Eesti NSV teeneline kunstnik - Unioonpeedia, mõiste kaart\n445 suhted: Aado Hõimre, Aarne Üksküla, Aaro Pärn, Abi Zeider, Ada Kuuseoks, Ado Tamm, Ago-Endrik Kerge, Agu Lüüdik, Aime Kuulbusch-Mölder, Aime Leis, Aime Unt, Ain Lutsepp, Aino Alamaa, Aino Himbek, Aino Külvand, Aino Seep, Aino Talvi, Aksel Orav, Albert Üksip, Aleksander Arder, Aleksander Kikinov, Aleksander Laar, Aleksander Mälton, Aleksander Pilar, Aleksander Randviir, Aleksander Sarapuu, Aleksander Vardi, Aleksei Zahharov, Aleksis Avasalu, Alfred Kongo, Alfred Mering, Alfred Rebane, Alla Lilleorg, Alo Hoidre, Amalie Konsa, Anastassia Bedredinova, Ando Keskküla, Andres Ild, Andres Mustonen, Andres Särev, Andres Tolts, Anna Klas, Anne Margiste, Anne Veski, Ants Ander, Ants Eskola, Ants Jõgi, Ants Toiger, Anu Kaal, Anu Põldar-Murss, ..., Anu Raud, Arno Suurorg, Arnold Sepp (muusik), Arnold Sikkel, Arnold Treumuth, Artur Koit, Artur Lemba, Artur Ots, Artur Rinne, Artur Saat, Artur Värik, Arvi Hallik, Arvi Mägi, Arvo Raimo, August Karjus, August Vomm, Avo Keerend, Ülle Ulla, Ülo Õun, Ülo Rannaste, Ülo Raudmäe, Ülo Vilimaa, Benno Hansen, Benno Mikkal, Betty Kuuskemaa, Boris Blinov, Boriss Troškin, Boriss Viktorov-Karolinski, Bruno Lukk, Concordia Klar, Dolores Hoffmann, Edgar Viies, Eduard Poolakene, Eduard Tinn, Eero Neemre, Eesti NSV aunimetused, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium, Eesti NSV rahvakunstnik, Eesti NSV teeneline kultuuritegelane, Eesti NSV teeneline kunstitegelane, Efraim Allsalu, Eike Joasoo, Eili Sild, Einari Koppel, Eino Baskin, Eldor Valter, Elena Poznjak, Elgi Reemets, Elita Erkina, Elle Kull, Ellen Hansen, Ellen Liiger, Ellinor Piipuu, Elmar Kivilo, Elmar Milkop, Elmar Salulaht, Elo Tamul, Elo-Reet Järv, Els Roode, Elsa Avesson, Elsa Maasik, Elsa Ratassepp, Elsa Starčenko, Emil Laansoo, Endel Aimre, Endel Ani, Endel Pärn, Endel Taniloo, Enn Johannes, Enn Kraam, Enn Põldroos, Enn Raa, Enno Eesmaa, Erik-Arne Uustalu, Erika Haggi, Erika Torger, Ervin Abel, Ervin Kärvet, Eugen Saanpere, Eva Novek, Evald Aavik, Evald Hermaküla, Evald Jaansoo, Eve Kivi, Evi Rauer, Evi Vanamölder, Feliks Kark, Fjodor Pankov, Franz Malmsten, Georg Metssalu, Georg Ots, Georg Taleš, Georgi Markelov, German Pekarevski, Hannes Altrov, Harri Vasar, Harry Kõrvits, Harry Vilpart, Heikki Haravee, Heino Kersna, Heino Mandri, Heinz Valk, Helen Sirel, Helend Peep, Helga Maranik, Helgi Sallo, Heli Lääts, Heli Viisimaa, Helilooja, Heljo Sepp, Helle Gans, Helle Raa, Helle-Reet Helenurm, Helmi Puur, Helmut Vaag, Helvi Raamat, Hendrik Krumm, Hendrik Nagla, Hendrik Toompere, Herald Eelma, Herardo Kontreras, Herbert Laan, Herman Talmre, Herta Elviste, Hilda Sooper, Hilja Kangro (pianist), Hilja Varem, Hille Palm, Hugo Hiibus, Hugo Laur, Hugo Lepnurm, Hugo Malmsten, Hugo Schütz, Illart Orav, Ilmar Kuusemets, Ilmar Talvik, Ilmar Torn, Imbi Valgemäe, Ines Aru, Ines Rannap, Inge Põder, Inge Saarsalu, Ingrid Agur, Interpreet, Irina Savuskan, Ita Ever, Ivar Laide, Ivi Laas, Ivo Juul, Ivo Kuusk, Ivo Linna, Jaak Joala, Jaak Soans, Jaak Vaus, Jaan Õun, Jaan Sammul, Jaan Tooming, Jaan Vares, Jaan-Margus Reinaste, Jaanus Orgulas, Jānis Garancis, Jüri Arrak, Jüri Druus, Jüri Gerretz, Jüri Järvet, Jüri Krjukov, Jüri Lass, Jüri Pärg, Jüri Variste, Jelena Blinova, Jenny Siimon, Jevgeni Pavlov, Jevgeni Vlassov, Jevgenija Tserebilko, Johannes Kaljola, Johannes Lükki, Jossif Šagal, Juhan Kaljaspoolik, Juhan Raudsepp, Juhan Viiding, Juri Jekimov, Juri Orlov, Juta Lehiste, Kaarel Ird, Kaarel Karm, Kaarin Raid, Kaie Kõrb, Kaie Konrad, Kaljo Põllu, Kaljo Räästas, Kalju Karask, Kalju Komissarov, Kalju Terasmaa, Kalle Randalu, Kalmer Tennosaar, Karl Kalkun, Karl Ots, Katrin Karisma, Katrin Välbe, Kersti Kreismann, Kirill Raudsepp, Konrad Gerretz, Konstantin Kasekivi, Kunst, Laine Mustasaar, Lavastaja, Lea Walter-Berggren, Leesi Erm, Lehte Mark, Leila Säälik, Leili Muuga, Leili Tammel, Lembit Eelmäe, Lembit Roosa, Lembit Saarsalu, Lembit Ulfsak, Leonid Ševtsov, Leonid Golovko, Leopold Hansen, Leopold Vigla, Lepo Mikko, Lia Laats, Lia Tarmo, Liidia Golovataja, Liidia Panova, Liina Pihlak, Lilian Semper, Linda Kits-Mägi, Linda Rummo, Linda Sellistemägi, Linda Tubin, Lisl Lindau, Lo Tui, Luule Komissarov, Luule Kormašova, Maila Rästas, Maimu Krinal, Maimu Rahel Vannas, Mait Summatavet, Mare Jõgeva, Mare Mikoff, Maret Kuke, Margarita Voites, Mari Lill, Mari Rääk, Mari-Liis Küla, Maria Klenskaja, Maria Zahharova-Bruns, Marika Eensalu, Marje Metsur, Marta Rungi, Martin Levald, Martin Taras, Martin Veinmann, Mati Kärmas, Mati Klooren, Mati Palm, Mati Uffert, Matti Varik, Märt Laarman, Meeli Sööt, Meeme Saareväli, Meeri Säre, Merle Karusoo, Meta Kodanipork, Meta Luts, Mihhail Devjatkin, Mihhail Ladõgin, Mikk Mikiver, Milvi Koidu, Moissei Alperten, Nikolai Jegorov (näitleja), Nikolai Kormašov, Ninel Järvson, Olaf Paesüld, Olev Eskola, Olev Roomet, Olev Soans, Olev Subbi, Olev Tinn, Olga Lund, Olga Terri, Olli Ungvere, Oskar Liigand, Ott Kangilaski, Ott Raukas, Paul Ruubel, Paul Varandi, Paula Padrik, Pavel Mäeots, Peep Lassmann, Peeter Jürgens, Peeter Kard, Peeter Lilje, Peeter Mudist, Peeter Ulas, Priit Nigula, Raimond Alango, Raine Loo, Raivo Adlas, Raivo Kuremaa, Raivo Trass, Rein Aren, Rein Malmsten, Rein Mets (kunstnik), Rein Raamat, Richard Kaljo, Richard Mölder, Riho Kuld, Roland Kriit, Roland Pikhof, Roman Matsov, Roman Timotheus, Romulus Tiitus, Rostislav Merkulov, Rudolf Allabert, Rudolf Milli, Rudolf Nuude, Rudolf Palm, Rufina Noor, Ruut Tarmo, Saima Sõmer, Salme Raunam, Salme Reek, Samuel Saulus, Sergei Fatkin, Sergei Prohhorov, Sigrid Orusaar, Siina Üksküla, Silvi Liiva, Silvia Laidla, Silvia Vestmann, Sulev Luik, Taevo Gans, Tamara Solodnikova, Tamara Soone, Tatjana Laid, Tõnis Vint, Tõnu Aav, Tõnu Kaljuste, Tõnu Kark, Tekla Koha, Teo Maiste, Tiia Kriisa, Tiina Jaaksoo (laulja), Tiit Härm, Tiit Kuusik, Tiit Pääsuke, Tiit Tralla, Tiiu Randviir, Tiiu Targama, Toomas Velmet, Ullo Toomi, Uno Kreen, Uno Loop, Uno Uibo, Urve Tauts, Vaike Vahi, Valdeko Ratassepp, Valdemar Väli, Valdur Roots, Valentin Arhipenko, Valerian Loik, Valli Lember-Bogatkina, Vassili Medvedev, Väino Puura, Veera Fjodorova, Veera Nelus, Velda Otsus, Vello Orumets, Vello Tamm, Venda Tammann, Verner Gerretz, Verner Hagus, Viiva Väinmaa, Viktor Akinfijev, Viktor Fedortšenko, Viktor Gurjev, Viktor Karrus, Viktor Tsõpluhhin, Villem Õunapuu, Vive Tolli, Vjatšeslav Maimussov, Vjatšeslav Sirin, Vladimir Alumäe, Vladimir Annikov, Vladimir Jermolajev, Vladimir Laptev, Vladimir Sapožnin, Voldemar Alev, Voldemar Kuslap, Voldemar Paavel, Voldemar Valge, Vootele Tamm, Vootele Veikat.\tLaienda indeks (395 rohkem) » « Kahaneb indeks\nAado Hõimre (kodanikunimi Adolf Himbeck, 25. detsember 1893 Tallinn – 28. november 1966) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aado Hõimre · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aarne Üksküla · Näe rohkem »\nAaro Pärn (ka: Aaro August Osvald Pärn; 26. juuli 1910 Mahu küla, Kunda-Malla vald – 4. veebruar 1990) oli eesti ooperilaulja (bass).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aaro Pärn · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Abi Zeider · Näe rohkem »\nAda Kuuseoks (sündinud Leontjev-Koromaldi; 1946–67 Jõgi; sündinud 1. märtsil 1941 Tallinnas) on eesti pianist ja klaveripedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ada Kuuseoks · Näe rohkem »\nAdo Tamm (16. aprill 1938 Võrumaa – 24. veebruar 2005) oli eesti puhkpillimängija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ado Tamm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ago-Endrik Kerge · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Agu Lüüdik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aime Kuulbusch-Mölder · Näe rohkem »\nAime Leis (sündinud 16. augustil 1936) on eesti baleriin ja balletiõpetaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aime Leis · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aime Unt · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ain Lutsepp · Näe rohkem »\nAino Alamaa (sünninimi Aino Preitoff; 1930. aastatel Aino Pedaka; 2. august 1908 Peterburi – 5. september 1996 Tallinn) oli eesti keraamik ja tarbekunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aino Alamaa · Näe rohkem »\nAino Himbek (sünninimi Aino Vilimaa; 6. veebruar 1931 Tallinn – 5. veebruar 2006 Tallinn) oli eesti pianist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aino Himbek · Näe rohkem »\nAino Külvand (17. detsember 1921 Aaspere vald – 19. märts 2005 Tallinn) oli Eesti laulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aino Külvand · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aino Seep · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aino Talvi · Näe rohkem »\nAksel Orav (19. veebruar 1929 Alatskivi – 28. oktoober 2003) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aksel Orav · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Albert Üksip · Näe rohkem »\nAleksander Arder (19. september 1894 Kirna küla Lähtru vald Martna kihelkond – 29. september 1966 Tallinn) oli eesti laulja (bariton) ja viljakas laulupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Arder · Näe rohkem »\nAleksander Kikinov (sündinud 13. mail 1958) on Eesti balletitantsija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Kikinov · Näe rohkem »\nAleksander Laar (17. detsember 1915 Kaagvere Mäksa vald Tartumaa – 18. november 1988 Tartu) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Laar · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Mälton · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Pilar · Näe rohkem »\nAleksander Randviir (1935. aastani Aleksander Rutoff; 1. märts 1895 Vana‑Sõtke, Vaivara vald, Virumaa – 10. juuli 1953 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Randviir · Näe rohkem »\nAleksander Sarapuu (14. veebruar 1941 – 8. märts 2009) oli eesti laulja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Sarapuu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksander Vardi · Näe rohkem »\nAleksei Zahharov (vene Алексей Захаров; sündinud 31. detsembril 1937 Homieli oblastis Retšitsas) on vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksei Zahharov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Aleksis Avasalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Alfred Kongo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Alfred Mering · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Alfred Rebane · Näe rohkem »\nAlla Lilleorg (aastani 1981 Alla Udovenko; sündinud 30. märtsil 1950 Tallinnas) on eesti baleriin.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Alla Lilleorg · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Alo Hoidre · Näe rohkem »\nAmalie-Luise Konsa (õieti ka Amalie-Luise Konts, alates 2. augustist 1937 Amalie-Luise Fuchs, lavanimega Brigitta; 10. märts 1873 Raadi vald, Tartumaa – 19. juuli 1949 Tartu) oli Vanemuise näitlejanna.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Amalie Konsa · Näe rohkem »\nAnastassia Bedredinova (vene keeles Анастасия Касьяновна Бедрединова; 26. september 1924 Moskva – 19. jaanuar 2004) oli Tallinna Vene Draamateatri näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anastassia Bedredinova · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ando Keskküla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Andres Ild · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Andres Mustonen · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Andres Särev · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Andres Tolts · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anna Klas · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anne Margiste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anne Veski · Näe rohkem »\nAnts Ander (sündinud 14. mail 1931 Taeveres Viljandimaal) on Eesti teatri- ja filminäitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ants Ander · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ants Eskola · Näe rohkem »\nAnts Jõgi (6. august 1892 Viljandi – 19. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ants Jõgi · Näe rohkem »\nAnts Toiger (20. jaanuar 1910 Abaja küla, Virumaa – 14. jaanuar 1979 Rakvere) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ants Toiger · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anu Kaal · Näe rohkem »\nAnu Põldar-Murss (23. jaanuar 1898 – 20. veebruar 1990; sünninimi Angelina Enson; aastatel 1920–1940 Angelina Pulst; 1940–1952 Anu Põldar) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anu Põldar-Murss · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Anu Raud · Näe rohkem »\nArno Suurorg (kuni 1934 Arnold Grossthal; 18. juuli 1903 Piirsalu vald – 3. jaanuar 1960 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arno Suurorg · Näe rohkem »\nArnold Sepp (muusik)\nArnold Sepp (28. veebruar 1900 Tallinn – 2. aprill 1975 Tallinn) oli eesti flöödimängija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arnold Sepp (muusik) · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arnold Sikkel · Näe rohkem »\nArnold Treumuth (7. mai 1907 Patupera küla Vana-Antsla vald – 18. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arnold Treumuth · Näe rohkem »\nArtur Koit (19. detsember 1908 Tallinn – 25. juuli 1980 Tallinn) oli eesti balletitantsija ja ballettmeister.