga ära. Ainult Suur Valge keeldus söömast ja talle tuli võipall kurku pista. Pärast lakkus veel mokki, oleks veelgi tahtnud.\nHuvitav, peale ussika andmist muutusid kutsikad lausa pööraselt aktiivseteks. Märatsesid tundide kaupa, alles nüüd jäid magama.\nPostitas flo » 06. jaanuar 2018, 12:02\nUimane hommikupoolik täna, kuidagi ei saa ennast käima.\nMeie pisike kunagine vallakeskus, praegune lihtsalt küla, suutis eilse päeva ja pool ööd olla meedia tähelepanu keskmes. Õnneks positiivse lõpplahendusega.\nPostitas Cresty (Teema autor) » 06. jaanuar 2018, 13:50\nNonii, ma mõtlesin, et kirjutan ka vahepeal enda elukesest jälle ja ma arvan, et ma jään ikka aeg-ajalt postitama nii kaua kui see mäng kestab. Muide, te kõik olete üllatavalt tublid olnud. Ma arvasin küll millegipärast, et selleks ajaks juba mitmetel vähemalt unustamine ära kasutatud.\nflo, ma kõigepealt kohe tunnen sulle kaasa ja kiidan, et käid kenasti tööl. Ma tean, kui raske on elada, kui unega pole kõik korras ja kui olla pidevalt väsinud. Saadan palju jõudu ja jaksu!\nKuldhai, kuidas kutsikatele kodude leidmisega läheb?\nMul muide on 2 uut pereliiget. Tahtsin juba algusest peale, kui merisead ostsin omale, ka kellelegi kodu pakkuda. Leidsingi 2 notsukest, kelle perenaine enam nende eest hoolt kanda ei jaksa. Sain nad hoiukodust prooviperioodiks enda poole. Prooviperioodiks sest ma polnud ju kindel, kuidas mu 4 noorikut nad omaks võtavad. Kolmapäeval toodi nad mulle ära ja eile panin nad kõik kokku suurde puuri. Ma ütleks, et siiamaani on kõik päris ladusalt läinud. Kui kokku nad panin, siis oli tundide viisi piiksumist ja kudrutamist ja ka hammaste krigistamist. Üks notsudest tegi lausa seda haruldast linnu siristamise heli. Aga mitte mingit kallale minemist, hammustamist jne. Tänaseks on kõik vaiksed, täiesti oma lähedale veel uustulnukad noorikuid ei lase, viskavad oma ninad taeva poole ja liigutavad oma peput vasakule-paremale , aga arusaadav ka. Neile on kõik nii uus. Puur on juba hiiglaslik vanaga võrreldes ja järsku mingid noored tüübid nendega koos. Noorikud ise on uudishimulikud uustulnukate osas ja noorikust alfa käib ka hämmeldunult ringi, et mismõttes pole tema hetkel pealik ja kõik ei kuuletu talle järsku. Teeb ka seda pepu liigutamist. Aga need uustulnukad on nii armsakesed. 2-aastased ja kordi julgemad kui minu noorikud. Tulevad julgelt käe juurde, lasevad isegi paitada ja kukalt sügada. Igatahes olen mina armunud ja ma usun, et ma saan loovutuslepingu varsti allkirjastada ja notsud endale jätta. Ei usu väga, et mingid tülid neil järsku omavahel tekivad nüüd.\nPostitas Lind1100 » 06. jaanuar 2018, 22:53\nMul oli täna puhkepäev. Magasin ennast välja, jõin teed, ei tegelenud vahelduse mõttes töö või muu jamaga. Selline rahulikolemine kulub aegajalt ära. Muidu närvitse ja jookse pidevalt kuhugi. Järgmine nädalavahetus läheb isapoolse vanaisa sünnipäeva tähistama, ta helistas ja andis kutse edasi.\nPostitas Keilyke » 06. jaanuar 2018, 23:04\nKell on kohe üksteist ja ma alles teine postitaja?\nKäisime täna ka haiglas äia vaatamas. Ta viidi üle tavapalatisse ja sai ise ringi liikuda. Nädala alguses vast saab välja.\nKäisime ka haigla all söömas. Ma esimest korda pettusin selles kohvikus, muidu on seal alati hea söök ja teenindus. Menüüs oli päevapastaks koorene pasta singi ja juustuga. Tellisin selle omale ja lauda toodi miskine pasta bolognese moodi..hakkliha, tomati ja seentega. Ma seeni üleüldse eriti ei söö ja üleüldse rasedana on ikka erinevad isud ja ma juba mõtteis sõin oma koorest pastat, niiet ma olin päris õnnetu oma pasta üle. Kui lahkuma hakkasime, siis muidugi oli menüüs ka päevapasta muudetud. Aga nõme ikka, nad oleks võinud mainida, et koorene pasta on otsas ja kas sobib teine. Ma oleks siis midagi muud tellinud. Et jah..raseda naise mured.\nEdit: Lind jõudis vahepeal postitada.. polegi teine enam.\nPostitas Kuldhai » 06. jaanuar 2018, 23:16\nCresty, ma ei tea veel, paljud on ankeedi täitnud. Eks ma varsti küsin. Peale 3 kuud ma enam väga neid hoida ei tahaks. Nad vajavad juba individuaalset tegelemist rohkem.