Kas telefonid võtavad fotokaameratelt töö? Huawei P20PRO vs Sony A7R3 :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 21.04.2019 03:56\nUudised » Ülevaated, kasutajate hinnangud » Kas telefonid võtavad fotokaameratelt töö? Huawei P20PRO vs Sony A7R3 märgi kõik teemad loetuks\n02.11.2018 09:14 Kas telefonid võtavad fotokaameratelt töö? Huawei P20PRO vs Sony A7R3\nSamuti räägib telefoni kasuks võimalus pilte kiiresti veebi üles laadida. Tõsi ka Sony on võimalik ühendada telefoniga, kuid iseseisvalt ei tee see seade midagi.\nSensori suurus on neil erinev, kuid keskmine hobi või pigem perepiltnik ei tea sellest või suurema, väiksema sensori eelistest mitte midagi.\nEi väsi me Sony kirumast\nSelle kaamera menüüde rägastik on rekordiliselt halb, millest on peajagu üle meie kiidetud Canoni algajatele suunatud telefoniliku kasutuskogemusega EOS M50, kui ka kõik telefonid.\nKui tead hullemat kasutajakogemust mõnel kaameral, palun kommenteeri all, kuna oleme väljakutsele avatud.\nTelefoni kasuks räägib ka IP68 veekindluse standard.\nTõsi, tõenäoliselt saab ka Sony kerges vihmas hakkama, kuid me ei saa kedagi julgustada seda tegema. Kui Nikon ja Canon pakuvad oma tehnilises kirjelduses elementide eest kaitset, siis Sony seda ei tee: kasutamine omal riskil.\nAga see pildi kvaliteet.\nSiin ei ole mingit küsimust, et Sony pilt on hea, väga hea.\nOlgugi, et paberi peal, näpuga järge ajades võiks võita enamus kategooriates telefon, pärast pilte kerides on aru saada, millest on neil kahel hinna vahe.\nSamas kompaktkaameratele on raske hetkel tuleviku ennustada.\nEi väsi klišeesid kordamast: parim kaamera on see, mis sul kaasas ning osta tasub seda, mida sul tarvis, mitte seda, mida arvad, et tahad.\nVideos mainitud Johanna Randmanni – „The Last Train“ muusikavideo.\nArvutimaailma videotega kursis olemiseks vauta subscribe. https://goo.gl/mrFLwh\nHuawei p20 PRO https://www.hinnavaatlus.ee/products/Mobiiltelefonid/Mobiiltelefonid/bce77903afddcc3cf4c6543c6a6434da\nSony A7 RIII https://www.hinnavaatlus.ee/1085188/sony-a7r-iii-body/\nKui kahte kaamerat võrrelda, siis võiks võrdluspildid ka juba olla välja toodud. Vähemalt mina neid kusagil ei märganud.\nVarem kui oli lapsel üritus koolis/lasteaias võtsin alati kaasa digipeegli ja/või eraldi FullHD videokaamera.\nNüüd olen järjest enam kahtlemas iga kord kas võtta eraldi tehnika või ajada läbi mobiiliga (enamasti mobiil võidab, kuna eraldi tehnikal tuleks aku laadima panna ja peab meeles olema kaasa võtta, kui juba videokaamera võtta siis ka statiiv jne).\nKõik sõltub sellest kuhu lõpptulemus läheb. Kui maale vanaemale siis kõlbab mobla kaamera küll. Kui kinosse ja/või ajakirja kaantevahele siis ikka suur kaamera.\niPhone'idega on filme ka tehtud: https://variety.com/2018/film/news/unsane-tangerine-films-iphones-1202730676/\nOn telefonidega asju tehtud ning tehakse veel. Parim seade on see, mis olemas on ning lõpuks on tähtis sisu, mitte kvaliteet, nagu on korduvalt öelnud ka suuri filme teinud Casey Neistad.\nKeskmine inimene ei saa aru, miks on vaja kallist kaamerat ning Huawei isegi ju väitnud oma reklaamides et telefon asendab kaamera.\nPaljudel asendabki, sest kallis kaamera ei too pildistamise oskust ning telefon, mis tarkust täis annab parema tulemuse, kui kaamera, mis eeldab kasutaja eelnevat oskust.\nKas musta ja valge vahele mõni halltoon ka mahub?\nKõik sõltub sellest kuhu lõpptulemus läheb. Kui maale vanaemale sis kõlbab mobla kaamera küll. Kui kinosse ja/või ajakirja kaantevahele siis ikka suur kaamera.\nPS sa ei kujuta ette, kui madala kvaliteediga pildid lähevad ajakirjade kaante vahele.\nNo kuidas võtta, enda Kompakt fototkat (mis pole eriti kompaktne aga see selleks ) olen iga kell eelistanud filmimiseks ja piltide tegemiseks vs telefon.\nFotokas aastast 2015 vs telo aastast 2018 ja endiselt fotokas teeb kõvasti kenamat pilti ja videot kui telo (kuigi telo suudab ka 4k videot toota aga no see näeb ikka paras sitt välja kui aus olla).\nhuawei p20pro on hea 2x kallim kui mu fotokas kuid endiselt arvan et videos ületab fotokas telefoni endiselt. Viimasel pole optilist zuumigi olla\nAga noh, kellele ema, kellele tütar aga mina endiselt eelistan ilmselt veel väga pikalt fotokat telefonile.\nHuawei P20 Prol on 3x optiline suum (tegelikult küll eraldi "teleobjektiiv")\nHuawei P20 Prol on 3x optiline suum.\nNo mu telol on ka 2x. Mingi zoomiks seda nimetada on veits palju... Pmst erinevad läätsed ja pildikvaliteedi vahe on ka maru kena nende erinevate läätsede puhul.\nTehnikaTvs toodi ka alles näide kuidas ühe läätsega oli lumi valge ja teisega sinakas vms... (seal küll oli samsa kasutuses aga no point jääb samaks)\n3x on üsna tavaline zoom ja eks see sõltub, mis su see mitte nii väike taskukaamera on.\nAga see on väärt point. Paneme taskukaamerad testi. Vaatame, mis hinnaklassist telefonid ja kaamerad hakkavad vahet eristama ning piilume pixleid.\nkuskil (ma kahjuks ei leidnud ise enam üles) tehti test - profifotograaf sai kolm portreed võrdlemiseks ja ütles eksimatult ära mis oli telefoniga tehtud, mis odava kompakkaameraga ja mis kalli peegelkaameraga...\nSiis võiks ka lõpuks 1 test olla (KOOS NÄIDETEGA) mitte mingi muinasjutt nagu tavaks...\nKui üles leiad, jaga linki.\nSh Peter Mckinnon tegi hiljaaegu võrdluse odava 4000D ja EOS R vahel ning vahe oli ootamatult väike.\nKuid kogenud silm muidugi näeb selle ära.\nSt me ei väida, et vahet ei ole, kuid tikutoosi suuruselt ekraanilt, telefonist, instast vms ei ole selle 40MP suurt midagi peale hakata\nEks selle muna jutuga on nagu ta on. Kui me seda ei tee heast tahtest vaid keegi sisu sponsoreerima hakkab, hakkab kindlasti ka kvaliteet tõusma.\nPraegu on see enam vähem vabatahtliku töö ja muude projektidega ellu jäämise tasakaalupunktis.\nKui keegi tahab või teab kedagi, kes Am-i videosisu loomist toetada tahab, siis olen ettepanekutele avatud.\nNo ma ei tea mis telefoni.4k videot nt vőrdled, ma ei ütleks et telefoni 4k video ikka nii jama on, tunduvalt parem kui FHD ja iga aasta läheb paremaks.\nAinuke jama on ,et 4k vőtab meeletult mahtu vs FHD /60 frame.\nReisidele küll ei viitsi kaameraid kaasa tassida\nAga asi on maitses ja valikuvőimalustes vähemalt.\nMe ei võta oma videot 4K-s sisse ja kui aus olla, siis ei näe, et seda niipea tegema hakkaks.\nLihtsalt ei ole mõtet.\nRiistvara peaks olema oluliselt võimsam, niigi suur arhiveerimise peavalu läheks kontrolli alt täiesti välja ja kui aus olla... Kui paljudel on reaalselt 4K seadmeid kust vaadata.\nVähemalt tänasel päeval.\n2,7K oleks enam kui piisav ning annaks lisapixleid ja croppimis võimalust.\nKahjuks väga vähesed seadmed toetavad seda.\nMa ka ei ole 4K videot hakanud veel salvestama, kuid põhiliselt sellepärast, et 60 kaadrit FHD annab sujuvama video minu vana Sony XZ1 peal - subjektiivselt meeldivam vaadata ning piisavalt hea detailsus. Ei oska arvata kas 10a pärast praegust materjali vaadates tekib mõte, et krt oli vaja koonerdada, miks ikka 4K ei salvestanud...\nLisaks jah see neetud arhiveerimine. Google salvestab FullHD video piiratud kvaliteediga tasuta, 4K teeb siin asja keerulisemaks.\nTeiste pilvepakkujate juures tuleb suurema mahuga ehk kallim pakett võtta, kui 4K peale üle minna, muidu ära ei mahu.\nMis puutub vaatamisse siis kõik uued telekad praktiliselt 4K seega ei ütleks, et vaatamise seadmed väga probleemiks on 4K puhul.\nEi oska arvata kas 10a pärast praegust materjali vaadates tekib mõte, et krt oli vaja koonerdada, miks ikka 4K ei salvestanud...\narvan et efekt on sama, kui 15" CRT pealt FullHD LCD peale kolida. Mul on videoid mis just tolle 15" CRT jaoks.... on ikka karvased küll.\nSamas, see 15" CRT vs FullHD LCD vahe on vist omajagu karmim kui FullHD vs 4K?\nMäletan, kui 2010 sai hangitud FullHD videokaamera ning endal oli kodus küll lameekraaniga kuid siiski kineskoop 32" Sony telekas, mis keeldus suremast. Ei tahtnud uut telekat hakata ostma, kuna vana töötas hästi.\nAga kui siis teiste juures sai kaameraga filmitud kraami FullHD LCD teleka pealt kõiges detailsuses nähtud siis lõi kaitsme läbi ja tuli minna telekat välja vahetama See 32" Sony läks sugulastele ja peaks vist siiani teenistuses olema koos üleõhu digiboksiga.