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Koit · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Lemba · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Ots · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Rinne · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Saat · Näe rohkem »\nArtur Värik (9. juuli 1913 Strugi-Belaja, Pihkva kubermang – 5. oktoober 1976 Tallinn) oli eesti viiuldaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Artur Värik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arvi Hallik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arvi Mägi · Näe rohkem »\nArvo Raimo (13. detsember 1940 – 14. oktoober 2015) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Arvo Raimo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja August Karjus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja August Vomm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Avo Keerend · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ülle Ulla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ülo Õun · Näe rohkem »\nÜlo Rannaste (8. märts 1930 Tartu – 25. september 2005 Lagedi) oli eesti balletitantsija ja näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ülo Rannaste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ülo Raudmäe · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ülo Vilimaa · Näe rohkem »\nBenno Hansen (pseudonüüm; kodanikunimi: Bernhard Heinrich Hanson; 21. märts 1891 Tallinn– 26. aprill 1952 Tallinn) oli eesti laulja (bass).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Benno Hansen · Näe rohkem »\nBenno Mikkal (28. juuli 1912 Valtina, Võrumaa – 13. oktoober 1981 Tartu) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Benno Mikkal · Näe rohkem »\nBetty Kuuskemaa (sünninimi Marie Elisabeth Jõggis; 28. jaanuar 1879 Hageri – 19. detsember 1966 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Betty Kuuskemaa · Näe rohkem »\nBoris Blinov (ka Boris Blinoff; 19. aprill 1909 Tallinn – 4. märts 1982 Tallinn) oli Eesti tantsija ja ballettmeister.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Boris Blinov · Näe rohkem »\nBoriss Troškin (26. juuni 1946 Tallinn – 9. märts 1998 Tallinn) oli Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Boriss Troškin · Näe rohkem »\nBoriss Viktorov-Karolinski (vene Борис Викторович Викторов-Каролинский; 11. aprill 1889 – 14. september 1956) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Boriss Viktorov-Karolinski · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Bruno Lukk · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Concordia Klar · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Dolores Hoffmann · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Edgar Viies · Näe rohkem »\nEduard Poolakene (16. jaanuar 1914 Perila – 15. august 2003) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eduard Poolakene · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eduard Tinn · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eero Neemre · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eesti NSV aunimetused · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eesti NSV rahvakunstnik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eesti NSV teeneline kultuuritegelane · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eesti NSV teeneline kunstitegelane · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Efraim Allsalu · Näe rohkem »\nEike Joasoo (aastatel 1948–1952 Eike Käsper; 1952. aastast Eike Ülevain; 28. märts 1930 – 22. jaanuar 1971) oli eesti baleriin.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eike Joasoo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eili Sild · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Einari Koppel · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eino Baskin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eldor Valter · Näe rohkem »\nElena Poznjak-Kõlar (sündinud 24. novembril 1936 Uritskis Leningradi oblastis) on Eesti baleriin.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elena Poznjak · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elgi Reemets · Näe rohkem »\nElita Erkina (sündinud 29. juuli 1949 Riias) on Läti-Eesti baleriin ja balletiõpetaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elita Erkina · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elle Kull · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ellen Hansen · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ellen Liiger · Näe rohkem »\nEllinor Piipuu (aastani 1939 Sinka 18. oktoober 1913 Riia – 5. aprill 2006 Tallinn) oli eesti keraamik, üks Eesti keraamikakunsti alusepanijaid.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ellinor Piipuu · Näe rohkem »\nElmar Kivilo (25. veebruar 1912 – 21. august 1986) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elmar Kivilo · Näe rohkem »\nElmar Milkop (11. mai 1910 Tallinn – 25. august 1978 Tallinn) oli eesti fagotist ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elmar Milkop · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elmar Salulaht · Näe rohkem »\nElo Tamul (kuni 1931 Elisabeth Lokk; 21. jaanuar 1913 Võru – 5. jaanuar 1994 Tartu) oli eesti laulja ja näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elo Tamul · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elo-Reet Järv · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Els Roode · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elsa Avesson · Näe rohkem »\nElsa Maasik (23. juuli 1908 Vastseliina vald – 30. september 1991) oli eesti ooperilaulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elsa Maasik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elsa Ratassepp · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Elsa Starčenko · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Emil Laansoo · Näe rohkem »\nEndel Aimre (26. september 1918 Tartus – 28. september 2006 Tartus) oli Eesti laulja (bariton) ja näitleja, kauaaegne Vanemuise teatri solist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Endel Aimre · Näe rohkem »\nEndel Ani (31. mai 1925 Laatre vald Valgamaa – 15. detsember 1985 Tartu) oli eesti ooperilaulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Endel Ani · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Endel Pärn · Näe rohkem »\nthumb Endel Eduard Taniloo (sünninimi Danilov; sündinud 5. jaanuaril 1923 Tartus) on eesti skulptor.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Endel Taniloo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Enn Johannes · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Enn Kraam · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Enn Põldroos · Näe rohkem »\nEnn Raa (kodanikunimi Heinrich Berg; 26. jaanuar 1910 Valga – 15. mai 1962 Tartu) oli eesti laulja (bassbariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Enn Raa · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Enno Eesmaa · Näe rohkem »\nErik-Arne Uustalu (ka Arne Uustalu; 18. juuni 1936 – 20. märts 2018) oli eesti metallikunstnik ja disainer.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Erik-Arne Uustalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Erika Haggi · Näe rohkem »\nErika Torger (5. märts 1914 Kuremäe küla, Jõhvi vald – 6. oktoober 1993 Viljandi) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Erika Torger · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ervin Abel · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ervin Kärvet · Näe rohkem »\nEugen Saanpere (29. august 1917 Türi – 3. juuni 2001 Tallinn) oli eesti fagotimängija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eugen Saanpere · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eva Novek · Näe rohkem »\nEvald Aavik (sündinud 24. jaanuaril 1941 Kuressaares) on eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Evald Aavik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Evald Hermaküla · Näe rohkem »\nEvald Jaansoo (5. august 1915 Keila – 3. veebruar 1997) oli eesti laulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Evald Jaansoo · Näe rohkem »\nEve Kivi (õieti Eeve Kivi, enne eestistamist Stein; sündinud 8. mail 1938 Paides) on eesti filminäitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Eve Kivi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Evi Rauer · Näe rohkem »\nEvi Vanamölder (sündinud 12. juunil 1941 Tartus) on eesti laulja (sopran) ja laulupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Evi Vanamölder · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Feliks Kark · Näe rohkem »\nFjodor Pankov oli vene laulja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Fjodor Pankov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Franz Malmsten · Näe rohkem »\nGeorg Metssalu (22. juuni 1919 – 14. juuni 2004; sünninimi Georg Melnikov) oli eesti laulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Georg Metssalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Georg Ots · Näe rohkem »\nGeorg Taleš (30. mai 1912 – 30. oktoober 1997) oli Eesti ooperilaulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Georg Taleš · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Georgi Markelov · Näe rohkem »\nGerman Pekarevski (30. november 1934 Asekejevo küla Orenburgi oblast Vene SFNV – 14. märts 2001 Tallinn) oli Eesti trombonist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja German Pekarevski · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hannes Altrov · Näe rohkem »\nHarri Vasar (14. detsember 1926 – 22. detsember 1994) oli eesti ooperilaulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Harri Vasar · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Harry Kõrvits · Näe rohkem »\nHarry Vilpart (6. oktoober 1917 Tallinn – 26. juuni 1997 Tallinn; ka Harri Vilpart) oli eesti laulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Harry Vilpart · Näe rohkem »\nHeikki Haravee (kuni 13.02.1939 Huusmann; 29. aprill 1924 Tallinn – 23. jaanuar 2003 Tartu) oli eesti näitleja ja lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heikki Haravee · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heino Kersna · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heino Mandri · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heinz Valk · Näe rohkem »\nHelen Sirel (3. detsember 1926 Tartu – 4. august 1981) oli eesti tekstiilikunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helen Sirel · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helend Peep · Näe rohkem »\nHelga Maranik (25. veebruar 1924 Tallinn – 23. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti moekunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helga Maranik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helgi Sallo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heli Lääts · Näe rohkem »\nHeli Viisimaa (13. detsember 1918 – 8. oktoober 1996) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heli Viisimaa · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helilooja · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Heljo Sepp · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helle Gans · Näe rohkem »\nHelle Raa (sünninimi Benita Luts, 1942. aastast Helle Eskola; 14. märts 1908 – 27. detsember 1990) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helle Raa · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helle-Reet Helenurm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helmi Puur · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helmut Vaag · Näe rohkem »\nHelvi Raamat (sündinud 8. novembril 1947 Tallinnas) on eesti laulja (sopran) ja filmiprodutsent.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Helvi Raamat · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hendrik Krumm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hendrik Nagla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hendrik Toompere · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Herald Eelma · Näe rohkem »\nHerardo Kontreras (vene keeles Херардо Контрерас;16. aprill 1940 Možaisk – 1. märts 2009) oli baski päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Herardo Kontreras · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Herbert Laan · Näe rohkem »\nHerman Talmre (5. september 1912 Peetri – 19. august 1999 Tallinn) oli eesti oboemängija ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Herman Talmre · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Herta Elviste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hilda Sooper · Näe rohkem »\nHilja Kangro (pianist)\nHilja Kangro (24. märts 1922 Tartu – 6. detsember 2004 Elva) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hilja Kangro (pianist) · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hilja Varem · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hille Palm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hugo Hiibus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hugo Laur · Näe rohkem »\nHugo Lepnurme haud Pärnamäe kalmistul. Hugo Lepnurm (aastani 1935 Hugo Oberg; 31. oktoober 1914 Tsitre küla, Kolga vald, Harjumaa – 15. veebruar 1999 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja pedagoog, aastast 1945 professor, aastast 1994 emeriitprofessor.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hugo Lepnurm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hugo Malmsten · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Hugo Schütz · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Illart Orav · Näe rohkem »\nIlmar Kuusemets (12. jaanuar 1919 Lipa küla, Raikküla vald, Harjumaa – 30. aprill 2014) oli eesti laulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ilmar Kuusemets · Näe rohkem »\nIlmar Talvik (4. veebruar 1922 – 5. mai 1991) oli eesti laulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ilmar Talvik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ilmar Torn · Näe rohkem »\nImbi Valgemäe (28. september 1923 Tammiku, Roela vald (Viru-Jaagupi kihelkond) – 27. august 1960 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Imbi Valgemäe · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ines Aru · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ines Rannap · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Inge Põder · Näe rohkem »\nInge Saarsalu (sündinud 25. jaanuaril 1952 Tallinnas; sünninimi Inge Arro) on eesti balletitantija ja tantsupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Inge Saarsalu · Näe rohkem »\nIngrid Agur (sündinud Kiivit, 19. jaanuar 1931 Polli vallas) on eesti teatrikunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ingrid Agur · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Interpreet · Näe rohkem »\nIrina Savuskan (4. juuli 1905 Odessa – 14. november 1984 Tallinn) oli Ukraina päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Irina Savuskan · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ita Ever · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ivar Laide · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ivi Laas · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ivo Juul · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ivo Kuusk · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ivo Linna · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaak Joala · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaak Soans · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaak Vaus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaan Õun · Näe rohkem »\nJaan Sammul (6. juuni 1917 Ängu, Konguta vald – 28. juuni 1983 Rakvere) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaan Sammul · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaan Tooming · Näe rohkem »\nJaan Vares (27. august 1927 Valga – 16. jaanuar 2016) oli eesti skulptor ja kunstipedagoog, ERKI professor ja kauaaegne rektor.