\nTäna oli mul puhkepäev, käisime hommikul kirikus ja õhtul oli meie koguduse esimene ühine koosistumine uuel aastal. Meenutasime möödunud aastat, laulsime, sõime, lahendasime viktoriiniküsimusi jne. Mariin tuli ka eile koju.\nNüüd lähen kohe magama .\nPostitas Loomahull » 06. jaanuar 2018, 23:57\nJõudsin! Olin sellises kihas, kus netti ei olnud, 10x proovisin postitada, ei saa lehtegi ette. Homme räägib pikenalt.\nPostitas flo » 07. jaanuar 2018, 09:49\nTere ilusat pühapäevahommikut! Päike paistab, paar kraadi külma... hea fantaasiaga võib ka lume maha sadanuks kujutada\nTäna on plaanis teod suuremasse elupaika ümber kolida. Tegelikult tahtsin seda teha juba eile, aga poest pakiga saabunud allapanu oli tolmkuiv. Niisutamisel tekkis porilaadne toode, no selle sisse tigusid pista ei tahtnud. Tänaseks on aluspanu ikka juba viisaka väljanägemisega.\nPostitas Loomahull » 07. jaanuar 2018, 12:41\nTervitus! Nüüd on siis aeg rääkida, mis kamm neljapäeva õhtust käib. Eile oli abikaasa jahiseltsi jõulupidu, detsembris ei jõudnud lihtsalt. Neljap õhtul suts enne 18, olin veel tööl, kirjutab mu armas abikaasa mulle messengeri, et kuule mul on Hiiumaa suhtes üks hull mõte, aga sa nagunii pole nõus. Et kas tantsida tahad laup? Ma ei saanud alguses üldse pihta, mis mõttes, mis tantsida. Ta pidas silmas, kas ma ei tahaks meestele peo ajal esineda. Ma pole mai lõpust neid tantse tantsinud, meelest läinud kõik. Alguses oli mõte absurdselt hullumeelne, aga õige pea hakkasin mõtlema, et noh, võiks ju... Et proovin kodus tantsida, 2 potentsiaalset tantsu oleks, mida ehk mäletaks. Need olid mu 16a tantsimisaja jooksul mu lemmiktantsud ja ma valdasin neid perfektselt. Noh... mäletasin nii 10 sekundit... Eks emotsioone ja tundeid oli palju too õhtu. Aga hing ei andnud enam rahu ka. 1 tantsust on video, hakkasin selle järgi nokitsema. Algus oli ikka jube. Teisest polnud videot ka. Kevadel olid unepealt ideaalselt selged mõlemad. Aga keha mäletas, tükkhaaval hakkas tulema, justkui pusle jooksis kokku, et kui muudkui tantsisin, siis kui enne oli must auk, ma ei tea, mis seal oli, siid järgmine kord tehes, ma ei tea, mida ma tegin, aga keha teadis ja aju sai aru, et see oli õige liigutus, see oli nii võimas tunne, täpselt nagu kaks ideaalselt sobivat pusletükki. Neljap õhtu harjutasin kuni öörahu peale tuli. Reede hommikul enne tööd tegin veel paar korda läbi, 1 tants oli ok, teine nats krobeline, aga öö jooksul olid peaaegu viimased puuduolevad pusletükid oma kohale asetunud. Üks koht jäigi musta auku, sinna tegin ise koreograafia, see oli 2 takti ainult. Andsin mehele loa oma seltsi pealikule helistada, et minu poolt võib, kui selts nõus on. Õnneks või kahjuks oli. Reede õhtul Hiiumaal lihvisin veel paar korda. Olin rahul. Eile hommikul läksime peopaika, panime "lava" paika (üks suur plaat, muidu seal kivipõrand, selle peal ei saa tantsida), sättisime muusikat, tegin lavaproovi. Ja eile õhtul tantsisin oma 2 tantsu meestekarjale ära! Vastuvõtt oli üllatavalt hea, tantsud on hästi efektsed ka, eriti see, mis ma viimasena tegin. Nii mõnelgi mehel oli suu lahti, et vau. Nii et aitäh pöidlahoidjatele, kõik läks suurepäraselt, närvid alt ei vedanud ja musta auku ei kukkunud, mul on 2 korda soolot tehes juhtunud, et lihtsalt on blackout keset tantsu, ma unustan sammud ja kõik. Eile oli kõik super.\nPostitas Kuldhai » 07. jaanuar 2018, 18:55\nJust saatsin Mariini rongi peale, jalutasin koera ja nüüd vaatan Ameerika talenti.\nTäna käidi jälle kutsikaid vaatamas. Tundus tore inimene, istus kohe põrandale kutsude juurde ja mängis nendega. Pätsu hüppas talle sülle, andis musi ja hakkas siis pealetükkivaid kutsikaid eemale tõrjuma, et ise kogu tähelepanu saada. Urises ja näksas kohe .Kõige enam jäi silma Laigu. Aga kahjuks või õnneks ei ole kutsikate saatus minu otsustada.\nPostitas Keilyke » 07. jaanuar 2018, 22:10\nOngi kohe aasta esimene nädal läbi ja uus töönädal algamas. Õnneks vaid 2 tööpäeva ees ootamas - esmaspäeval ja kolmapäeval. Teisipäeval pean küll ka tööle minema, mu paariline ja õpetaja abi peavad koos sünnipäeva teisipäeval, sellest ei saa ometi ilma jääda. Nüüd käin pesus ära ja siis magama. Viimasel ajal läheks juba kell üheksa magama, selline väsimus koguaeg peal.