\nTäpselt. Loomulikult oleneb eesmärgist aga üldiselt tasub mõtelda ja meenutada, et kui oluline on see video, mida nüüd ja praegu üles võtad. Need, kes "pärisvideot" teevad ( igasuguse kino ja tele jaoks) pigem vaatavad 8k suunas. 4k on juba kodus telekal ning moblas salvestumas. Loomulikult on mahuküsimus, eks igaüks teab ise, kui vajalik tema jaoks salvestatav hetk on.\nCRT, fullHD ja 4k:\nDVD - 720x480.\n4k (UHD) - siin muidugi vaieldakse aga reaalselt on kodudes 3840x2160.\nSeda visuaali vaadates, tundub väga jämedalt:\nFullHD oleks nagu umbes 5-6x parem kui DVD ja 4K on umbes 4x parem kui FullHD.\nMis siin ikka oletada:\nKõige esimesel Tallinas toimunud arvuti messil sai imetletud selliseid videoid: https://www.upload.ee/files/9181680/HISTORY.MPG.html\nkuidas sellised nüüd tunduvad?\n//see konkreetne oli kaasas 4MB ati rage IIS videokaardiga kaasas.\nMa ei tea, et youtubes raha võetaks 4K eest (see ka ju "piiratud" kvaliteediga salvestamine). Ki mõtled pilveteenust siis ma ei tea mida sa seal piiratud kvaliteedi all mõtled\nNovot... No eks uued telerid mis viimastel aastatel nüüd müüdud on enamus juba UHD. Lisaks Ma ei tea, see töötlemine suht kerge (vähemalt 8 tuumalise ryzeniga ei ole probleemi mässata) ning mahtu aitab kontrolli all hoida H265 (H264 pole mõtet möllata oma 4K-ga..) Kui muidug ainsaks "arvutiks" on läppar, nagu suures osas tänapäeval on, siis muidugi edu nende juustudega. Isegi UHD -> FullHD näeb kenam välja tavaliselt kui otse FullHDs ülesvõetud kraam...\nNing täna pole vaadata millegagi, homme on ning siis mõtled, et kurat, miks ma ikka 4Ks ei salvestanud kuigi võimalus oli...\nUudised » Ülevaated, kasutajate hinnangud » Kas telefonid võtavad fotokaameratelt töö? Huawei P20PRO vs Sony A7R3 mine lehele 1, 2 järgmine


Environment > Teenused > Loodushoid LoodushoidEesti on rikas looduslike alade ning koosluste poolest. Vaatamata sellele on olemasolevat vaja kaitsta. Peamiseks loodushoiu korraldamise viisiks on kaitsealade loomine ja nende haldamine. Looduskaitsealast tegevust reguleerib tänapäeval suur hulk Euroopa Liidu ning Eesti siseriiklikke õigusakte. Olulisemaks on elupaikade kaitsele suunatud Natura 2000 ja selle eesmärke Eestis korraldav looduskaitseseadus ning kaitstavate loodus- objektide seadus. Kaitsealade (rahvusparkide, looduskaitsealade ning maastikukaitsealade) kaitset korraldatakse läbi kaitse-eeskirjade. Kaitse-eeskiri aga peab olema eelnevalt koostatud, kaitse-eesmärgid püstitatud, kaitse võimalused läbi arutatud ning eeskiri ka osapooltega läbi räägitud.\nELLE eksperdid pakuvad kaitsealade kaitsekorralduskavade koostamise teenust nii kompleksselt, kui selle erinevates staadiumites. ELLE eksperdid võivad viia läbi keskkonnamõju hindamist Natura aladele.\nAlltöövõtjate kaudu saame korraldada spetsiifilisi ekspertiise (nt botaanilised, ornitoloogilised jt).\nTäiendav teave: Toomas Pallo, juhtivkonsultant


Asutatakse Toomas Lapi mälestusfond — Tartu Ülikooli Sihtasutus\nNeljapäeval, 26. mail kell 9 avatakse TÜ filosoofiateaduskonna skandinavistika raamatukogus kahe uue stipendiumi loomisega Toomas Lapi mälestuskonverents. Stipendiumeid koondavale Toomas Lapi Mälestusfondi statuudile kirjutavad alla fondi asutajate esindaja Eva Toulouze ja TÜ sihtasutuse juhatuse liige Ruth Kotsar.\nToomas Lapp (11.06.1979-12.07.2010) oli Tartu Ülikooli doktorant ja skandinavistika õppejõud.\nTa õppis aastatel 1998-2004 taani keelt ja kultuuri ning konverentsitõlget Tartu Ülikoolis, kus jätkas ka doktoriõpingutega skandinavistika erialal. Lõpetamata jäänud doktoritöö keskendus fäärlaste religioossete muutuste uurimisele (post)kolonialismi vaatenurgast. Õpingute ajal täiendas Toomas end Kopenhaageni, Islandi ja Linköpingi ülikoolis. Õpingute käigus omandas ta lisaks taani keelele rootsi, islandi ning mõnevõrra ka norra keele. Keelehuvi laienes ka inglise, saksa ja prantsuse keelele.\nLisaks pühendunud õppejõutööle oli ta aastatel 2007-2008 TÜ tõlkekeskuse juhataja ning tema eestvedamisel töötati välja uus suulise tõlke magistriõppekava.\nToomas Lapi viimaseks suuremaks saavutuseks tõlketöö vallas jäi islandikeelse lasteraamatu "Kodulinna ingel" tõlkimine, mille eest talle anti tõlkelastekirjanduse auhind - Paabeli Torni audiplom. Postuumselt ilmus tema teine islandi keelest tõlgitud raamat "Kääbusekivi."


Mees tegi Paide ööklubile pommiähvarduse - Järva Teataja\nMees tegi Paide ööklubile pommiähvarduse\n28. juuli 2010, 14:26\nTeade Paides Tallinna tänava ööklubis Ekvaator oleva lõhkekeha kohta tuli prefektuuri juhtimiskeskusele 17. juuli öösel kell 3.56. Politsei vaatas ruumid üle ning midagi ohtlikku ei leidnud.\nEelmisel kolmapäeval pidas politsei kinni ähvardamises kahtlustatava, kelleks osutus 38aastane Toomas.\n«On kahetsusväärne, et täiskasvanud inimesed võtavad taolisi ähvardusi kergelt ning ei mõista milliseid tagajärgi taolised «naljad» võivad tuua,» sõnas Paide kriminaalteenistuse vanemmenetleja Kalev Orgvee.\n«Ähvardustesse, kus on ohus inimeste elud, suhtub politsei täie tõsidusega ning laekuvate väljakutsete teenindamisel on taolised juhtumid prioriteediks. Valeväljakutse võib jätta hätta inimese, kes tõepoolest abi vajab ning kelle elu või tervis tõesti ohus on.»\nToomase suhtes on alustatud kriminaalmenetlust avaliku korra rikkumist käsitleva paragrahvi alusel ning karistusseadustiku järgi karistatakse rikkujat rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega


Seiklejahingega Martin Saar käed rüpes ei passi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSeiklejahingega Martin Saar käed rüpes ei passi\n6. mai 2006 0:01\nÄsja avas Tallinnas oma esimese isikunäituse New Yorgis elav kunstnik Martin Saar, keda meie avalikkus teab seni rohkem kui Eda-Ines Etti kallimat.\nEestlased ütleks, et selle poisi pea lõikab kui koorelahutaja. Ameeriklased ütleks vist self-made man. Aga kuidas keegi ka ei ütleks, kindel on see, et viimase kolme aastaga on Saarest (26) saanud üks põnevamaid noorkunstnikke New Yorgis.\nEesti Kunstiakadeemia graafilise disaini eriala lõpetanud Saar suutis tegelikult üllatada juba siis, kui veel Eestis elas. 2000. aastate algul lõi ta koos sõbra Tanel Teemuskiga paarkümmend aastat vanemad Sangari juhtivtöötajad pahviks sellega, et veenis neid loobuma firma igavast logost ning tegema midagi sootuks uudset.\nNoored mehed näitasid videoprojektsioone, vatrasid veebisaitidest ja fläanimatsioonidest. Ning moekunstnik Katrin Kuldma kiitis kuttide vaimujõudu taevani. Nii see algas: öösel tuli tuupida korporatiivse identiteedi konspekti ja juba järgmisel hommikul mittemillestki midagi luua. «See oli tõesti vinge aeg,» muheleb Saar.\nKuid mingil hetkel sai sellisest töörabamisest kõrini. «Panime ikka hullu tempoga, kuni ükskord mõtlesime, et võtaks õige aja maha ja läheks Hawaiile puhkama,» alustab noormees juttu sellest, kuidas ta üldse New Yorki prantsatas. Et sõber Tanel ei saanud toona kohe USA viisat, jäi Martin teda lihtsalt Suureks Õunaks kutsutud linnas ootama. Elas seal peaaegu kõikjal  New Jerseys, Brooklynis, Queensis\n«Kuud läksid Jõudsin lasta Eestis auto, arvuti ja surfivarustuse maha müüa, et elamisraha saada. Siiski oli ühel hetkel krediitkaardil järel paarkümmend taala, mis tähendas, et puhkus on läbi,» jutustab Saar. Hoolimata ülimast kokkuhoiust (kas teadsite, et NYCis võib kolme dollari eest saada paki viinereid, saia ja resti mune?) tuli tööle hakata...\nTagantjärele võib öelda, et suurlinna suhtlusringkonna ja rohked tellimustööd teenis Saar välja suuresti tänu oma suhtlemisandele ja... mustkunstitrikkidele. «Võtsin raamatu kätte ja hakkasin õppima,» selgitab ta mustkunstniku tee algust. Linnas, kuhu iga päev saabub tuhandeid uusi õnneotsijaid, on ennast tõestada soovival kunstnikul lausa eluliselt tähtis massist eristuda, millegagi silma paista. Tunnistagem  mustkunstnik-disainer on tõesti midagi sootuks uut.\nIseõppinud maag Saar sai kaarditrikke n-ö jäämurdjana kasutada paljudel õhtusöökidel, kuhu teda kaasa kutsuti. Pärast oli oma tööst  fotomosaiikidest  juba palju kergem rääkida. (Need taiesed, mida näeb ka eelmisel nädalal Tallinnas Vivian Napi galeriis avatud isikunäitusel, koosnevad tellija enda fotoalbumist välja valitud piltidest, ja teevad teose  kui soovite, maali  seeläbi ääretult isiklikuks.)