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaan Vares · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaan-Margus Reinaste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jaanus Orgulas · Näe rohkem »\nJānis Garancis (sündinud 10. juulil 1944 Riias) on Läti päritolu Eesti balletitantsija ja tantsupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jānis Garancis · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Arrak · Näe rohkem »\nJüri Druus (30. jaanuaril 1940 Tartu – 1986) oli Eesti koomik, akrobaat, varietee- ja tsirkuseartist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Druus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Gerretz · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Järvet · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Krjukov · Näe rohkem »\nJüri Lass (25. detsember 1942 Tallinn – 5. veebruar 2002) oli eesti balletitantsija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Lass · Näe rohkem »\nJüri Pärg 1974. aastal Jüri Pärg (õieti Ivar-Jüri Pärg; sündinud 4. aprillil 1931 Võrus) on eesti laulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Pärg · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jüri Variste · Näe rohkem »\nJelena Blinova (13. detsember 1924 Odessa – 13. august 1985 Tallinn) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jelena Blinova · Näe rohkem »\nJenny Siimon (sünninimi Jenny Kossar; 6. veebruar 1905 Irvala – 3. aprill 1982 Tallinn) oli eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jenny Siimon · Näe rohkem »\nJevgeni Pavlov (25. detsember 1913 Tver, Venemaa – 15. detsember 1983 Tallinn) oli vene rahvusest Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jevgeni Pavlov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jevgeni Vlassov · Näe rohkem »\nJevgenija Tserebilko (vene Евгения Церебилко; 7. detsember 1913 Kibarty – 26. juuli 1985 Leningrad) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jevgenija Tserebilko · Näe rohkem »\nJohannes Kaljola (12. oktoober 1900 – 31. mai 1954) oli eesti näitleja ja lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Johannes Kaljola · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Johannes Lükki · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Jossif Šagal · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juhan Kaljaspoolik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juhan Raudsepp · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juhan Viiding · Näe rohkem »\nJuri Jekimov (sündinud 28. mail 1962 Tartus) on Eesti balletitantsija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juri Jekimov · Näe rohkem »\nJuri Orlov (vene Юрий Петрович Орлов, Eestis ka Jüri Orlov; sündinud 14. oktoobril 1945 Umanis) on vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juri Orlov · Näe rohkem »\nJuta Lehiste (kodanikunimi aastast 1964 Juta Lass; sündinud 23. juunil 1941 Tali vallas) on eesti baleriin, varieteetantsija ja tantsupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Juta Lehiste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaarel Ird · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaarel Karm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaarin Raid · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaie Kõrb · Näe rohkem »\nKaie Konrad Tonts (sündinud Kaie Konrad; 5. mai 1943 – 29. juuni 2010) oli eesti laulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaie Konrad · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaljo Põllu · Näe rohkem »\nKaljo Räästas (3. november 1934 Tallinn – 2. november 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bassbariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kaljo Räästas · Näe rohkem »\nKalju Karask (28. märts 1931 Rakke – 11. august 2011) oli eesti laulja ja näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kalju Karask · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kalju Komissarov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kalju Terasmaa · Näe rohkem »\nKalle Randalu Estonia maja 100. aastapäeva puhul korraldatud autogrammitunnis 16. septembril 2013 Kalle Randalu (sündinud 25. novembril 1956 Tallinnas) on eesti pianist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kalle Randalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kalmer Tennosaar · Näe rohkem »\nKarl-Kustav Kalkun (9. aprill 1927 Tartu – 21. veebruar 1990 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Karl Kalkun · Näe rohkem »\nKarl Ots (ka Kaarel Robert Ots; 18. august 1882 – 4. veebruar 1961) oli eesti ooperilaulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Karl Ots · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Katrin Karisma · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Katrin Välbe · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kersti Kreismann · Näe rohkem »\nKirill Raudsepp (5. aprill 1915 Tallinn – 5. september 2006 Haabneeme, Viimsi vald) oli eesti dirigent.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kirill Raudsepp · Näe rohkem »\nKonrad Gerretz (näitlejanimi Jüri Koger; 5. veebruar 1907 Riia – 23. veebruar 1969 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Konrad Gerretz · Näe rohkem »\nKonstantin Kasekivi (10. juuli 1930 Valga – 28. juuni 1979 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Konstantin Kasekivi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Kunst · Näe rohkem »\nLaine Mustasaar (17. mai 1939 – 12. juuli 2014) oli eesti laulja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Laine Mustasaar · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lavastaja · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lea Walter-Berggren · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leesi Erm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lehte Mark · Näe rohkem »\nLeila Säälik (sündinud 4. detsembril 1941) on eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leila Säälik · Näe rohkem »\nLeili Muuga (14. november 1922 Maima küla, Oiroti oblast – 1. august 2016) oli eesti maalikunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leili Muuga · Näe rohkem »\nLeili Tammel (sündinud 29. juulil 1943 Kärla vallas, Käesla külas) on eesti laulja (metsosopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leili Tammel · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lembit Eelmäe · Näe rohkem »\nLembit Roosa (18. juuni 1920 – 26. detsember 1987) oli eesti teatrikunstnik ja dekoraator.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lembit Roosa · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lembit Saarsalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lembit Ulfsak · Näe rohkem »\nLeonid Ševtsov (sündinud 6. jaanuaril 1938 Bakuus) on Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leonid Ševtsov · Näe rohkem »\nLeonid Golovko (vene Леонид Александрович Головко; 1909 Levaši, Dagestan – ?) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leonid Golovko · Näe rohkem »\nLeopold-Ottomar Hansen (27. november 1879 Laiuse – 15. veebruar 1964 Elva) oli Eesti näitleja ja lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leopold Hansen · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Leopold Vigla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lepo Mikko · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lia Laats · Näe rohkem »\nLia Tarmo (1935. aastani Lia Klein; 18. märts 1923 – 29. november 1996) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lia Tarmo · Näe rohkem »\nLiidia Golovataja (sündinud 13. märtsil 1944) on Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Liidia Golovataja · Näe rohkem »\nLiidia Panova (ka Liidia Panova-Järvi; sündinud 6. märtsil 1928 Narvas) on eesti ooperilaulja (metsosopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Liidia Panova · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Liina Pihlak · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lilian Semper · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Linda Kits-Mägi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Linda Rummo · Näe rohkem »\nLinda Sellistemägi (ka Linda Sellistemägi-Moor; 24. mai 1909 Tallinn – 20. aprill 1981 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Linda Sellistemägi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Linda Tubin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lisl Lindau · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Lo Tui · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Luule Komissarov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Luule Kormašova · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maila Rästas · Näe rohkem »\nMaimu Krinal (19. detsember 1926 Tamsalu, Lääne-Virumaa – 29. november 2007) oli eesti laulja (metsosopran) ja näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maimu Krinal · Näe rohkem »\nMaimu Rahel Vannas\nMaimu Rahel Vannas (20. september 1914–24. oktoober 1998; sünninimi Maimu Rahel Epler) oli eesti kunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maimu Rahel Vannas · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mait Summatavet · Näe rohkem »\nMare Jõgeva (sündinud 24. augustil 1939) on eesti laulja (sopran) ja teatrinäitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mare Jõgeva · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mare Mikoff · Näe rohkem »\nMaret Kuke (9. oktoober 1926 – 2. juuli 2002) oli eesti nahakunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maret Kuke · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Margarita Voites · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mari Lill · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mari Rääk · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mari-Liis Küla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maria Klenskaja · Näe rohkem »\nMaria Zahharova-Bruns (vene Захарова Мария Александровна; 24. juuli 1900 Peterburi – 14. august 1994 Tallinn) oli vene päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Maria Zahharova-Bruns · Näe rohkem »\nMarika Eensalu (sünninimi Marika Bahvalova; sündinud 20. septembril 1947) on eesti ooperilaulja (metsosopran) ja muusikapedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Marika Eensalu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Marje Metsur · Näe rohkem »\nMarta Rungi (ka Marta Runge, aastast 1932 Marta Arder; 29. juuni 1902 Tallinn – 5. juuli 1988 Tallinn) oli eesti laulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Marta Rungi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Martin Levald · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Martin Taras · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Martin Veinmann · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mati Kärmas · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mati Klooren · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mati Palm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mati Uffert · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Matti Varik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Märt Laarman · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Meeli Sööt · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Meeme Saareväli · Näe rohkem »\nMeeri Säre haud Tartus Raadil. Meeri Säre (14. juuli 1929 Tartus – 4. mai 2009 Tallinnas) oli eesti teatrikunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Meeri Säre · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Merle Karusoo · Näe rohkem »\nMeta Juliane Kodanipork (aastani 1934 Kodaniburg; 23. detsember 1904 Tallinn – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti ooperilaulja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Meta Kodanipork · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Meta Luts · Näe rohkem »\nMihhail Devjatkin (vene Михаил Константинович Девяткин; 5. oktoober 1916 Petrograd – 14. november 2003) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mihhail Devjatkin · Näe rohkem »\nMihhail Ladõgin (vene Михаил Дмитриевич Ладыгин; 22. detsember 1912 Vjatka kubermang – 30. mai 1990 Leningrad) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mihhail Ladõgin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Mikk Mikiver · Näe rohkem »\nMilvi Koidu (30. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuni 2004) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Milvi Koidu · Näe rohkem »\nMoissei Alperten (26. august 1930 Samara – 22. detsember 2005 Tallinn) oli Eesti viiuldaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Moissei Alperten · Näe rohkem »\nNikolai Jegorov (näitleja)\nNikolai Jegorov (vene Николай Егоров; 16. oktoober 1916 Garubino küla, Moskva oblast, Venemaa – 30. detsember 1981 Tallinn) oli Vene päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Nikolai Jegorov (näitleja) · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Nikolai Kormašov · Näe rohkem »\nNinel Järvson (12. juuli 1930 Kroonlinn – 17. jaanuar 2016) oli Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ninel Järvson · Näe rohkem »\nOlaf Paesüld (26. juuni 1923 Tartu – 16. august 1998 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olaf Paesüld · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olev Eskola · Näe rohkem »\nOlev Roomet (13. detsember 1910 Simuna – 23. märts 1987 Tallinn) oli eesti viiuldaja, torupillimängija ja laulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olev Roomet · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olev Soans · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olev Subbi · Näe rohkem »\nOlev Tinn (3. september 1920 Haradok, Vitebski kubermang – 6. september 1971 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olev Tinn · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olga Lund · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olga Terri · Näe rohkem »\nOlli Ungvere (sünninimi Olga Birk, 1935–1936 Olga Ungerson; 17. juuni 1906 Lüütja mõis, Setumaa – 12. detsember 1991 Pärnu) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Olli Ungvere · Näe rohkem »\nOskar Liigand (15. oktoober 1911 Peterburi – 4. oktoober 1995 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Oskar Liigand · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ott Kangilaski · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ott Raukas · Näe rohkem »\nPaul Ruubel (8. jaanuar 1913 Palupera – 19. veebruar 1970 Pärnu) oli eesti näitlejaEndla teatri biograafiline leksikon.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Paul Ruubel · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Paul Varandi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Paula Padrik · Näe rohkem »\nPavel Mäeots (ka Paul Mäeots; 23. veebruar 1921 Gantšihha, Novonikolajevski kubermang, Vene SFNV – 23. aprill 1987 Pärnu) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Pavel Mäeots · Näe rohkem »\nPeep Lassmann (19. märts 1948 Tartu) on eesti pianist ja muusikapedagoog, aastatel 1992–2017 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peep Lassmann · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peeter Jürgens · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peeter Kard · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peeter Lilje · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peeter Mudist · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Peeter Ulas · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Priit Nigula · Näe rohkem »\nRaimond Alango (27. veebruar 1926 Tallinn – 5. september 2010; ka Raimund Alango) oli eesti laulja (bass) ja laulupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Raimond Alango · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Raine Loo · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Raivo Adlas · Näe rohkem »\nRaivo Kuremaa (ka Raimond või Raimund Kuremaa; 20. oktoober 1924 Paluküla, Ingliste vald, Harjumaa – 15. märts 1983 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Raivo Kuremaa · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Raivo Trass · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rein Aren · Näe rohkem »\nRein Malmsten (6. veebruar 1942 Tallinn – 31. mai 1993 Viljandi) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rein Malmsten · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rein Mets (kunstnik) · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rein Raamat · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Richard Kaljo · Näe rohkem »\nRichard Mölder (30. jaanuar 1922 Koimla, Lümanda vald, Saaremaa – 6. juuli 1975 Tallinn) oli eesti trompetist ja dirigent.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Richard Mölder · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Riho Kuld · Näe rohkem »\nRoland Kriit (31. mai 1917 Tallinn – 2. august 1998 Tallinn) oli eesti klarnetist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Roland Kriit · Näe rohkem »\nRoland Pikhof (14. märts 1922 Majakovo, Petrogradi kubermang – 6. juuli 2002 Tallinn) oli Eesti keelpillimängija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Roland Pikhof · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Roman Matsov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Roman Timotheus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Romulus Tiitus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rostislav Merkulov · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rudolf Allabert · Näe rohkem »\nRudolf Milli (15. märts 1903 Narva – 30. juuni 1969) oli eesti viiuldaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rudolf Milli · Näe rohkem »\nRudolf Nuude (25. juuni 1909 Oudova – 2. september 1980 Tallinn) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rudolf Nuude · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rudolf Palm · Näe rohkem »\nRufina Noor (aastani 1982 Rufina Kozlova; sündinud 25. jaanuaril 1949 Venemaal Permi oblastis Vissimi külas) on Eesti baleriin ja balletilavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Rufina Noor · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ruut Tarmo · Näe rohkem »\nSaima Sõmer (sünninimi Saima Pastarus; 6. veebruar 1933 – 8. mai 2006) oli eesti keraamik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Saima Sõmer · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Salme Raunam · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Salme Reek · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Samuel Saulus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Sergei Fatkin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Sergei Prohhorov · Näe rohkem »\nSigrid Orusaar (sündinud 30. oktoobril 1944 Tallinnas) on eesti flötist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Sigrid Orusaar · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Siina Üksküla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Silvi Liiva · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Silvia Laidla · Näe rohkem »\nSilvia Vestmann (sünninimi Silvia Tištšenko; sündinud 20. oktoobril 1947 Pärnus) on eesti laulja (sopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Silvia Vestmann · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Sulev Luik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Taevo Gans · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tamara Solodnikova · Näe rohkem »\nTamara Soone (sünninimi Tamara Koptelkov; aastatel 1974–1979 Tamara Lekko; 19. märts 1940 Tallinn – 4. veebruar 1983 Tallinn) oli Eesti baleriin.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tamara Soone · Näe rohkem »\nTatjana Laid (sünninimi Tatjana Vorobjova; sündinud 10. jaanuaril 1944) on eesti baleriin ja balletiõpetaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tatjana Laid · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tõnis Vint · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tõnu Aav · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tõnu Kaljuste · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tõnu Kark · Näe rohkem »\nTekla Koha (1938. aastani Thekla Koch, 1940. aastatel Tekla Juhvelt, 1948. aastast Tekla Rajala; 25. veebruar 1910 Valga (teistel andmetel Novgorod) – 20. märts 1977 Tallinn) oli eesti pianist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tekla Koha · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Teo Maiste · Näe rohkem »\nTiia Kriisa (õieti Tiia-Ingrid Kriisa; sündinud Tallinnas 21. septembril 1941) on eesti näitleja ja kirjanik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiia Kriisa · Näe rohkem »\nTiina Jaaksoo (laulja)\nTiina Jaaksoo (aastani 1952 Eugenie Puks, aastatel 1952–1959 Tiina Kuusmaa; 25. august 1931 Leningrad – 7. märts 2013) oli eesti laulja (sopran) ja Estonia teatri solist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiina Jaaksoo (laulja) · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiit Härm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiit Kuusik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiit Pääsuke · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiit Tralla · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiiu Randviir · Näe rohkem »\nTiiu Targama (enne eestistamist Terkmann; 23. jaanuar 1907 Tallinn – 1. august 1994 Tallinn) oli eesti dirigent ja organist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Tiiu Targama · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Toomas Velmet · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Ullo Toomi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Uno Kreen · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Uno Loop · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Uno Uibo · Näe rohkem »\nUrve Tauts (sündinud 2. novembril 1935 Pärnus) on eesti ooperilaulja (metsosopran).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Urve Tauts · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vaike Vahi · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valdeko Ratassepp · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valdemar Väli · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valdur Roots · Näe rohkem »\nValentin Arhipenko (vene Архипенко Валентин Дмитриевич; 7. mai 1909 Atamanskaja staniitsa, praegune Pavlovskaja rajoon, Krasnodari krai – 22. detsember 1987 Tallinn) oli vene näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valentin Arhipenko · Näe rohkem »\nValerian Loik (20. mai 1904 Tallinn – 26. september 1986 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valerian Loik · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Valli Lember-Bogatkina · Näe rohkem »\nVassili Medvedev (vene keeles Василий Михайлович Медведев; sündinud 18. detsembril 1957 Groznõis) on vene balletitantsija, ballettmeister ja tantsupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vassili Medvedev · Näe rohkem »\nVäino Puura esinemas Kuressaare Merepäevadel 3. augustil 2012 Väino Puura (sündinud 30. jaanuaril 1951 Võrumaal Keemal) on eesti laulja, rahvusooperi Estonia ooperi- ja operetisolist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Väino Puura · Näe rohkem »\nVeera Fjodorova (aastast 1947 Veera Sirina, ka Veera Fjodorova-Sirina; 23. september 1925 Moskva – 5. detsember 2013) oli vene päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Veera Fjodorova · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Veera Nelus · Näe rohkem »\nVelda Otsus (24. august 1913 – 16. august 2006) oli eesti näitleja ja baleriin.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Velda Otsus · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vello Orumets · Näe rohkem »\nVello Tamm (1. juuni 1940–15. juuni 1991) oli eesti kunstnik.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vello Tamm · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Venda Tammann · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Verner Gerretz · Näe rohkem »\nVerner Hagus (13. juuli 1909 Tallinn – 26. september 1988 Tallinn) oli eesti balletitantsija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Verner Hagus · Näe rohkem »\nViiva Väinmaa (25. september 1928 Tallinn – 20. august 2014 Tallinn) oli eesti pianist.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viiva Väinmaa · Näe rohkem »\nViktor Akinfijev (vene Виктор Павлович Акинфиев; 1916–1962) oli vene näitleja ning lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viktor Akinfijev · Näe rohkem »\nViktor Fedortšenko (sündinud 20. jaanuaril 1954 Kiievis) on Eesti balletitantsija.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viktor Fedortšenko · Näe rohkem »\nViktor Gurjev (29. august 1914 Riia – 11. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti laulja ja laulupedagoog.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viktor Gurjev · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viktor Karrus · Näe rohkem »\nViktor Tsõpluhhin (vene Цыплухин Виктор Алексеевич; 1906 – ?) oli vene lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Viktor Tsõpluhhin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Villem Õunapuu · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vive Tolli · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vjatšeslav Maimussov · Näe rohkem »\nVjatšeslav Sirin (3. september 1924 Moskva – 12. september 1970 Tallinn) oli vene päritolu Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vjatšeslav Sirin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vladimir Alumäe · Näe rohkem »\nVladimir Annikov (sündinud 14. aprillil 1926 Odessas) on vene päritolu Eesti viiuldaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vladimir Annikov · Näe rohkem »\nVladimir Jermolajev (23. märts 1924 – 13. detsember 1991) oli Eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vladimir Jermolajev · Näe rohkem »\nVladimir Laptev (vene keeles Владимир Георгиевич Лаптев; sündinud 13. juulil 1946) on vene teatri- ja filminäitleja ning lavastaja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vladimir Laptev · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vladimir Sapožnin · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Voldemar Alev · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Voldemar Kuslap · Näe rohkem »\nVoldemar Paavel (29. juuni 1919 Tartu – 12. märts 1992 Tartu) oli eesti näitleja.\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Voldemar Paavel · Näe rohkem »\nVoldemar Valge (1. oktoober 1909 Narva – 5. aprill 2002 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Voldemar Valge · Näe rohkem »\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vootele Tamm · Näe rohkem »\nVootele Veikat (19. aprill 1907 Poola – 24. aprill 1980 Tallinn; 1937. aastani Voldemar Veigart) oli eesti ooperilaulja (bariton).\nUus!!: Eesti NSV teeneline kunstnik ja Vootele Veikat · Näe rohkem »\nENSV teeneline kunstnik.