\n«Võib-olla oleks mul n-ö magamistubade kaudu olnud lihtsam pildile pääseda, aga valisin raskema tee. Tahtsin tõestada, et suudan iseseisvalt hakkama saada,» muigab kunstnik. «Esiti võib tuntud tüüpidest, kes sulle siin-seal uksi lahti teevad, ju kasugi olla, aga edasipidi tuleb nagunii ise hakkama saada, ennast tõestada.»\nSaare sõnul on tal olnud kliente, kellele lihtsalt ei ole võimalik mitte mingil tingimusel ei öelda. Näiteks kui 2003. aastal oli New Yorgis elektrikatkestus ja metroo seiskumine linnarahva sõna otseses mõttes hulluks ajas, tõmbas Saar jalga rulluisud ja selga sulejope ning vuras ülalinnast all-linna, et tema mosaiigitöö, mis mõeldud kingituseks, minuti pealt uue omanikuni jõuaks.\nPoolteist aastat tagasi tegi Saar oma kunstnikuelus aga olulise pöörde. Ühe üle-ookeani-lennu ajal leidis noormees, et rohkem kui disaineritöö huvitab teda pea ees kunstnikuellu sukeldumine. «Järgnevad kuus kuud oli vä-ä-ga raske,» venitab Saar. «Kuigi ma vist tahtsingi selle endale raskeks teha. Muidugi tekkis rahamure, sest tööst, mis sisse tõi, olin ju loobunud. Aga lõpuks pole see oluline  peaasi, et midagi süüa sai.»\nSaar lihtsalt maalis. Hommikust õhtuni. Vajadusel ka õhtust hommikuni. (Asjaosaline mainib, et viimane variant  hakata maalima pärastlõunal ning lõpetada varahommikul  ongi talle meelepärasem.)\nPool aastat hiljem jalutas Saar sisse Charles Cowlesi galeriisse Madisoni avenüül ja teatas otsustavalt, et tahab seal oma näituse avada. Seda meenutades kukub kunstnik naeru lagistama. «Olin ikka täiesti naiivne! Ütlesin, et olen kunstnik Eestist ja tahan näitust. Mind vaadati ikka sellise pilguga » meenutab Saar ja ajab selle koha peal silmad suureks. Ja räägib kätega vehkides, et valis galerii välja lihtsalt põhjusel, et see paistis «päris okei», ning et tõsiasi, et tegu on NYCi kunstigaleriide esikümnesse kuuluva asutusega, selgus alles hiljem...\nEnt julge hundi rind on rasvane: Saarel soovitati millalgi oma töödega tagasi tulla. «Millalgi» saabus juba järgmisel päeval, kui kunstnik oma lõuenditega kõpsti galerii uksest sisse astus, ja pärast seda ei tulnud esimest rühmanäitust Manhattanil enam kaua oodata.\nViimase aastaga on Saar võtnud hoopis uue suuna, maalides nüüd oma lähedastest-tuttavatest akvarelle. Lõuendile on jõudnud näiteks nii elukaaslane, laulja Ines kui ka hea sõber, modell Merily Jürna, aga fotode järgi maalitud piltidelt leiab ka näiteks Lennart Meri, Toomas Hendrik Ilvese ja Siim Kallase. Just need akvarellid sillutasid Saarele teed septembri keskel avatavale personaalnäitusele New Yorgis Leila Helleri galeriis.\n«Sain selle pakkumise suurusest aru alles siis, kui galeriipidaja oli mu ateljeest lahkunud. See on ikka väga võimas samm,» rõõmustab kunstnik. «Kolm aastat olen end selliseks asjaks ette valmistanud ja pean nüüd lähenema hüppeplatvormile Kõik ootavad all, et nooh  kuidas ja kas ta kukub,» mõtiskleb Saar. «Aga ma olen realist: loomulikult pole kahekümnendates aastates noormees veel mingi tõsiseltvõetav kunstnik, selleks pead vähemalt 30 täis olema.»\nNäitused NYCis annavad siiski selgelt mõista, et eestlane on sealsetele galeristidele silma jäänud.\nAga mis saab edasi? Või õigemini  kuhu edasi? Saar tunnistab, et lähitulevik on juba planeeritud. Pärast isikunäituse avamist NYCis tahaks ta Eestisse tulla. Ja hakatagi edaspidi elama nii, et kuu siin, teine seal.\nVivian Napi galeriis avatud isikunäitus on tema kunstnikutee üks kannakinnitamisi kodus. Ent New Yorgist loobuma mees ei kipu. «Mu põhitöö on ikkagi seal, Eestis ma lihtsalt Võtan vabalt,» muheleb ta. Seda enam, et lauljatarist elukaaslane Eda-Ines Etti näib asjade niisuguse käiguga päri olevat. «Oleme mõlemad töörügajad, kel palju põnevat tulemas. Nii on praegu lihtsalt parem,» põhjendab Saar.\nLahusoleku ajal suheldakse Skypei teel: «Aitäh Skypei-meestele, et sellise leiutisega lagedale tulid.»\nÜks salaunistusi on New Yorgis silma jäänud noorkunstnikul veel  ärgitada teisigi Eesti noorkunstnikke julgemalt oma töid näitama. «Mingid mõtted mul juba on » jätab ta otsad lahti.


Miks börsile? – tammejuuremahetalu.ee\nPensioninõuanded on siiski USA-kesksed. Aitame Sul koostada sobiliku portfelli ning alati on võimalus nõu küsida meie maaklerite käest. MT5 kontot. Enne avalikus pakkumises osalemist Selgita välja, kas tegemist on seadusliku avaliku pakkumisega ehk kas pakkumine on registreeritud Finantsinspektsioonis või kas Finantsinspektsiooni on teises lepinguriigis registreeritud emitendi puhul nõuetekohaselt teavitatud. Samuti võidakse dividende mitte maksta, kui otsustatakse kasum hoopis ettevõtte arengusse investeerida või kui kasumit ei saadudki. Uuringud näitavad, et ajavahemikul\nVõib juhtuda, et osta soovijaid on rohkem kui väärtpabereid, mida pakutakse. Nii ei pruugi investor saada aktsiaid nii palju, kui ta soovis.\nSee, kuidas ülemärkimise puhul väärtpaberite jaotamine toimub, peab olema prospektis kirjeldatud. Samuti võib juhtuda, et märgitakse vähem aktsiaid ja emissioon ebaõnnestub. Enne avalikus pakkumises osalemist Selgita välja, kas tegemist on seadusliku avaliku pakkumisega ehk kas pakkumine on registreeritud Finantsinspektsioonis või Voimaluse aktsiad Finantsinspektsiooni on teises lepinguriigis registreeritud emitendi puhul nõuetekohaselt teavitatud.\nInfot Finantsinspektsioonis ja ka teistes Euroopa Liidu riikides registreeritud avalike pakkumiste kohta leiab Finantsinspektsiooni veebilehelt. Tutvu avaliku pakkumise prospektiga ning tee endale selgeks pakkumisega seotud asjaolud. Selgita välja, millised on investeeringuga seotud kulutused. Küsi vajadusel pakkujalt täiendavaid selgitusi pakkumise asjaolude kohta. Hinda pakkumise vastavust oma investeerimiseesmärkidele ja riskitaluvusele.\nInvestoril on õigus: Olla informeeritud teiste investoritega võrdsetel alustel, st investoreid peab informeerima võrdses ulatuses ja sarnase korra kohaselt.\nTutvuda prospektiga ning saada selgitusi väärtpaberite pakkumise asjaolude kohta. Nõuda trükitud prospekti tasuta kättetoimetamist konkreetse pakkumise raames väärtpabereid turustava isiku poolt. Omandada investeeringu suurusele vastav osa pakutavatest väärtpaberitest.\nEsmaslevitamine tähendab väärtpaberite märkimist ja müümist esmasinvestoritele. Juba käibel olevate väärtpaberitega kaubeldakse järelturul. Baltikumis kaubeldavad aktsiad on noteeritud kas börsi põhinimekirjas, lisanimekirjas või alternatiivturul First North. Põhinimekirjas kaubeldavate aktsiatega ettevõtetele on seatud rangemad tingimused info avalikustamisele ning raporteerimisele ning sellest lähtuvalt peaksid investorid olema paremini informeeritud ning kaitstud.\nSee aga ei pruugi tähendada, et reguleeritud turul on lihtne enda väärtpabereid müüa. Tasub jälgida ostu- ja müügihinna vahet ning võrrelda enda investeeringu suurust näiteks igapäevase kauplemismahuga.\nSee näitab investorile aastase dividendi suhet praeguse aktsiahinna suhtes protsentides.\nPaljud investorid otsivad vaid kõrge tootlusega aktsiad, kuid see võib olla viga. Sest paljudel väga kõrge tootlusega ettevõtetel on sageli väga madalad aktsiahinnad. Aktsia hind on madal põhjusega. Uuringud Voimaluse aktsiad, et ajavahemikul See tähendab sisuliselt seda, et keskmise tootlusega dividendiaktsiad ületavad pikas perspektiivis kõrgeima ja madalaima tootlusega dividendiaktsiaid.\nSageli ei pruugi suurima prognoositava dividenditootlusega ettevõtted maksta ennustatud summat. Lock-up aega õigesti kasutades avaneb investoril potentsiaalne võimalus osta ettevõtte osakuid madalama hinnaga, kui need tegelikult väärt on. Kui ettevõte korraldab IPO ehk aktsiate esmase pakkumise, ostavad IPOl osalejad aktsiaid ettevõtte poolt kindlaks määratud hinna eest. Kui aga tegu on tuntud startupiga, ei pruugi IPOl määratud hind olls kooskõlas ettevõtte reaalse väärtusega ning investorid maksavad kõvasti kõrgemat hinda firma reaalsest väärtusest.\nSuurinvestoritel või firma töötajatel on aga IPOl osalemine veelgi keerulisem.