22 juuste vananemisvastaseid näpunäiteid värvivalikust peanahatoodeteni - Näpunäited\nKuulsuste kolorist Min Kim paljastas 22 vananemisvastast juukseotsikut\nNaised on igavesti otsinud nooruse purskkaevu (mina, kaasa arvatud). Ilusate ja tervislike juuste omamine on kindel märk mitte ainult noorusest, vaid ka elujõust. Olgem ausad. Pole tähtis, kas olete kuulsus või kodus olev ema, juuksed, mida me kanname, on meie ülim kroon. Lugege minu lemmikvananemisvastaseid juuksenõuandeid nooruse purskkaevu meisterdamiseks.\nLõhenenud otsad on märk kahjustustest ja hoolimatusest. Kui teie eesmärk on saada merineitsi juukseid, tagavad regulaarsed trimmimised, et juuksed püsivad terved ja kasvavad edasi.\nRegulaarsed tükeldamised (kärbid) tähendavad, et te ei pea nii palju pikkust maha lõikama, kui (lõpuks) selleni jõuate.\nMa ei usu reeglite pikkusesse ega vanusesse. See, mis paneb teid end paremini tundma, on teie jaoks sobiv pikkus, kui see on tervislik.\nLeidke kolorist, kes võtab aega teie vajaduste ja murede kuulamiseks, pakkudes samal ajal nende professionaalseid soovitusi.\nÜkskõik, kas lähete brünettiks, ingveriks või blondiks, annab mitme tooni olemasolu juustele ELU.\nKüsige sidemehooldusi (minu käe all on L’Oréal Professionnel'i loodud Smartbond) värviteenustega juuste kaitsmiseks ja tugevdamiseks.\nKüsige happepõhise läikimise teenust (Dialight autor L’Oréal Professionnel; ma nimetan seda “Photo Finishiks”, kuna see muudab sõna otseses mõttes juuksed kaameraks valmis). See mitte ainult ei taasta juukseid, vaid annab ka hämmastava (nooruslik) sära.\nTähtsündmuste saamisel on paigutamine võtmetähtsusega. Kujutage ette, millised nägid teie juuksed välja pärast suvepuhkust, ja hakake tähelepanu pöörama sellele, kus neil lastel heledam on. Loodusliku ja lapseliku tulemuse saamiseks on tükid näo ümber heledamad ning keskmise pikkuse ja otste poole.\nEbatervislik peanahk pole mitte ainult märk sellest, et midagi on meie kehaga tasakaalust väljas, vaid võib ka tunda end helveste ja / või nähtava ärrituse suhtes ebakindlana.\nPeske juukseid regulaarselt, kui teil on helbeid (neile, kes pesevad vähem kui kaks korda nädalas). Kui lased sellel pidutseda, süveneb see ainult veelgi.\nKui seda ei saa käsimüügišampoonide (pea ja õlad, Neutrogena’s T-Gel) pesemise ja kasutamisega hallata, minge professionaali poole. Kui te jätkuva probleemiga ei tegele, ei lahene see kunagi, mis põhjustab ebatervisliku väljanägemisega juukseid (ja peanahka).\nÖelge jah ravidele ja maskidele! Enamik neist on ettekirjutatavad ja neid saab kohandada vastavalt individuaalsetele juuste vajadustele. Minu lemmikud on järgmised: Kerastase Fusio annus, L'Oréal Professionnel Powermix ja Milboni silumisravi.\nJUUSTIDE VÕTMINE / JUUDE KAOTUS\nVananedes võib hormoonide sisaldus nihkuda ja mehaaniline agressioon stiilimise ajal põhjustada juuste väljalangemist. Proovige oma osa vahetada, kui hakkate oma peanaha piirkonnas märkama peanahka rohkem kui juukseid.\nÄrge kartke hakata Rogaine'i aktuaalse ravina kasutama, kui kahtlustate, et teie juuksed õhenevad. See on efektiivne, kui hakkate seda oma juustesse sisse viima enne, kui on liiga hilja.\nJuukselisandid aitavad võidelda juuste väljalangemise lahingusiseselt. Nutrafol on minu praegune kinnisidee; see aitas täielikult mu hõrenevat juuksepiiri, kui elasin läbi stressirohket lahutust.\nKui kõik see, mida varem mainiti, seda ei lõika, proovige juuste peanahale loomulike juuste löökide lisamiseks PRP juuste taastamise protseduure (mis võivad olla kallid ja valusad) või mikrolõikega.\nKui kõik muu ebaõnnestub, siis jah, naised saavad juuste siirdamist. See on kõige kallim vananemisvastane juustevalik, kuid on ka uuemaid meetodeid, kus juuksefolliikulisid saab siirdada üksikult ja kobaratena, sõltuvalt lõppsihtkohast (asukohast).\nKasutage termilist kaitset, eriti kui kasutate mis tahes tüüpi kuuma tööriista (triikraud, lokirull, puhumiskuivati). Mõned minu vead on Kerastase seerumiterapeut (koor) ja L’Oréal Professionnel 10-in-1 (pihustatud).\nProovige piirata kuumade tööriistade kasutamist. Pidage meeles, et otsene kuumus võib juuksed rabedaks ja kuivaks jätta, mis põhjustab otste lõhenemist, sõlmede ja purunemist.\nVõimalusel (kuumade tööriistadega) alandage kuumuse seadist, et kaitsta juukseid niiskuse kaotuse ja kahjustuste eest.\nMaksimaalse sära saavutamiseks suunake otsik allapoole, nii et õhk voolab üle juuste pinna (mitte otse juustele ja harjale), mis aitab küünenaha peeglitaoliseks viimistluseks siledamaks muuta.\nÜldiselt proovige töötada koos sellega, mida emake loodus teile andis. Võite võita hommikul oma tekstuuriga lahingu, kuid lõpuks võidab Emake loodus (Vabandust, daamid).\nMin Kim (@minkimcolorist) jagatud postitus 29. detsembril 2018 kell 6:10 PST\nÜkskõik, kas soovite võidelda vanusega graatsiliselt või võidelda selle esiotsa, on selles labürindis juhendamisel mitmeid võimalusi ja vananemisvastaseid juuksenippe. Sööge hästi tasakaalustatud dieeti, jooge palju vett, magage palju, treenige stressi vähendamiseks ja kõik mõõdukalt. On olemas keha-keha ühendus, mille me sageli unarusse jätame ja unustame ühenduse luua. Tervislik vaim, terve keha on nooruse purskkaev (väikese abiga kõigest, mida ma selles väikeses artiklis mainisin), eks?


Mägiarnika : Arnica montana\nMägiarnika - Arnica montana.\nSugukond - korvõielised Asteraceae (Compositae).\nEelistab lubjarikast pinnast.\nMägiarnika on väga kaunis taim; varakevadel, kui puhkevad erekollased õied, äratab ta iga mööduja tähelepanu. Korvõisikud on kiirjate keelõitega, mis ei ole alati korrapärase kujuga, see annab neile ebatavalise välimuse. Ta on mitmeaastane taim, risoom on mullas horisontaalselt. Kare rohtne vars võib kasvada kuni 50 sm kõrguseks; see kasvab välja tihedalt vastu maad asetseva leheroseti keskelt. Vars on longus ja 1-2 paari pisikeste lehtedega ja ühe tipmise õisikuga, mille all ülemiste lehtede kaenlas asetseb veel üks väljaarenemata õisik.\nKollased õied on ümbritsetud kaherealisest karvasest õiekattest. Äärmised õied on 3 hambaga. See on tähtis tunnus, mis on vajalik apteegikauba kindlakstegemisel.\nPaljundamine: seemnetega ja juurelõikudega. Soovitav kasvatada istikutest. Seeme idaneb +20°C juures ja kui 2-4 nädala jooksul tõusmeid ei ilmu, siis hoida veel 2-4 nädalat 0 +4°C juures ja seejärel uuesti soojas. Juuretükid pannakse mulda 5-6 sm sügavusele.\nKasutamine: väga dekoratiivne, sobib aroomi-ja ravimtaimede aeda. Kasutatakse õisikuid.\nApteegis leidub nimetuse all - arnikaõied Arniсае flos (varem - Flores Arnicae).\nKogumine: õisikud kogutakse, kui nad on täielikult puhkenud, kuivatatakse varjulises kohas, temp. mitte üle +50°C. Kogutud droog hoitakse kuivas ja jahedas.\nToimeained: eeterlikud õlid desinfitseeriva ja põletikuvastase ning haavade kinnikasvamist soodustava toimega; flavonoidid, mis avaldavad mõju südametegevusele ja verevarustusele: koliin, mis alandab vererõhku ja palju teisi aineid.\nViimasel ajal on leitud arnikas veel protsüaniide. Samasuguse toimega on ka viirpuu õied, mis mõjutavad soodsalt südametegevust. Ei saa minna mööda ka viimase aja uurimustest, kui leiti ja identifitseeriti laktoonid (osaliselt henealiinid), võib arvata, et just nemad mängivad olulist osa arnika ravitoimes. Nende ärritav toime nahale ja limaskestadele on juba tõestatud, mis on samaväärne kui nende mõju südamele. Et saada täielikku ülevaadet arnika toimeainetest, on vaja teha veel uurimusi. Kokkuvõtte võib öelda, et arvukad toimeained on väga laia ravispektriga.\nVaatamata sellele, et mõlema vaadeldud arnika keemiline koostis ei ole identne, raviotstarbeline erinevus nende vahel ei ole suur.\nRaviomadused ja kasutamine.\nArnikat kasutatakse enamasti välispidiselt. Venituste, kõõluste vigastuste jne. puhul tuleks kohe teha kompressi arnika alkoholitõmmisega (1spl. 0,5l vee kohta) või vesitõmmisega (loomulikult jälgida, et keha oleks liikumatu). Verevalumi puhul stimuleerib arnika selle taandumist ja paranemist. Eriti kiiresti leevendab valu. Mõjub hästi ka halvasti paranevatele haavadele. Arnikakompressi tuleks eelistada piirituse või äädikakompressidele, kuigi mõnikord võib tekkida allergia.\nSuu-ja kõripõletike puhul on arnikaga kuristamine asendamatu. Asi on selles, et ta parandab verevarustust ja niimoodi tõstab limaskestade vastupanuvõimet. Sel puhul lisatakse ½ teelusikatäit arnikatõmmist 1 kl. soojale veele või kuristatakse kurku arnikateega.\nArnikatee: 1-2 tl. kuivatatud arnikaõisikuid valatakse üle ¼ l keeva veega ja 10 minuti pärast kurnatakse. Kurku kuristatakse sooja teega. Kompressiks kasutatakse kas sama teed või veega segatult vahekorras 1:1.\nArnikapreparaatide kasutamine (tee, tõmmis) seespidiselt ei ole ohutu, seda ei maksa teha, kuigi arnikal on südamehaiguste ravitoime.\nArnika alkoholitõmmis: kuivatatud õied valada üle 70% piiritusega (1:10). Jätta nii 2 nädalaks. Saadud vedelik filtreerida 10 päeva pärast, et see oleks läbipaistev. Arnikatinktuuri saab osta ka apteegist.\nKasutamine homöopaatias: valmistatakse kuivatatud juurtest. Välispidiseks kasutamiseks mõeldud Arnica extern – tehakse aga värskest õitsvast taimest.\nArnika on üks tähtsaim vahend homöopaatias, mida kasutatakse haavade kokkukasvamisel. Eriti hästi mõjub arnikasalv veenihaiguste, verevalumite, venituste ja põrutuste puhul.\nArnikat kasutatakse homöopaatias ka reuma ja podagra puhul. Kasutatakse ka kui südametööd ja verevarustust normaliseerivat vahendit, eriti südamepuudulikkuse, ateroskleroosi, samuti stenokardia (rinnaangiin) puhul. Ja lõpuks, arnika annab jõudu taastumiseks pärast raskeid nakkushaigusi. Seda vahendit võetakse enamasti lahustatuna D2-D3 2-3 (kuni 5) korda päevas 3-5 (kuni10) tilka. Välispidiseks kasutamiseks lahustatakse 1-2 tl. Arnika extern tinktuuri 0,5 l vees.\nKasutamine rahvameditsiinis: kõik, mis eespool on öeldud arnika kasutamise kohta, kehtib ka kasutamise kohta rahvameditsiinis. Siia võik lisada veel arnikapiirituse, mida tehakse ise erinevate meetoditel ja kasutatakse erinevates piirkondades kompressideks ja määrimiseks kas reuma, podagra, lumbaago, närvivalude, venituste puhul. Kasutada lahjendatult (1tl. 1/4 l vee kohta) kurgu loputamiseks ja kuristamiseks. Maohaiguste, südamepekslemise ja nõrkusetunnuste ilmnemisel antakse sisse paar tilka alkoholilahust, mis lahjendatud eelnevalt veega (vt kõrvaltoimed)\nArnikapiiritus: värsked õied segatakse võrdses osas 30% piiritusega ja jäetakse 14 päevaks seisma. Pärast seda kurnatakse läbi tiheda riide, õisikud pigistatakse kuivaks ja vedelik kurnatakse veelkord läbi.\nKõrvalmõjud: välispidisel kasutamisel võivad ilmneda allergianähud: põletus, villide teke jt. nähud nahal. Sel juhul katkestage koheselt ravi ja pöörduge arstile. Arnika sissevõtmisest tuleks täiesti loobuda, kuna on teada saadud tema kahjulikust mõjust maole, söögitorule ja südamele, aga positiivse tulemusega eksperimente arnika kasutamise kohta seespidiselt on ebapiisavalt.