ÄRIPÄEV: Võimsad sammud Koselt Prantsuse Rivierale (Ida-Harju Koostöökoda)\nAllikas: Äripäev, autor Hille Tressum\n16. mai 2012. a\nKose alevikus, endises Tere kohukesevabrikus, on end sisse seadnud piimatoodete tootja Lightfood. Nad ei tooda piima ega kohukesi. Hoopis midagi erilist - looduslikul (lactobacillus bulgaricus) teel kääritatud piimajooki Airan. Alates maist toodetakse Kosel ka jäätist, mille kõrgtehnoloogiline valmistamine on jäänud juba silma Lõuna- Euroopa kauplustele.\nOÜ Lightfood asutaja ja osaniku Sergei Melniku sõnul on Airan eelkõige nišitoode, mis ei saagi kõikidele meeldida.\n"Mulle meeldivad nišitooted. See on äri, millest ma aru saan," märkis Melnik.\nTeine samm - jäätis. Maikuust hakkab Kose tsehh tootma lisaks Airanile jäätist.\nTaaskord on tegemist pigem nišitootega, millega konkreetselt konkurentsi kellelegi ei pakuta.\nLoe artiklit täismahus Äripäeva paberväljaandest.\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi IDA-HARJU KOOSTÖÖKOJA piirkonna Maaelu arengukava 2007 - 2013 Leader meetme projekt 2012.a. Toetuse saaja: OSAÜHING LIGHTFOOD. Projekti toetatavad tegevused: Nelja reguleeritavate jalgadega mahutite soetamine. Toetuse suurus: 20 625 eurot\n06.07.2021 IDA-HARJU KOOSTÖÖKODA: 2021 I taotlusvooru tulemused\nLõppes Ida-Harju Koostöökoja 2021 aasta esimene taotlusvoor. Meetme 1 Elukeskkonna arendamine eelarve oli 150 000 eurot. Vooru esitati 12 projektitaotlust, toetust taotleti 275 343 euro ulatuses. PRIA-le esitati rahastusettepanek 7. projektitaotlusele toetusega summas 141 298 eurot. Toetuse saanud projektiga saab tutvuda SIIN. Meetme 2 Ettevõtluse arendamine eelarve oli 100 000 eurot. Vooru esitati 17 projektitaotlust, millest hindamisele jõudis 16 projektitaotlust. Toetust taotleti 198


Lihula gümnaasiumi maja kütab kirgi - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Lihula gümnaasiumi maja kütab kirgi\nlihula gümnaasium_andrakirna (1)\nlihula gümnaasium_andrakirna (2)\nlihula gümnaasium_andrakirna (3)\nlihula gümnaasium_andrakirna (4)\nlihula gümnaasium_andrakirna (5)\nlihula gümnaasium_andrakirna (6)\nlihula gümnaasium_andrakirna (7)\nlihula gümnaasium_andrakirna (8)\nlihula gümnaasium_andrakirna (9)\nlihula gümnaasium_andrakirna (10)\nlihula gümnaasium_andrakirna (11)\nlihula gümnaasium_andrakirna (12)\nlihula gümnaasium_andrakirna (13)\nlihula gümnaasium_andrakirna (14)\nlihula gümnaasium_andrakirna (15)\nlihula gümnaasium_andrakirna (16)\nlihula gümnaasium_andrakirna (17)\nlihula gümnaasium_andrakirna (18)\nlihula gümnaasium_andrakirna (19)\nlihula gümnaasium_andrakirna (20)\nlihula gümnaasium_andrakirna (21)\nlihula gümnaasium_andrakirna (22)\nLääneranna vallajuhid tahavad igast nurgast lagunevat koolimaja kahe miljoni euro eest remontida, direktor, hoolekogu ja vilistlased nõuavad uut hoonet.\n„Kui matame kaks miljonit vanasse majja, siis on see raiskamine,” ütles Lihula gümnaasiumi direktor Siret Kesküla.\n„See on pettus ja raiskamine!” põrutas Lihula gümnaasiumi eelmine juht Janar Sõber. „Ei tule kõne allagi, et 1960ndatel ehitatud hoonest saaks nüüdisaegse kooli! Tuleb ehitada uus, siin ei ole üldse mingit küsimust!”\n1,5 miljonit eurot riigilt Lihula kooli jaoks tõi Lääneranna valda kunagine vallavanem Mikk Pikkmets. Peale selle on koolile eraldatud pool miljonit CO2 ehk energisäästu raha – kokku kaks miljonit eurot.\nEelmine artikkelDigileht 27.05.2021\nJärgmine artikkelJuhtkiri: Lihula vajab uut koolimaja\nMina haapsalu inimesena küll Lihulat naabermaakonnaks ei pea.\nLihula ja Virtsu elupõliselt Läänemaa olnud. See ei tähenda midagi\net ajutiselt Pärnu alla läks asukoht on ju ikka Läänemaal. Ja Lääne\nElu tellitakse seal Lihulas ja Virtsu kandis ikka edasi paljud inimesed.\nMinul küll tore lugeda kogu Läänemaa uudiseid. Kiitus teile Lääne Elu.\nLoodan et Lihula saab ka oma kooli korda.\nNagu Maruste ütleb, et Lihula on juba küll saanud. Tegelikult ei ole Lihulasse üldse mingit kooli vaja. Jaotage valla lapsed väikeste koolide vahele ära, siis on kõik koolid täidetud.\nja ujulat on Lihulasse vaja.\nPärnumaa mure !\nReply to Täpsemalt\nkui uus ehitada, siis mida teha vanaga? Siiski suur maja aga enne vajaks ikkagi remonti, jälle vaja raha! Või olete nii rikkaks saanud, et lõhute maja? Lihulas olles või läbi sõites ei märka küll, et viimase 50 aastaga midagi eriti muutunud oleks. Alati imestan.\nLihula on vist Eesti kõige jubedam koht, peatänavalt läbi sõites tundub, et oled kusagil Venemaa kolkas…\nvöib sama öelda endise Hanila valla territooriumilt läbi söites. Aastatkümnete pikkune tegemata töö hakkab igalt poolt silma.\nTegelikult ei ole vaja uut hoonet ega ka vana remontida. Kuna laste arv väheneb ja siis seisab tühjalt. Pärast mahuvad kõik sinna vanasse hoonesse Tallinna mnt.\nVirtsut laiendati kuid õpilasi pole ja kooli ähvardab sulgemine.\nTühja kohta ei jää, tulevad uued lapsed, veidi teistsuguse välimusega ainult ja võõra keelega…..Tartu ja Tallinn neid täis juba.\nAsi pole ka õpilaste puudumises, vaid ka õpetajaid ei ole.Sisuliselt nii kaua aega kui seal koolis aastaid tagasi õppisin, siis oli pidev probleem õpetajate leidmisega.Ja siis õpetajate puudusel andsid tunde teised,näiteks kehalise kasvatuse õpetajad matemaatikat jne.Ehk siis kui algklassides või ehk veel ka keskkoolis võib sellist asja teha, siis gümnaasiumis enam mitte.Kui on 1,5 miljonit vaba raha, siis investeerigu see pigem mingi Lihulale omapärase brändi loomisesse, mitte ärgu hakaku lolli peaga uut koolimaja rajama.Lihtsalt on kaks võimalust, et kas uus koolimaja valmiks kui seda enam vajagi pole või selguks, et see 1,5 miljonit polegi eriti mingi raha ning siis saaks… Loe rohkem »\nKõik on kanged eksperdid arvama, et vana kooli lammutamine ja uue ehitamine on palju odavam. Kõigepealt tehke ekspertiis. Välisseinad soojustada, põrandad ja kommunikatsioonid vahetada. Ei ole seda lisaraha kuskilt võtta, võib-olla saaks veel mingit lisaraha Covid-vastase ventilatsiooni ehitamiseks. Katusele päikesepaneelid.\nVäga muljet avaldav kirjeldus oli LE täispikas artiklis Lihula koolimaja kimbutavatest vigadest! Kas Haapsalu koolide kohta ka taolisi avaldati? Aga ei imesta, kui Lihula kool ehitati juba uuena 5x lohakamalt Haapsalu Ehte t. koolimajast ja 2x lohakamalt Kuuse t. keskkoolist. Natuke kummastav on küll üldlevinud põlgus pikkade koridoride suhtes. Vähemalt Haapsalu 1. keskkoolis see mind õpilasena ei häirinud. Keegi teadja võiks vastukaaluks kirjeldada õpikogemust moodas kolosseumi-stiilis koolimajas. Või on nii, et õpetajad ei julge ja õpilased ei oska või ei viitsi.\nHaapsalu Kuuse tn koolimaja ehitati vaid aasta varem Lihula omast. Minu hinnangul oli see lõpuks palju halvemas seisus kui Lihula oma.\nTo Mees Metsikust: Tõenäoliselt sõltus ka vene ajal kvaliteet rohkem konkreetsest ehitusettevõttest, tööde järelevaatajast ja Tambovi konstandist, kui üksnes ehitamise aastast. Haapsalu Kuuse t. koolis jooksis kuldajal ringi tuhat õpilast. Taolistes koridorides poleks laudpõrandad nagu Lihulas vast tänini vastu pidanud (ega parkettki pidanud). Aga puht ehituslikust küljest imetlen toonaste projekteerijate optimismi tellistest laotud aknasilluste suhtes. Mis neid tegelikult pragunemast pidi hoidma? Piidad? Vinkelraud? Või on fassaaditelliste taga päris silluseks betoonblokk? Igatahes, kui kandevkonstruktsioonid (vundament, seinad, laed ja katus) oleks hõlpsalt taastatavad/tugevdatavad, tasub rahaliselt ehk vana hoone ümber ehitada, mitte nullist uut alustada. Vaja on erapooletut ekspertiisi tänapäevase mõõtetehnikaga. Kusjuures esmapilgul… Loe rohkem »\nerapooletut ekspertiisi on vaja.\nMuidugi tuleks uus maja ehitada.\nKuid tegelikult oleks pidanud olema suur projekt- Spordihoone, Staadion, Uus koolimaja.\nKardan, et nüüd oleme kahest väga vajalikust asjast ilma.