Üha kallinev nafta ähvardab kriisist taastumist pärssida ERR - Estonian World Review\nÜha kallinev nafta ähvardab kriisist taastumist pärssida ERR\nKõrge naftahind võib analüütikute sõnul hakata juba maailmamajanduse kriisist taastumist pärssima, sest naftabarreli hind ähvardab peagi kerkida üle 100 USA dollari taseme.\nSelle nädala alguses tõusis nafta hind New Yorgi börsil üle 92 dollari märgi, Londoni börsil isegi üle 96 dollari, mis on 27 kuu kõrgeim tase, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nParamount Options'i naftamaakler Ray Carbone ütles, et tema panustab naftahinna pikemaajalisele tõusule. "Ma arvan, et 2011. aastal ületab naftabarreli hind 100 dollari taseme. Ja ma arvan, et hind jääb tänavuse aasta jooksul pigem hinnavahemiku ülemisse ossa."\nOppenheimer & Co nafta ja gaasi uuringute tegevjuht Fadel Gheit märkis, et maailma majanduskasv on ikka veel heitlik. "See pole tugev. Tõusvad naftahinnad mõjuvad negatiivselt ja see pärsib majanduskasvu. Hinnatõus ehmatab tarbijaid ja USA majandusest 70% moodustab kodumaine tarbimine," selgitas ta.\nRahvusvahelise energiaagentuuri sõnul on jäkuvalt tõusvad kütusehinnad jõudmas ohutsooni, kuna kallimad hinnad võivad kahjustada arenenud riikide tarbimist ja habrast majanduskasvu. Kui naftabarreli hind läeneb 100 dollarile, kasvab surve ka naftakartellile OPEC, mis eelmisel kuul jättis tootmiskvoodi muutmata.


Yana Toom: kui täna õnneks läheb, saate valida europarlamenti ka Che Guevara fännidest kommuniste - kommentaare 1-20\nKellele on vaja Europarlamenti?\nMitte kellelegi,peale luuseritest poliitikute.Eesti võiks näidata eeskuju ja loobuda europarlamendi saadikute valimisest ja lähetamisest europarlamenti,sest seal ei esindata oma riiki,vaid oma poliitilisi parteisid.Kui meie parteid soovivad saata europarlamenti oma esindaja,siis las saadavad ja finantseerivad oma igatsevaid saadikuid oma partei rahakotist.\nmassimõrvar che fännist kommar ju istub juba seal!\nnimelt ühtse venemaa hyana doom!\nkõigest mõni aasta tagasi nimetati inimesi kes mainisid Euroopa Ühendriike ja Föderatsiooni\nvandenõu teoreetikuteks ja hullunud hõbepabermütsiga keldri elanikuks... nüüd hääletavad aga oma juudiagendid selle võimaldamise poolt.\nsee näitab kontrolli ja meedia taset. Ning loomulikult ka Eesti inimeste lamba mentaliteeti. Osatakse Eesti ja Vene keelt ja infot ei osata hankida.\nSiin on väike mõttekild lihtsalt ja lühidalt kirjas. See on kogu selle immigratsiooni ja multikultuuri põhjus ja eesmärk!\nEi saa neid valida, enne astume Brittide eeskujul sest EU pasast välja!\nJa Sina Jana jääd töötuks!\nlp Yana võiks ka pikalt lahti seletada kust see väljend "annektsioonide ja kontributsioonideta" pärit on....?\nOn 10nda järguline mõttetu ashkenazi juut kes ei mõista ei oma salakultuuri filosoofiat ega geopoliitilisi nähtusi kaugemale kui meie konnatiigi mudaliiga poliitika.\nOma riigi müümise eest ongi kõrgepalgaline koht brüsselis.\nYanotškal on tegelikult isegi kohati õigus. Terve Europarlament kihab nii Che fännidest, maoistidest, utopistidest-kommunistidest, vasakliberaalidest, stalinistidest, neopolpotlastest ja muudest äärmusvasakpoolsetest kaakidest. Ühesõnaga sionistide erinevatest käpikutest.\nTo : 12.55\nNojaa, kas keegi järgi ka veel jäi, kui nimetatud arvesse mitte võtta. Pealegi, demokraatia pidavat olema rahva võim, mitte siis raha võim kogu ilus ja valus (rohkemgi). Las nad siis tegutsevad, kui esindavad enamust? Pole tähtis mis karva kass on, peaasi, et hiiri püüaks. Ilmselt paremaks enam minna ei saa, või ehk veel......variante on. Eraomandus ..... tahab ülevaatamist?. Muud.......???\nNiikaua kui see Kremli-käsilasest Tšernogorova käib Süürias al-Assadi kätt hoidmas, niikaua pole ka nendel Che Guevara fännidel häda miskit...\nsellel Assadil viga on? Ons erdo kann või saudid paremad?\nAsi pole ju saudides ega Erdoganis. Vaid selles, et see laibaarmastajast eit on justkui eurooplane, väljavalitu, eliit.\net pr Kaljulaid on peaministriga Põhja - Koreas delfi ei mainiga, et tea miks.\nmiks toom õnnelik on , kui tal on oht osa oma valijaid kaotada ? või ligub koos valijatega ...\non impeeriumimeelsete nuts arve peale jõudnud.\nEuroopa Kohus on tuvastanud, et Nürnbergi printsiipe on õigesti kohaldatud , ning rõhutas eraldi, et neid saab kohaldada ka Eesti oludes kommunistlike kuritegude puhul. Kaudselt samastatakse siin natside kuriteod kommunistide samasuguste tegudega. Samuti rõhutab Euroopa Kohus, et Eesti oli 1944–1991 N Liidu poolt okupeeritud. Sellega kinnitab Euroopa Kohus Eesti inimsusvastaste kuritegude uurijate seisukohta, et inimsusvastaseid kuritegusid võidi sooritada kogu N Liidu okupatsiooni vältel, ka 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel. On viimane aeg hakata neid kuritegusid uurima.\nkonksninad vajuvad maa alla ? See see on , et etterinda trügimine kaasab ka vastutusvöimaluse (-kohustuse).\nTo : 08.56\nKui Te mõtlete eriti 1980-ndate aastate lõppu, siis andke aga minna. Vaat see periood on väga kuritegeliku iseloomuga, kus omandati nn. esimene miljon!!!!\nKui ikka õnneks läheb, saate valida europarlamenti\nSeal parlamendis istuvad juba guevarafänn Toom, lobiseja Tarand, muidugi Ansip, Lauristin, Kelam .... ja palju pede ja pagulas fänne. Mida seal veel õnneks peab minema ? Selle asutuse ehk institutsiooniga on kõik ju selge\nselge ongi. toom ju kirjutas, et "suurte poiste" mängumaa. Need suured poisid aga, on euroimpeeriumi hallid kardinalid, kes otsustusõiguse saamisel kiirelt mkuldistavad ja .... Ühesõnaga, jätkavad meie puhul sealt, kus yttbolshevikel pooleli jäi.\nSiin on ainuke võimalus täielikult plokkida valimisi , Eestist võiks hääletada broilerite paraad koos peredega max. 2000 häält piisav ja valigu siis sinna kasvõi 10 Toomi!\nükski toom või muu impeeriumimeelne ei tohi sinna pääseda. Ainult loll lammas annab võimu oinastele. Seega - kõik valima.\nPaistab, et heal elul ja kõrgel palgal olev proua kiiresti vananeb nii, välimuselt kui ka hallollus hakkab vaikselt kärbuma\nALDE fraktsioon, kuhu Eestist kuuluvad Reformierakond ja Keskerakond on Europarlamendis täielikult marginaalne! Neile kuulub veidi üle 10% kohtadest! Nad ei otsusta seal mitte midagi, aga Paet, Toom ja Kallas üritavad siin näidata, et nad on hirmsad tegijad! Loomulikult, vaid selleks, et saada tagasivalitud!\nköik vabaduse eest seisjad pea kohe kommunistid olema , see jana oma vabadustarmastaja rahva ahistamistegevusega köige kangem kommunist , pane zhirinovskiga paari . Ta ei suuda vist iial möista , et elab Eesti Vabariigis , kus konstitutsiooniliselt on kaitstud pölisrahva keel ja kombed ? Kuidas selline üldse on sattunud meid esindama , rahvuslik häbi ?\nKuidas selline üldse on sattunud meid esindama , rahvuslik häbi ?\nVäga lihtsalt! Ansipi valitsus andis talle ERILISTE TEENETE EEST 2006.aastal kodakondsuse. Ja seda Edgar Savisaare isiklikul ettepanekul! Edasi oli juba puhtalt migrantide rida.\net kommunist vabalt ringi jalutab? kas kommunistid ei peaks kõik istuma kinni?\nalles nüüd ärkad\nkommarid, nende seljataga seisvate taustajõudude toel on juba vaikselt võimu üle võtmas - ega siis keegi enne kaaguta kui muna munetud. makaron ju ütles selgelt, et see aasta on otsustav. See, millest toom kirjutab ongi impeeriumimeelsete poolt hiiliv võimu üle võtmine. Lapsesuu sultsil pandi suu kinni, et see enneaegu asjatut tomu üles ei kisuks.\nvarsti loeme kuidas putin kunagi piiteris ei ahistanud toomi nii paha putin\nEestis kasvab ju samuti jõudude populaarsus kellel on euroopaga suhestumine pigem probleemne. See ei ole küll ainult Eesti eripära, vaid täheldatav kogu endises sotsialismi leeris Ungari, Poola ja paar veel on samuti aina enam krõbeda retoorikaga euroopa suunal. Kuipalju selles on sisulist euroskeptitsismi ja kuipalju siseriiklikust poliitikast tulenevat populismi, seda näitab aeg.\nKogu probleemistik, nii meil kui mujal tundub olevat valija võimetus kaasa mõelda euroopa skaalal. Euroopa skaalat tuleb ikkagi vaadelda globaalse suurjõu skaalas, kas me tahame, et euroopa oleks üks iseseisvast globaalsest suurjõust USA ja Hiina kõrval, muid variante tegelikkuses ei ole, kui Euroopa Liit stagneerub ja laguneb jääb valik teenida USA või Hiina impeeriumeid (loe: euroopa hakkab enam maksma teistele). Kui EL tahab olla globaalne suurjõud, peab selles konkurentsis olema suurjõuna efektiivne ja suutma oma otsuseid kaitsta aga see saab olla võimalik ainult võimalikult ühtse ja tsentraalse euroopa juhtimise puhul, ehk Euroopa föderatsiooni ülesehituse korral. Lisaks peab sel juhul euroopa oma poliitiliste otsuste kaitseks ehitama üles oma relvajõud, mis tähendab USA sõjalisest "abist" loobumist ehk NATO senisel kujul hingusele saatmist. USA strateegilised analüütikud ei ole varjanudki, kuidas kasvav euro ohustab dollarit ja miks USA valitsus midagi ette ei võta ja laseb EL-il sedasi suurjõuks kasvada. Tundub, et USA strateegid võivad rahul olla, euroopa ühtsus on savijalgadel, ida-euroopa vastandub aina enam euroopale ja eelistab läbi sõjalise ja poliitilise alluvusele USA-t EL-ile.\nKas meil on üldse enam ambitsiooni "olgem eestlased, aga saagem ka eurooplasteks!" või oleme meie üks neist kes ei taha olla osa iseseisvast globaalsest suurjõust, vaid jääda USA imperialistlike plaanide ripatsiks ning teenistusse. Lühidalt võib eesseisva valiku ka sõnastada, kas USA või Euroopa - vahepealne slikerdamine ei mängi lõpuks välja.