Agentuur La Ecwador käive kasvas mullu üle 70% - La Ecwador | La Ecwador\nAgentuur La Ecwador käive kasvas mullu üle 70%\n“Meie äri on edendada teie äri!”\nEesti kapitalil tugineva Agentuur La Ecwador auditeerimata käibe kasv oli 2016. aastal 70,35%. 2016. aasta brutokasum oli 560 241 €, mis kasvas võrreldes 2015. aasta brutokasumiga ligikaudu 64,6%.\nAgentuuri La Ecwador omaniku ja tegevjuhi Heily Aaviku sõnul on käibe kasv tingitud ettevõtte struktuurimuudatustest, mis annavad võimaluse teha tööd veelgi efektiivsemalt ja pühenduda rohkem kliendi äritegevuse edendamiseks.\n“2013. aastal muutsime oma agentuuri identiteeti. Erinevalt klassikalistest reklaamiagentuurist pakume oma klientidele turunduse täislahendusi,“ kommenteeris agentuuri tegevjuht Heily Aavik. “See tähendab, et vaatame oma klientide turundustegevusi laiemas plaanis ning lähtume turundustegevuste planeerimisel eelkõige kliendi äritulemuste parandamisest. La Ecwadori moto on: meie äri on edendada meie klientide äri!” lisas Aavik.\nKonkreetsed tiimid oma valdkonna parimate spetsialistidega\nAavik ütles, et kuna turundusvaldkond muutub kiiresti, siis viisid nad 2016. aastal läbi agentuurisisesed struktuurimuudatused. “Eelmise aasta algusest tegutseb agentuuris neli erinevat tiimi, kes kõik on spetsialiseerunud oma valdkonnale, kuid projektidepõhiselt siiski ühendavad oma jõud ja teevad koostööd, et saavutada kliendi turundustegevustele maksimaalne tulemus,” lausus Heily Aavik.\nLa Ecwadoris tegutsevad 2016. aasta algusest agentuuritiim, trükistetiim, meediatiim ja sisuturundustiim. Agentuuri ehk klassikalise reklaami tiimi juht Mairi Talving tõi välja, et enne muudatusi oli näiteks La Ecwadori liikmete ressursikasutus kõvasti hüplikum. “Praegu on mul vabadus terve tiimi aega suunata. Tööd on parem planeerida, sest tiimijuht saab arvestada oma copywriterite, kujundajate ja kirjutajate ajaga ning seda ise suunata,” sõnas Talving. “Iga tiim töötab nüüd oma kindla valdkonna peal ja nende professionaalsus selles kindlas valdkonnas suureneb iga päevaga. See teeb kokkuvõttes efektiivsemaks terve agentuuri,” lisas ta.\nAgentuuri meediatiimi juht Rain Taimre, kelle vastutusalasse kuuluvad nii kogu ülejäänud agentuuri meediapindade ja eetriaegade planeerimine kui ka meediapindade teenuse pakkumine eraldiseisvalt, sõnas samuti, et tiimide moodustamine tõi kasu tervele agentuurile. “Me suudame tiimide koostöös pakkuda terviklahendusena kliendile kõike, mida tal on turundustegevuseks vaja. Samas on tiimid eraldi kasvanud juba tänaseks niivõrd tugevaks, et nad saavad ka iseseisvalt pakkuda ainult oma valdkonna teenust neile klientidele, kellel tollel hetkel see soov on,” selgitas Taimre ning lisas, et tänu tiimide kõrgele kvaliteedile suudavad nad konkureerida ka ettevõtetega, kes on kogu oma meeskonnaga spetsialiseerunud ainult ühele konkreetsele turundusvalkonnale.\nTeele Hein, kes juhib La Ecwadoris sisuturundustiimi, sõnas, et on rõõmus, et agentuuril on nüüd omaette üksus, mis tegeleb lahendustega, mida ettevõte seni polnud teinudki. “Kui varem olid sisuturunduslahendused osa kliendi suuremast kampaaniast või sellest lahendusest, mida ta meilt sai ja üldjuhul oli see osa üsna väike, siis nüüd saame pakkuda sisuturunduslahendusi ja -strateegiat täiesti eraldiseisvalt. Arvestades seda, et see on hetkel kõige kiiremini arenev turundusvaldkond, leian, et see oli ainuõige otsus,” kommenteeris Hein. “Videote osakaal sisuturunduses aina kasvab. Kuna nõudlus selle järele on suurem, mõjutab see enam ka agentuuri majandustulemusi. Traditsiooniline reklaam kipub vahel sellele juba alla jääma,” lisas Hein.\nTähtis on kliendile pakkuda terviklahendus, mis tema äritegevust aitab\nLa Ecwadori tegevjuht Heily Aavik sõnas, et praegusel ajal on ettevõtetel tähtis, et agentuur, kelle teenuseid nad kasutavad, arvestaks nende turundusalaste vajadustega tervikuna. “La Ecwadori meeskond tervikuna mõtleb kliendiga kaasa, analüüsib, milliseid turunduskanaleid ja mis mahus on tal vastavalt kampaaniale mõistlik kasutada. Meie eesmärk on, et kliendi äritulemused meie töö tulemusena kasvaks,” selgitas Aavik.\nAgentuur La Ecwador on kodumaisel kapitalil põhinev, 1997. aastal asutatud turundus- ja kommunikatsiooniagentuur. Agentuuri omanik ning tegevjuht on endine Eesti Reklaamiagentuuride Liidu president (2008–2010) ning juhatuse liige (2002–2010) Heily Aavik. La Ecwador on aastate jooksul pälvinud erinevaid tunnustusi, neist kaalukam on 2010. aasta Turundusteo Grand Prix Leiburi toote Saib lansseerimise eest.\nAgentuur La Ecwador kommunikatsioonijuht[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Kui palju läheb maksma korteri remont mitmes etapis? - Ehitusuudised\nAutor: Äripäeva eriprojektide ja sisuturunduse üksus • 16. juuli 2020\nKlient pöördus meie poole sooviga renoveerida WC ja vannituba ühes Tallinna magalarajooni korteris. Mõned nädalad hiljem andsime kliendile üle hoopis täielikult renoveeritud korteri, jagab oma kogemust Remondikompanii OÜ projektijuht Kaspar Aruvee.\nEsmase ülevaatuse käigus tehtud hinnapakkumine oli sobilik ning nädal peale objektiga tutvumist alustati lammutustöödega. Esimesel päeval selgus, et tegemist ei ole sisse tõstetud karbiga vannitoaga nagu paljudes uuemates paneelmajades. Selle asemel koosnesid seinad hoopis metallvitstega seotud tundmatu päritoluga ehitusplaatidest. Koos omanikuga sai otsustatud et ehitame uue kaasaegse karkassiga, kuid lihtsa kips vaheseina. See võimaldas natuke ka planeeringut loogilisemaks muuta, ning uks ei avane enam kitsasse koridori. Ühtlasi oli mõistlik võtta juba ette koridori ja köögi värskendus sest mõlemas ruumis puudus selleks hetkeks üks viimistletud sein.\nRemonti tehes tuleb alati olla valmis üllatusteks\nKui remont algas arvatust ulatuslikumalt – vannitoa remondist sai ka esiku uuendamise projekt, siis oli sellel objektil veel varuks üllatusi. Tõsi, üllatused on miski millega ehituses arvestada tuleb ja milleks meistrid alati valmis on.\nKui uued seinad said kohale seatud ja viimistlustöödega algus tehtud otsustas omanik, et parem on ette võtta juba terve korteri renoveerimine. Soovi põhjal tegime hinnapakkumise tööde kolmandale järgule ja leppisime kokku uues tähtajas. Samuti käisime üle soovitud viimistluslahendused, ning tellisime veel ühe prügikonteineri. Omanikul jäi vaid oodata valmis korteri üleandmist.\nMaja milles töid teostasime ei olnud veel renoveeritud, kuid soodsa asukoha tõttu annab lihtne värskendusremont uuele üüripinnale kohese lisaväärtuse. Konkreetsel pinnal polnud varasemalt põhjaliku remonti maja ehitamisest saadik teostatud. Seega oli võimalik ja lausa vajalik uunedada lisaks viimustlustöödele remondi käigus ka kogu korterisisene elektrisüsteem. Nii lisaks kosmeetilide efektiga töödele tagasime ka ohutuse ja kaasaegse funktsionaalsuse.\nKui koridor ja köök said pahteldatud sirgeks ja seejärel värvitud, läksime tubades lihtsama valiku teed. Peale aluspindade siledamaks kõpitsemist kandsime seintele neutraalsetes toonides tapeedi. Lagesid kipsiga katma hakata ei olnud mõtet, needki pahteldasime siledaks ja kandsime peale paar kihti laevärvi.\nPõrandale oli algselt planeeritud laminaatparkett, kuid kuna korteri põrandapinda ei olnud väga palju sai otsustaud vahetada kvaliteetse naturaalse tammeparketi vastu. Lõppviimistluses püüab kvaliteetne põrand koheselt silma. Lisaks on päris puu jala all tuntavalt soojem, mille lähedale saab vaid LVT põrandakate.\nEsimesed asjad viimasena\nTulles tagasi algse projekti juurde – vannitoa ja WC remont, mis ka ei möödunud üllatusteta. Esimese asjana tuli seinasisese poti paigaldamise tõttu liigutada käteräti kuivatit. Keeruliseks teeb töö kogu püstaku ajutine sulgemine kui ka vanade palsttorude jätkamine. Selleks on tarvis spetsiaalset torukeevitust, mida pakub meie kogemusel kõige kiiremini Toruabi.\nTeine tõrge saabus koroonakriisi tõttu tekkinud üleilmsest logistiliseks katastroofist, mille tõttu ei laekunudki soovitud dushikabiin. Otsisime kaubandusest saadaoleva kuid võimalikult sarnase toote, ning olid viimane lihv antud.\nKogu töö võttis aega 5 nädalat. Kui oleksime alustanud kohe kogu korteri renoveerimisega oleksime suutnud 4-5 tööpäeva kokku hoida.\nPole oluline, kas tegu on pisiremondiga või terve korteri renoveerimisega, on meie meistrid valmis väljakutseteks.\nKüsi pakkumist juba täna:


Katrin Saali Saul: Monk ja Notsu isolaatoris – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKatrin Saali Saul 24. märts 2020 Eksklusiiv, Suhted\nIsolatsioonitingimustes võimenduvad paarisuhte kroonilised probleemid. | Illustratsioon: Ander Avila\nMonk on ühest detektiivisarjast tuntud sundmõtete ja sundkäitumisega tegelane, kelle üks eripära seisnes selles, et tal pidi olema kõik väga korras. Kusagil ei tohtinud olla midagi laokil, iga asja jaoks oli oma koht. Monk hullus, kui nägi kuskil prügi või puru. Padjad pidid olema tema poolt määratud õiges asendis, esikus ei tohtinud vedeleda kotte, raamatud pidid laual olema 90-kraadise nurga all. Toit pidi taldrikul olema serveeritud õigesti. Kui asjad polnud tema standardi järgi paigas, tõusis Monkis sisemine ärevus, mis ei taandunud enne, kui ta oli häiriva elemendi kõrvaldanud.\nNotsu on aga Kukerpillide laulust tuntud Mudamere ääres porikalda peal elav muretu tegelane, kellel on kärss must ja kes ei keela endale väikest vallatust. Notsul on boheemlaslik nägemus korrast – asjad on parasjagu seal, kuhu nad seljast või käest pannakse. Notsut ei sega, kui kirjutuslauale jäävad nädalaks kohvikruusid, kommipaberid ja banaanikoored vaheldumisi tähtsate paberitega, mille all on peidus autovõtmed ja kuskil ka ID-kaart. Teda ei häiri, kui põrandal on tolmurullid. Tema meelerahu ei kõiguta toolil kuhjuv riidevirn. Ta orienteerub oma segaduses suhteliselt hästi. Või siis mitte. Aga tõdemus, et ta ei tea, kuhu tal olulisel hetkel mõni asi kadunud on või et ta ümber on mõõdukas kaos, ei pane teda korda looma.\nPosted in Eksklusiiv, Suhted and tagged õppimine, õppimine, paarisuhe, suhted, suhtlustasandid, uudishimulik, väärtushinnangud. Bookmark the permalink.


Vaatluspraktika. Velvet. | Velvet\nOctober 24th, 2019 | Blog\nTriinu Pääsik õpib Tartu Ülikooli magistriõppes haridusinnovatsiooni. Õpingute raames tuli Triinu üheks päevaks Velvetisse vaatluspraktikale. Allolev on tema kokkuvõte sellest päevast.\nVelvet on Eesti üks hinnatumaid disaini- ja loovagentuure. Olin vaatluspraktikal 21.oktoobril 2019. aastal tegevjuhi Pärtel Vurma kõrval ühe tööpäeva jooksul.\nOlen Velveti tööd imetlenud juba kaua ja olen tegelikult hetkel ka kliendi rollis kooli visuaalse identiteedi jahti oma majas eest vedamas. Mulle meeldib Velveti tööstiil, mida olen kogenud kliendi poolelt, rääkimata Velveti sulest tulnud brändid, mis minule kui asjaarmastajale alati silmailu pakuvad (Balti jaama turg, Tallinna Ülikool, GAG uus maja, Superministeerium, ERM jne).\nVelveti puhul on tegemist organisatsiooniga, millel on 3-liikmeline nõukogu, vahejuhtide kiht ja meeskonnad nende taga. Omanikest koosneva nõukogu kolmikul on igaühel oma trump — oma nišš, mis aitab organisatsioonil hoida tasakaalu. Ühtekokku on inimesi organisatsioonis 30.\nOlen märganud, et haridusvaldkonnas toimub organisatsiooni juhtimine üsna sarnaselt (vähemalt selle järgi, mis minuni jõuab kolleegide kaudu teistest koolidest) ja seetõttu otsustasin vaatluspraktika teha erasektoris — ettevõttes, mis tundub mulle sümpaatne ja mille tööstiili ma (kliendina) naudin.\nOlen end Velvetiga koostöös korduvalt tabanud mõttelt “mida nad teevad, et nad seda nii hästi teevad?”. Tajusin, et see on see, mida mul oleks huvi lähemalt tundma õppida ja analüüsida, kuidas juhitakse meeskonda (erasektoris) ja kas seda on võimalik üle kanda kooli konteksti (avalikku sektorisse).\nSenise töökogemuse hulgas on mul küll juhtimiskogemust erinevate projektidega töötades ning ka õpetaja kui protsessi juht on minu igapäevane roll, kuid näha ettevõtte tegevjuhi nii eesmärgistatud tööpäeva, oli mulle esmakordne. Töövarjuks olemine andis mulle palju mõtteainet nii paralleelide ja võrdluste loomiseks minu tänasel töökohal kui ka äratundmist enda jaoks — mida ja kuidas ma tahaksin tööd teha edaspidi.\nKirjutasin Pärtelile sooviga vaatluspraktikat just tema kõrval läbi viia, sest soovisin näha eelkõige juhtimisstiili ning koosolekuid, mis tavaliselt kipuvad olema üsna igavad ja kiputakse heietama. Velveti puhul ma aimasin, et see nii olla ei saa, sestap valisime töövarjutamiseks koosolekuid täis bookitud päeva.\n9.00 jõuan Velvetisse, mind võetakse kenasti vastu ja tehakse põgus majatuur (küll on hea, et tuttavad näod ees ootasid, oli natuke lihtsam sisse astuda ja kohvi juua)\n9.30 — igahommikune stand-up (igaüks ütleb suuliselt välja, millega täna tegeleb, see annab ülevaate ülejäänud meeskonnale ning sisendab endale, et jokutamiseks aega pole)\n10.00 — koosolek produtsentidega (projektide staatuse check-up, vaadatakse üle numbrid ja pannakse paika järgmised sammud)\n// FUN FACT! 10–12.00 on Velveti avatud kontoris töörahu aeg (st lobisemiseks tuleb leida oma nurgake) //\n11.00 — koosolek digitiimi juhiga (tiimi tööde tagasiside ja analüüs)\n12–14 — lõuna + üks-ühele vestlus (sain küsida, mis kipitas) + tööaeg\n14.00 — värbamisprotsessi kohtumine 1\n15.00 — TeamWeek koosolek (tiimi tööde ajaplaneerimine, jaotus, TeamWeek keskkonnas)\n16.00 — värbamisprotsessi kohtumine 2\n17.00 mind lubati õhtule, kuid töö majas jätkus…\nIgahommikune stand-up koosolek (justkui suuline to-do listing)\nsõbralikkust ja märkamist\nhead töötempot (mitte kiirustamist!)\näratundmist (isikliku tööstiili osas)\nrahulolutunnet (tundsin seda endas ja märkasin ka töötajates)\nkindla struktuuriga ja hästi läbimõeldud (efektiivsed) koosolekud (eesmärk, agenda, ajakava, otsused)\niga tiimi liige on oluline\nkäitutakse selle järgi, mida väärtustatakse (nobody works alone, we take care of each other, we speak up)\ntihe ja intensiivne ajakava (tööaeg on tööaeg)\nVäärtused on sõnastatud tegevusena ja on koguaeg nähtaval\nennastjuhtivad töötajad !\nläbipaistev ja eesmärgistatud töö\nstruktureeritud, ent orgaaniline töökultuur\ntöine, empaatiline, avatud õhkkond\ntööle tullakse töö tegemise pärast, mitte tööl olemise pärast\norganisatsioonikultuur on pigem horisontaalne\njuht jälgib, märkab ja küsib\njuht tunneb oma töötajaid ja usaldab neid\njuht sekkub siis, kui näeb, et tema sekkumine on vajalik\nVelvetis on tehnilised ja nutikad lahendused koosolekute loomulik osa\nKoosolekute vahepeal tekkis meil aeg Pärtliga veidi pikemalt vestelda.\nSain katsetada nõustamise\nloengu meetodeid, et peegeldada ja küsida.\nMärkasin, et koosolekutel puudusid fraasid “ma ei tea, millega ta tegeleb” või “ma ei taha, tee ise” ja see on läbipaistva töökultuuri hea märk. Kui igal hommikul teavad kõik, millega tema kolleegid täna tegelevad, töötatakse väga erinevate meeskonnaliikmetega koos erinevates projektides ja kõik saavad kõigi töösse panustada.\nKooli kui organisatsioonikultuuriga võrreldes on see pigem haruldane ja/ või toimib vaid väikestes meeskondades. Sellise jagamise eelduseks on usaldus ja üksteise tundmine. Kui ka Pärtel ise mainis, et oluline on perekonnatunde loomine ja hoidmine, oli see loogiline sild mitme asja vahel.\nMinu jaoks oli huvitav ja uudne jälgida, kuidas TeamWeek koosolekul jagati enda kolleegide aega järgnevateks nädalateks. Ja mitte nende kolleegide aega, kes samas ruumis olid, vaid nende, kellega koostööd tehakse erinevate projektide raames (arendajad, disainerid jne).