\nCato vanem rääkis juba vanas Rooma senatis iga kord et - Euroopa liit peab hävima\nSinu muidu asjalik ülevaade meenutab paljusid meie vennasrahvaid venemaal, kus paljud noored häbenevad oma rahvust ja eelistavad olla venelased. Otsi juutuubist laul sõnadega "ma maha müüsin oma naeru..."\nkuidas see Jana sinna Europarlamenti üldsegi sai... eesti rahvas teda küll ei valinud?\nJana sai sinna niimoodi, et eesti rahvas ei läinud valima. venelased aga läksid ja valisid Jana.\nJa järgmisel korral on meil seal peale Jana ka Kõlvart, Korb ja Repinski kah...\nEestlased ei valinud?\nOsad ehk valisid. Eesti elanikud ehk eesti rahvas valis.\nYana on häbiplekk Eesti poliitikas- nõukaaegne valede külvaja. Kas keskerakonnal on üldse kedagi, kes kaitseks eestlaste riiki ja meie kultuuri? Paregune Tallinna linnavalitsus on juba totaalseslt venestatud. Nad vist töötavadki nõukogude liidu territooriumi taastamise heaks??? Yana teeb seda kindlasti!\nehkki hääled saanud nõukogude impeeriumi ihalejatelt, on toom teise impeeriumi ihalejate paati istunud, nagu ka kallas, paet, tarand... Pikemas plaanis lüüakse need kaks nagunii kokku ning siis saad nii kamaaruskat kui boolerot 2 in 1 tantsida ja viimast Eestlast näed veel loomaaias.\nYana Toom võiks oma mõtted ära jätta ! Midagi head sealt ei tule. Eesti kodanikuks sai ta niisama ,kingiti , ja nüüd teeb see veel Eestile kahju ! Kuidas saaks sellise olendi eemale poliitikast ?\nlihtsalt - tuleb ise minna valima\nToom pole mingi kommunist (kas ta ,tühi õieti teabki mis see kommunism on nagu enamik nn. "kommuniste"), vaid karjerist. Raha peale ahne kui kits kuse peale.\n...siis tee mida tee-vali, on võim Euroopa Liidus ja EP-s ikkagi...juutide-mossad käes..., kasvõi Läti eurosaadikud juudid Ždanok, Mamõkin, Mirski jne...Eesti...Tšernogorova-Toom,. Kallas, Paet jne...ja nii riikide kaupa...ja meie vastu nn vene kaart väljamängimisel...\n...Che Guevara fännidest kommuniste..., siis naera kasvõi ennast...ribadeks, sest ka sinna taha sh nn kommunistide on juudid ülihästi ennast sisseseadnud...ja kus kommunism ongi ju juutide Marx-Engels üldsegi väljatöötatud ja rakendatud üle maailma...st juudivandenõu maskeerimiseks siin-seal võimu haaramisel ühe erivahendina-meetodina ja et vältida siis sealt juutidele tõsiseid tagasilööke......\njah, ja egas muidu näiteks siis Venemaa imperaator Nikolai II saatnud korduvalt oma erisaadikuid Euroopasse st Pariisi ja Londoni juutide-vendade Rotschild juurde-juutide juhitud nn maailmavalitsuse juhtfiguuride, et nad koos USA juutide Schiff, Životovski jt ei finantseeriks juute-revolutsionääre-vandenõulasi Venemaal...ja kukutaks siis vastavalt imperaatori..., millele muidugi anti resoluutne vastus...ei, mitte kuinagi, ja finantseeriti heldelt Nikalai kukutamist ja hilisemat tema mõrvamist ja koos alusa perekonnaga...\n...st juut Bronstein-Trotski, juut Sverdlov, Zinovjev, Kamenev jne jne...ja kus USA-st toodi Venemaa impeeriumi lammutama lausa ligi 200 juuti ja miljonitega dollaritega, kus näiteks ainuüksi Schiff andis 33 miljonit..., nagu ka Euroopast...\n...siis näiteks Euroopas makseeriti juudivandenõu ettevalmistamine Nikolai II vastu...Saksamaa taha...juut Israel Gelfand juhtimisel taha, kellele selleks isegi juudipärane nimi vahetati...saksapäraseks...Aleksander Parvus... , ja sealt, et süüdi jääks siis...Saksamaa vene imperaatori ja rahvuselt sakslase kukutamisel..., ja justkui Saksamaa rahastamisel..., nagu peideti see vandenõu üliosavlt omakorda...ideelise revolutsionääri Uljanov-Lenin taha, et ei jääks jällegi muljet, et tegemist pole mitte sulaselge juudivandenõuga ja katsega selle varjus juutide võim Venemaa üle kehtestada..., vaid ja tänaseks nimetaud nn suure vene oktoobrirevolutsiooniga...,\njah, ja ja nii vältida juutidele tõsiseid tagasilööke, nagu oli seda veel esimene juutide-Bronstein-Trotski-Gelfand katse 1905-19007.a. võim Venemaa üle haarata ja Nikolai II kukutada...ja millepeale vallandusid Venemaal suured juudivastased väljaastumised..., nagu ka isegi Nikolai II korduvalt keeldus Venemaa juutidele toetuse andmisest, millepeale juudid-Rotschild siis veelgi kiirendasid Nikolai II kukutamist..., peites selle 2013.a. atendaadi-provokatsiooniga Sarajevos... ja Brontsein-Trotski juhtimisel...,\njah, ning sealt omakorda Venemaa sõtta kiskumisel Serbia poolel Saksamaa vastu..., mis pidi siis juutidel lihtsustama riigipöörde labiviimist sh Venemaa enda juudipankurite-töösturite rahalisel toel ja juutide-Riigiduuma liikmete-Kerenski otsesel eestvedamisel, st nn Ajutine Valitsus ja sealt katse anda võim juba...juut Brontsein-Trotski kätte ja Lenini taha selle maskeerides..., kuni...grusiin Hugasvili-Stalin selle juutide võimukonstruktsiooni Venemaa üle lõhkus...,\ntõsi, makstes selle eest juutide karistusega, kui nad provotseerisid II maailmasõda ja Austria juut Hitler suunamisel...Stalin vastu..., ja selleks, et see nö karistus-sõda edukas oleks Stalin vastu, juut Rotshild, Rockefeller jne USA juudid oma 300 suurt tööstusettevõtet viisid Saksamaale...ning panid aluse Hitleri sõjatööstusele ja sealt sõjale..., ning ajasid juudid juut Jitleriga oma äri kuni sõja lõpuni...,\nmuideks, siis meile samal ajal aetakse udu...6 miljonist juudist hukkunust..., siis küsiks, kuidas siis juudid ise pole seda hukka mõistnud juut Hitleri ja juut Rotschild jt, vaid vastupidi, kes siis samal ajal omavahel äri ajasid...ja ei midagi..., ning kui siis Hitler pani veel 1933.a. omavahel paari kaks juuti st Magdalena Behrend ja juut Goebbells..., ning kus edaspidi oli justnimelt juut Magdalena Goebbels siis tavapärane juut Hitleri kõrval ametlikel vastuvõttudel...


Kasutatud sõidukite müüja Mobile.ee ostis ära Metro Auto - ÄRILEHT\nKasutatud sõidukite müüja Mobile.ee ostis ära Metro Auto\n08.veebruar 2018 18:39\nSeni ainult kasutatud sõidukitega tegelenud Moneklar OÜ, mille tuntuim kaubamärk on Mobile.ee, ostis 20. tegutsemisaasta puhul ära uutele sõidukitele spetsialiseerunud ettevõtte Metro Auto OÜ. Tehingu tulemusena sai Metro Auto müügi- ja teeninduskeskuse uueks nimeks Mobile Autokeskus, kus alustas äsja tööd Mobile.ee.\nSeejuures ei olnud aga uute autode müük omaette eesmärgiks. "Metro Auto ostu puhul on tegemist pigem paljude asjaolude kokkulangemisega, kus soovitud uue asukoha, töökoja ja muuga tuli kaasa ka uute sõidukite müügiõigus," sõnas ta.\nMÄRKSÕNAD kasutatud autod\nEkspankur Rait Lukas Danske juhtumist: Eesti Pank pidi olema nendest rahavoogudest teadlik (46)


Vanemuise orkester sai tipptasemel metsasarved - Teater Vanemuine\nVanemuise orkester sai tipptasemel metsasarved\nKokku pool miljonit krooni läksid maksma viis firma Gebr. Alexander Mainz metsasarve, mille kõla saab publik esmakordselt nautida sel reedel, mil Vanemuise sümfooniaorkester annab hooaja avakontserdil.\nPilliostu peafinantseerija on Eesti Kultuurkapital, osa rahast käisid välja ka Vanemuise teater ja Tartu linnavalitsus, märkis teatri pressiesindaja Tambet Kaugema.\nUued metsasarved peaksid Kaugema hinnangul hea hoolduse korral vastu pidama aastaid. «Eks kõik sõltub ka sellest, kui tihedalt pille kasutada. Arvestades, et vanemuise sümfooniaorkester esineb üsna mitmel õhtul nädalas, on kasutus üsna sage,» lisas Kaugema.\nSümfooniaorkestri hooaja avakontsert toimub reedel, 18. septembril Vanemuise kontserdimajas. Orkestrit dirigeerib teatri peadirigent Mihkel Kütson, tšellol soleerib Indrek Leivategija.\nKavas on Antonin Dvoraki Tšellokontsert h-moll op. 104 ja Johannes Brahmsi Sümfoonia nr 2 D-duur op. 73.


Simsoni sõnul sai Keskerakond teotahtelise esimehe - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSimsoni sõnul sai Keskerakond teotahtelise esimehe\nKeskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles pärast tänast erakonna kongressi, et partei sai uue teotahtelise esimehe, kes üle kümne aasta peab kõige olulisemaks riigi tasemel poliitikat.\n«Edgar Savisaarel on palju voorusi ja plusse, aga viimasel ajal oli ta pigem munitsipaalpoliitik, kuid suurima opositsioonierakonna esimees peab kogu aeg olema üleriiklike ambitsioonidega,» sõnas Simson. «Ma olen öelnud, et Tallinn on meile väga tähtis, aga Eesti riik on veel tähtsam.»\nSimsoni sõnul peab erakonna esimees alati partei ühtsuse säilitamise nimel tööd tegema. «Mul on hea meel näha, et ka juhatuses on kõik liikmed need, kes kinnitasid, et nende mureks on erakonna ühtsuse säilitamine,» ütles Simson. «Need, kes ähvardasid mingite nimekirjade või erakonna lammutamisega, täna usaldust ei pälvinud.»\nSuhtumist Keskerakonda näitas Simsoni sõnul see, et üle mitme aasta tulid Keskerakonna kongressile «väga kõrgetasemelised tervitajad», kelle all pidas ta nähtavasti silmas teiste erakondade esindajaid. «Ma arvan, et see on sündinud presidendivalimistest, kus saadi aru, et palju olulisi otsuseid Eesti jaoks saab teha nii, et kaasatakse ka opositsiooni.»\nSimson ütles, et Keskerakond on valmis valitsuserakonnaga rääkima. «Me pole kunagi olnud lammutav jõud, oleme konstruktiivne opositsioon, ainult et viimastel aastatel oleme pidanud nägema teerullipoliitikat,» rääkis Simson. «Ükski meie otsus, ettepanek ei kõlba, sest algataja on olnud vale. Kui see on murtud, on mul selle üle ainult hea meel.»\nReformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele esitatavat umbusaldusavaldust kommenteerides ütles Simson, et see on tema hinnangul nii mõjus, et kõigis kuues fraktsioonis leidub inimesi, kes seda toetavad. «Esmaspäeval kindlasti juhtub midagi,» sõnas ta.