\nPärtel mainis, et Velvet planeerib järgmisi samme organisatsioonina kasvamiseks, muidu jäävad loorberitele istuma. Tõin enda jaoks paralleeli “viielise” õpilasega, kellel tunnis igav hakkab, sest ta ei pea pingutama. Velvetiga on justkui sama teema — otsitakse uusi väljakutseid ja vaadatakse maailma tipptegijate liivakasti poole.\nMis aga kõige ägedam — uut etappi luuakse koos ja iga tiimi liige vastutab ühe valdkonna eest. Saan tõmmata paralleeli koolikultuuri ja õppijat toetava hindamisega — kui õppija saab valida, ta ka vastutab. Kui töötaja saab ise midagi ära teha, on see tema jaoks väärtuslik! Lisatakse emotsionaalne investeering ja see toimib! Sama, mida Velvet brändingu protsessis kliendiga teeb (nt konkreetselt meie kooli näitel).\nVelveti üks väärtustest on seotud koosloomisega (sõnastatud väärtusena — nobody works alone) ja sestap puudutasin ka meeskonnatööoskuste teemat. Sain vastuseks, et eraldi seda oskust ei õpetata, mis tundub loogiline. See tundub olevat eelduseks, et Velveti tiimi üldse kuuluda. Üks 21. sajandi võtmepädevustest, mida haridussüsteemis püüame arendada. See on üks oskustest, mida ise õpetajana teadlikult õpilastele edasi püüan anda ja mitte ainult võimaldades neil rühmatööd teha, vaid õpetan seda tegema teadlikult ja etapiliselt.\nMind jäi heas mõttes kummitama üks mõte, mida Pärtel minuga jagas. Nimelt on Velvetis omavaheliselt kokku lepitud, et kliendist ega kolleegidest halvasti ei räägita, sest see ussitab organisatsiooni seestpidiselt ja käivitab halva energia sissevoolu. Kui keegi libastub, sekkutakse — juhitakse sellele tähelepanu ning meenutatakse kokkulepet. Mulle tundus see väga omane ning tundsin ennast väga ära.\nKüll aga tuleb ju aeg-ajalt enda emotsioonid välja saada ja seda kaetakse ventileerimise koosolekuga. Huvitavaks tegi asja see, et käesoleval aastal tõin enda kooli loovtööde protsessi sisse juhendajate “halala”, mille üks eesmärke on samuti ventileerimine turvalises keskkonnas.\nOmavahelised suhted on üks põhiväärtustest, mis Velvetit nii hästi koos hoiab ning mida paljud ettevõtted endale kindlasti sooviksid. Olen ka ise seda meelt, et organisatsioonis esikohal peaksid olema töötajad ja alles siis kliendid. Töötajad, keda hoitakse, hoiavad ka oma kliente hästi. Niisamuti nagu oma koolis teadlikult hoidma õpetajaid, et nemad saaksid hoida õpilasi. Teisiti ei saagi! Mul oli rõõm näha, et selles organisatsioonis tehakse seda nii nagu peaks igal pool tegema!\nkeegi ei pidanud meelde tuletama, et koosolek on algamas\ntööpäeva flow (inimesed kulgesid sisse-välja, tegutsesid, puhkasid, et siis energia töö tegemisse panna)\navatud ja läbipaistev töökultuur\nkindlad tööülesanded ja struktuur\njump-in meeskonnatöö (kui ma näen, et ma saan selle osa ära teha, siis ma teen, sest teised saavad samal ajal edasi liikuda)\nspeak-up (vaikimine ei tee asja paremaks)\n#koosloomine #empaatia #ennastjuhtiv #refleksioon #flow


TOP10 – Ilja läbi aegade lemmikud! | Würfel Reviews\nBiggest Boardgaming Channel in Estonia\nО том и сём\nFellowship of The Punchboard\nTOP10 – Ilja läbi aegade lemmikud!\nPosted on June 15, 2015 by Ilja\nAlustaksin sellest, et see nimekiri oli koostatud märtsis. Tänaseks on mängitud veel üks suur ports mänge, millest ma ei räägiks pikalt, aga mainin, mis mängudel on potentsiaali trügida minu TOP10sse.\nNüüd siis lähme TOP10 juurde.\nTegemist on deck-building mänguga, mille temaatikaks on Egiptus ja vaarao hauakambrite sisustamine. Üldjoontes on kõik nagu igas teises deck-building mängus: sul on ports alguskaarte ja hakkad siis vaikselt kaarte juurde soetama ja kombosid otsima. Mis puudutab kaardikombosid, siis siinkohal ei ole kombod nii suured kuivõrd lahedad. SPOILER: see on mu lemmik deck-building mehaanikaga mäng. Miks? Selle mängu teeb eriliseks mitu asjaolu. Esiteks on selles mängus püramiidi mehaanika ehk kaarditurg ongi püramiid. Kaarte saad osta ainult kõige alumisest püramiidi osast. Kui ostad kaardi, siis püramiid “laguneb” ja üleval olevad kaardid libistatakse allapoole ja sul tekib võimalus neid osta. Teiseks omapäraks on see, et võidab see, kellel on kõige paremini sisustatud hauakamber. See tähendab seda, et mängu jooksul ostes kaarte ei tähenda, et nad annavad sulle mängu lõpus automaatselt punkte. Sa pead matma nad hauakambrisse, mis tähendab omakorda, et sa ei saa enam seda kaarti mängu jooksul kasutada. Kehtib ka Set Collection mehaanika, kus suurema seti eest saad ka rohkem punkte. Osad kaardid annavad lihtsalt kindla arvu punkte. Samuti saab siin mängus vähesel määral manipuleerida Discardi. Kolmandaks on mängus vaid 100 kaarti, aga sügavust on palju! Mõtlemist on palju! Mängukarp on pisike, reegleid vähe. Just see võlubki mind. Kõige ägedam selle mängu puhul on see, kuidas sa manipuleerid oma kaarte, sest kui matad kaardi hauakambrisse varakult, kindlustades punkte, jääd ilma selle kaardi võimest. Teisest küljest kui hakkad matma kaarte liiga hilja, siis ei jõua enam punkte koguda. Mu lemmik deck-building mäng!\nSelle mängu välimus on väärt kiitust. Mäng näeb nii hea ja omapärane välja, et silm puhkab! Kui nägin mängukarpi aasta tagasi, siis arvasin, et tegemist on sõjamänguga. Ei ole! Tegemist on lihtsakoelise Set Collection mänguga, kus me üritame manipuleerida ookeani kuningriiki ja saada rohkelt võimu ehk punkte. Mängu komponendid väärivad samuti kiitust, kõik on väga kvaliteetne. Mäng ise võlub ennekõike oma välimusega ja lihtsa mängukulguga. Sa võid avastada ookeani maailma leides endale liitlasi, sa võid manipuleerida isandaid ja saada nende erivõimeid. Sa üritad koguda võtmeid, et saada endale maa-alasid. Huvitavaks teeb selle asjaolu, et saades maa-alasid pead sa loobuma oma isandate erivõimetest, seega on väga tähtis ajastada kõike seda nii, et oleks suurem kasu. Mängu reeglid on lihtsad, mängukulg on väga sujuv. Mul on raske midagi lisada, te lihtsalt peate ise ära proovima.\n8. Robinson Crusoe\nRääkides koostöömängust, Robinson Crusoe on kindel ost! Mõistagi on temaatikaks Robinson Crusoe seiklused. Sellesse koostöömängu on segatud Worker Placement mehaanika, mis töötab suurepäraselt. Sul tekib tunne, et üritad ellu jääda avastades saart, ehitades leiutisi (nii neid nimetatakse mängus, nt. labidas, nuga, pott). Soovitan mängida 4-si, sest siis on mängus kõik neli erinevat tegelast nagu seikleja, kokk, ehitaja ja sõjamees. Igaühel on omad spetsiifilsed erivõimed ja siinkohal on vaja teha koostööd. Alfa-mänguri oht on olemas igas koostöömängus, meil seda õnneks ei juhtu. Mäng paneb mõtlema kõiki, sest on ülimalt raske. Mängul on kaasas mitu stsenaariumit, nagu näiteks suure tule ehitamine, et anda märku lähenevale laevale, Robinsoni pere ellujäämine, Inimsööjate Saar, Vulkaan jm. Kõik need stsenaariumid pakkuvad rohkelt varieerimist ja väga rasket mängukulgu. Omapäraseks teebki selle mängu Worker Placement mehaanika olemasolu, mis on väga lahe just selles mängus, ja seikluskaartide olemasolu, kus sul on antud otsused, mis võivad mõjutada sinu tulevast käekäiku mängus. Näiteks nägid põõsas liikumist: kas lähed vaatad või hoidud eemale? Kui lähed vaatad, siis on risk, et mingisugune kiskja tuleb sulle kallale, samas äkki on see mõni saare põliselanik või on see loom, keda saaks tappa ja saada toitu ning nahka. Valikuid on rohkelt ja tegemist on ülimalt temaatilise ja pingelise koostöömänguga.