Thela aed ja kodu: Sügises on\nminu jaoks alati kurbust ja nukrust. Maal elades siiski vähem kui linnas. Linnas tähendas oktoober seda, et praktiliselt kuni kevadeni polnud välja enam muud asja kui tööle ja töölt tulekule. Maal elades võib oktoober tähendada hoopis mõne varem meeles mõlkunud projekti ühe päevaga valmis tegemist. Hea koha ehitas Lepatriinu valmis juba kevadel, aga kuna see pärnadealune on selline koht, kuhu muru külvata pole mõtet. liiga pime, sai sinna ette hoopis killustik ja paeriba hakkab hiljem piirama põõsaala. Kahekesi killustikku ja kive vedades läks uskumatult kiiresti. Lepatriinu jõudis veel mingi kivi, metalli- ja klaasikildude hunniku ära lahendada. Me oleme neid hunnikuid seitseteist aastat koristanud ja otsa nad ikka veel ei saa...\nPõõsaste vahele tuleb kate ja multš, kuna öösel sadas vihma, sai lõpuks ometi kalmiad ära istutada.\nPika peenra veel pikem pikendus läks lõpuks katte alla. Mingid põõsasmaranad ehk ikka peavad selles kõrbes edaspidi vastu, Püsikute poole pole mõtet vaadatagi. Isegi enamik kevadel istutatud puid on ilmselt välja läinud ja võib-olla paar möödunudaastast ka. Ühe elupuu olen juba lõkkesse saatnud, kaks tükki lähevad ilmselt veel. Sinna heinamaasse ma lihtsalt ei jõudnud vett tassida, isegi kui oleks jätkunud vett, on ka mu töö- ja tassimisvõimel teatud piirid.\nEga mul seda peenrapikendust väga vaja polnud, eelmisestki osast seisab suur osa täiesti tühjana, aga sellesse aiaserva oli vaja lihtsalt mingit vahet eristamaks niidetavat ala metsast. Tarad mulle ei meeldi ja hekke ei jõuaks hooldada. Mul on isegi paar seni hooldatud hekijuppi selle aastaga käest läinud, kui ei jõua ega jaksa, siis ei jõua ega jaksa.\nKui eile oli küll pilvine, aga soe ja mõnus õues asjatada, siis tänane küll päikeseline, aga ainult kaheksa soojakraadi ja vinge jäise põhjatuulega ilm väljas tegutsema ei isutanud. Lepatriinud madistasid küttepuudega, said punased põsed ja sooja naha. Mina nagu öeldud, istutasin. Kolm kaelajäänud kalmiat ja kaks rocki pojengi. Maas on neil igatahes parem kui potis ja kui nälg peaks majja tulema, saab alati välja kaevata. Müügiplats sai vahepeal suuremas osas talvekorda, aga kuna tilgub veel tellimusi, siis päris kinnipakkimine ootab veel natuke. Hortensiaid veel talvekorterisse panna ei raatsi, naudin õitemerd. Nagu kuskil juba öeldud, püüan nädalavahetustel tööasjadega mitte tegeleda, vahepeal läks kõik liigagi sassi ja sõlme.\n2.oktoobri hommikul oli maa ja autoklaasid küll härmas, aga kraadiklaas näitas päikesetõusu ajal ikka 2 kraadi plussi, andur on maast poole meetri kõrgusel. Põuakahjustused on hullemad kui külmakahjud ja mul pole isegi taimenimekirjadega tegelemiseks vähimatki tuju...kevadel istutatud ju sai, aga palju sellest ellu jäi, on iseküsimus. Mõistan täiesti nende tundeid, kes peale nii mõnestki kollektsioonist ilmajäämist on lubanud aia ära asfalteerida :), mul on üsna sarnane tunne.\nVaatasin naatikasvanud peenraid, aga rohida küll ei viitsinud, liiga külm ja rõske. Pesin pesu, koristasin. Lugesin eelmisel nädalal kätte saadud raamatut "Botaanika aednikele", soovitan, lihtne ja loogiline.\nÕhtud kamina ees on soojad ja mõnusad, koerad ja kass seltsilisteks. Kui vahepeal lugesin hoolega töökuulutusi, et teeks ometi midagi selle mandumise asemel, siis praegu miskipärast kipub see tunne üle minema. No ja ei saa öelda ka, et tegemist ees ei ootaks, pigem oli vahepeal tunne, et midagi ei taha, ei viitsi ja miski ei huvita...õnneks lähevad sellised perioodid lõpuks ikka üle. Täielikult üle pole läinud, aga mõningaid positiivseid märke juba on.\nTsiil 5. oktoober 2014 20:25\nNo teil on seal sellised hektarid käes, et annab rabeleda. Ma loodan, et kalmiad kohanevad ja hakkavad oma ilu näitama. Mina olen oma paarist täiesti vaimustatud.\nÜleminek sügisesse võtab aega. Puhkus ongi siinsamas, käe ulatuses.\nMUHEDIK 6. oktoober 2014 11:03\nJah, peaks nagu käeulatuses see puhkus olema, aga korraga märkad, et aknast vaatab kevad sisse :D\nTistou 6. oktoober 2014 13:03\nHuvitaval kombel maal elades tunnetasin sügise ängistust tugevamalt kui nüüd linnas olles. Kiires siginas-saginas ei pane pori ja pimedat niiviisi tähele kui maal.\nFutu 6. oktoober 2014 13:49\nSee sügisene pealsete maha lõikamine on vist kõige tüütum tegevus üldse aias. Osa võib koristada, osa veel mitte. Teoreetiliselt võiks ju kevadeni pealsed jätta, aga kui ma nägin kui palju teomune siia ja sinna maetud oli, siis nüüd kraabin kõik sügisel üle. Enne lund peab ordnungisse saama. Ja siis on puhkus, mis tähendab lihtsalt rohkem raamatuid. Pime aeg novembrist jõuludeni on nõme ja võiks üldse olemata olla. Pärast jõule on elul jälle mõtet.\nRahutu rahmeldaja 9. oktoober 2014 07:28\nmina juba natuke isegi ootan, et see ilu ja pillerkaar ja õueilmad läbi saaks, hakkab tekkima punumiskihelus :)no ja kui need jõulud nagu niuhti vahepeaL läbi saavad, siis ku ongi kevad juba peaaegu käes :)


BeoRemote - ekraaniga pult, mis juhib kogu sinu meelelahutusmaailma | Digigeenius\nBeoRemote – ekraaniga pult, mis juhib kogu sinu meelelahutusmaailma\nKui Bang & Olufseni Beovisioni seeriat peetakse parima helikvaliteediga teleriteks ning tootja kõlarid on võitnud hulga auhindu parima kvaliteediga heli eest, siis loomulikult peaks ka pult, mis neid kõiki juhib, olema parim. Bang & Olufsen BeoRemote One BT Netflix ongi üks parimatest pultidest, mida koju diivanilauale muretseda ning sellega saab ühest kohast juhtida kogu oma Bang & Olufseni meelelahutusmaailma.\nMis teeb selle puldi eriliseks?\nKõigepealt muidugi teeb eriliseks ühendusviis – seadmel on nii traditsiooniline kui infrapunaühendus. See tähendab, et lisaks telerile saab juhtida ka kõiki oma kõlarisüsteeme, mis on üle Bluetoothi juhitavad. Kõlarid võivad paikneda tubades igal pool, seega infrapunane ühendus, mis nõuab otsenähtavust, pole alati parim lahendus. Bluetoothiga ulatad juhtima aga isegi siis, kui otsenähtavust pole. Vajalik on vaid levialas olla, mis on tavaliselt 10-15 meetrit.\nEraldi nupud, mida saad ise seadistada\nBang & Olufsen BeoRemote One BT Netflix pakub programmeeritavaid otsenuppusid ükskõik millistele valikutele, mida soovid oma puldi jaoks salvestada: näiteks eraldi nupu alla saab tuua lemmik-telekanali, striiminguteenuse või kõlariseaded. Pult juhib ka multiroom-kõlarisüsteemi, nii et seadistada võid kõlareid mängima just niimoodi, nagu ise tahad.\nSelliseid nuppe, mida seadistada, on neli – kohe teleri juhtimise ja muusika nuppude kõrval.\nDisain ja veelkord disain – alati esikohal\nTaani meediaseadmete tootja on alati tuntud oma minimalistliku ja tipptasemel disaini poolest. Sellepärast pole ka BeoRemote One lihtsalt üks järjekordne nuppudega pult, vaid põhjalikult viimistletud nii väljast kui seest.\nVäljast on korpus kas alumiiniumi või messingi tooniga, et sobiks kokku Bang & Olufseni teiste toodetega. Metalne korpus on vastupidav, nupud aga grupeeritud loogiliselt vastavalt sellele, milliseid kasutatakse kõige enam ja koos. Ka ekraanil kuvatav menüü on jaotatud kasutusvajaduse järgi, seega peaks esimest korda puldi kätte haarav kasutaja kohe kõik põhilised funktsioonid sealt üles leidma.\nSamuti on korpus kergelt kumer, nii et lauale pannes jääb see keskelt veidi õhku – ikka selleks, et oleks parem siledalt pinnalt haarata ning muidugi ka selleks, et kergelt kumerduvat pulti oleks mugavam käes hoida.\nNuppe pole liiga palju, minimalistlik kombinatsioon aitab paremini orienteeruda kõigis võimalustes. Igapäevaselt saad juhtida oma nutiteleri põhifunktsioone, kuid väga lihtne on ümber lülitada ka helisüsteemi juhtimisele või uurida WebOS-i operatsioonisüsteemi äppide võimalusi ja vaadata striiminguteenustest filme või kuulata netiraadioid, samuti Spotifyst või Deezerist muusikat.\nSide on kahepoolne\nEnamus pulte on ühepoolsed – saadavad seadmetele juhtkäske ja ise midagi vastu ei võta. BeoRemote One aga suhtleb kahes suunas – 1,3-tolline 128×128 piksline OLED ekraan näitab sinu käes seda, mis allikast muusika mängib, millised kõlarigrupid ja subtiitrite valikud on saadaval, need menüüd pannakse kokku seadmetest endast tuleva info põhjal.\nBang & Olufsen BeoRemote One BT Netflix on kasutatav kõigi Beovisioni seeria teleritega ning kõikide Bang & Olufseni kõlarite või kõlarisüsteemidega, mis toetavad üle Bluetoothi juhtimist.\nBeoRemote One pulte saab proovida ja osta Bang & Olufseni salongist Endla 16, T1 Mall of Tallinn kaubanduskeskuses asuvast MySound2Go poest või www.miterassa.ee e-poest.\nE-poest on näha ka toodete erinevate viimistlustega mudelite saadavust kohapeal kauplustes.\nMärksõnad: muusika, pult, teleripult\nKuula: Restart: Katkiste koosolekute ravi\n21. jaanuar 2020 kell 09:09\n20. jaanuar 2020 kell 20:55\n20. jaanuar 2020 kell 15:16\nEesti e-residentsus läks kallimaks\n20. jaanuar 2020 kell 13:48\n20. jaanuar 2020 kell 10:20\n20. jaanuar 2020 kell 09:52