\nÜks parimaid Worker Placement mehaanikaga mänge, mida olen siiani mänginud. Temaatiliselt on mäng hea, kuid tegemist ei ole sõjamänguga nagu algselt karpi ja komponente vaadates tundub. Sinu valduses on algselt vaid tavalised töömehed, hiljem saad enda ridadesse lisada sõjamehi, kapteneid, kauplejaid, preestreid. Igal nupul on oma erivõime ehk spetsialiseerumine: kaupleja toob sulle rohkem raha, preester läheb Uude Maailma ja pöörab põliselanikke enda usku, kaptenid ja sõjamehed aitavad paremini avastada saart. Mängus on rohkelt mõtlemist, samas reeglid on selged. Mul on vana versioon, kus komponendid ei ole võib olla nii kvaliteetsed nagu sel aastal tuleval uuel Deluxe versioonil, aga piisavalt head, et mitte tahta uut versiooni (mis maksab kuskil 100$). Siin mängus üritad koguda rohkelt raha, rohkem erinevaid töömehi, mis omakorda annavad sulle rohkem võimalusi, kaupa, mis annab rohkelt raha (Set Collection aspekt). Võib isegi nö sõdida, tappes vastase nuppe. Sõda on aga kallis lõbu ja seega toimub harva. Kui keegi leiab endale koopia, kas ostes uue suure raha eest või leides kuskil vana koopia hea raha eest, siis ostke ja te ei kahetse!\n6. Manhattan Project\nVeel üks Worker Placement mäng, mis tõusis kõrgemale tänu mängulisale, mis tõi rohkelt uusi võimalusi ja mooduleid jättes mängu sama selgeks, nagu enne. Me ehitame tuumapomme ja üritame skoorida rohkelt punkte. Komponentide kvaliteet selles mängus on väga hea, kombotamist on ka palju. Töölised on erinevad: teadlased, insenerid, laboritöötajad. Mängu teeb omapäraseks ja huvitavaks see, et igaühel on oma isiklik mänguväljak, kuhu ehitad hooneid ja need hooned annavad sulle lisavõimalusi kasutada oma töötajaid. Samuti on ka keskväljak, kuhu saad laotada iga käik ühe töötaja. Sa võid koguda rohkem kütust, toorainet, raha, palgata uusi töötajaid, võtta pommijooniseid (millest saadki teha pomme ja skoorida punkte), võtta uusi ehitisi oma mänguväljale. Alguses on sul vähem töötajaid ja ajapikku kogud juurde. Kuna töötajad ei tule sul iga käik tagasi, siis mingi hetk pead raiskama tervet käiku selleks, et kõik töötajad tagasi kutsuda. Siinkohal tekibki äge asjaolu, kus pead selle hästi ajastama: võimalik, et sul on veel 2 töötajat jäänud, aga kas on mõtet jätta need kasutamata ja kutsuda kõik töötajad tagasi, või kasutada kõik töötajad lõpuni ja siis kutsuda kõik tagasi. Sest kuni su töötaja on kindla koha peal ei saa keegi teine seda võtta. Nii pea kui oled töötajad tagasi kutsunud on need kohad vabad ja vastastel on rohkem valikuid. Suurepärane mäng!\nOlen varasemalt mänginud tsivilisatsiooni temaatikaga mänge, aga see mäng on võrratu. Mäng on mingil määral abstraktne, teisest küljest temaatiline. Sa üritad ehitada oma impeeriumi kandilistest kaartidest, saada rohkem ressurse, poliitika punkte, töölisi jm. Mängukulg on kaasahaarav ja sujuv. Mängu teebki omapäraseks see sama impeeriumi “lappimine” neljanurksete kaartidega. Sul on kindlad piirjooned. Huvitav aspekt on ka iga käigu alguses toimuv oksjon, kus igaüks panustab neljanurkse kaardi peale üritades seda enda impeeriumisse saada. Selles mängus on piisavalt interaktsiooni vastasega, kuigi mäng ei ole 4X ja tunnetus on nagu eurokal. Mängu komponendid on OK. Uuem reegliraamat on hea, kuid vajab rohkelt süvenemist. Küll aga kui oled paar korda mänginud, siis on mäng 100% selge ja ei ole nii raske kui algselt reegliraamatut lugedes tundub. Kujundus on stiilne, ilus. Mängus on rohkelt maailmaimesid, suurtegelasi. Vaieldamatult üks mu lemmikmängudest. Soovitan mängida suurema arvuga kui 2, aga olge valmis, et mäng võib kesta 3-4 tundi (võib ka vähem, kõik oleneb mitmetest asjaoludest).\nNimetan seda mängu 3X mänguks, sest siin on kõike peale sõda: avastamist, territoriaalset laienemist, tehnoloogiaid jm. Mängu kujundus on vaieldamatult üks ilusamaid euromängude maailmas. Reeglid vajavad rohkelt süvenemist, kuid mängukulg on lihtsam. Mängu teeb eriliseks see, et igale mängijale jagatakse mängu alguses salajase võidutingimuse, mis kehtib küll kõigile, kuid ainult see kindel mängija teab, mis see täpselt on. Samuti on koos võidutingimustega ka mängu lõppemise tingimused, mis kehtivad jällegi kõigile, kuid igal mängijal on oma “tükk” infot. Üks kaartidest on ka reetur, kes võidab siis kui kõik teised kaotavad. Mängus on Uue Maailma avastamine, ressurside kogumine, kirikute, linnade, sadamate ehitamine, ressursidega kauplemine ja mässajate(põliselanikud) vaoshoidmine. Siinkohal peab ka natukene koostööd tegema, sest kriisid kehtivad kõigile ja kui kriisi ei lahendata, siis kannatavad kõik. Ja kui mässajate arv ületab elanike arvu arhipelaagil, siis on mäng kõigi jaoks kaotatud (väljaarvatud, kui keegi sai mängu alguses reeturi kaardi). See mäng paneb mõtlema, kaasa rääkima. See on 100% eurokas, kuid interaktsiivset mängukulgu jätkub! Tehnoloogiad on erinevad ja annavad rohkelt lisavõimalusi, samuti saad palgata tegelasi, kes annavad erivõimeid. Selles mängus on rohkelt erinevaid tegevusi, mis tagab ka erinevaid strateegiaid ja lähenemist. Vaieldamatult minu lemmik eurokas läbi aegade!\nKolm esimest mängu on üksteisele väga lähestikku, aga siiski üritasin need järjestada. Dead of Winter meenutab mulle kõige rohkem Walking Dead sarja, kus tähtis ei ole mitte zombide olemasolu vaid inimeste omavahelised suhted ja koostöö. Mängu komponendid ja kujundus väga head. Mänguga tulevad kaasa erinevad stsenaariumid, millega saab mängida. Siin on tegemist reeturiga koostöömänguga, küll aga ei pruugi iga mäng reetur eksisteerida. Kõigil on oma salajased eesmärgid, ka reeturil, mida peab täitma koos ühise eesmärgiga(väljaarvatud reetur, kelle eesmärgiks on moraali põhja laskmine ehk põhieesmärgi mittetäitmine). Käime erinevates asukohtades, otsime ressurse, võitleme zombidega ja kriisidega. Mängureeglid ei ole rasked, aga mäng pakub rohkelt pinget ja mõtlemisainet. Kuna igal mängijal on oma salajane roll, siis võib iga mängija teha liigutusi, mis tunduvad kahtlasena. Tekib paranoia, sest võimalik, et meie seas on reetur. Mäng annab sulle vastu pead ja sa annad vastu ja see on üks tähtsamaid elemente koostöömängudes. Mäng peab olema pingeline ja raske, sest vastasel juhul ei ole mõtet koostöömängu korduvalt mängida. Unikaalseks teevad mängu Crossroads kaardid. Iga käigu alguses tõmbab aktiivsest mängijast kõrval istuv mängija Crossroads kaardi, kus on kirjas tingimus, millal kaart aktiveerub, temaatiline tekst ja valikuvõimalused. Kaart võib aktiveeruda, võib ka mitte. Valikud on tihti väga huvitavad, näiteks kõndisid mööda ja nägid tüdrukut majas, mis on ümbritsetud zombidega. Kas lähed aitad teda ohustades suurel määral iseennast või kõnnid mööda jättes haava oma hinge? Ükski mäng ei ole sama ja tegemist on väga tugeva reeturimehaanikaga koostöömänguga, mis paneb sind mõtlema ja kaasa elama. Parim mäng, mis tuli välja 2014. aastal.\n2. Mice and Mystics\nSelle mängu ilu ja võlu peitub komponentides ja temaatikas. Kes ei taha mängida hiirekesi kuningriigis? Jah, temaatika võib tunduda lapsik, kuid mänguelamus on võrratu. Tegemist on koostöömänguga, RPG elemntidega, kus kuri nõid võlus ära kuninga ja pani printsi ja tema kaaslased kongi. Selleks, et põgeneda muutis printsi sõber võlur kõik hiirteks. Nüüd siis seiklevad nad mööda kuningriiki võideldes nõia poolt saadetud minionitega (rotid, ämblikud ja muud putukad). Väga lihtne mängukulg, kuid ülimalt rikkalik sündmustik ja jutustus, mis areneb koos sinu tegelastega kui läbid seda, teeb sellest mängust võrratu ja unustamatu elamuse. Kui mängime, siis ei ole tegemist Ilja, Alina või Andresega, on tegemist printsi Colliniga, vibulaskja Lilyga ja sepapoisi Neziga. Ja millised emotsioonid läbivad kogu mängulauda, kui järjekordne jutustuse peatükk on edukalt läbitud ja kõik hiired elus! Ei ole vaja igakord otsida mängus mehaanilist sügavust, tarku mehaanikaid. Mõnikord tahaks lihtsalt nautida mängukulgu, rõõmu, naeru. Kogeda ja kaasa elada. Aitäh sulle Mice and Mystics võrratute mänguelamuste eest!\nMinu lemmik juba 2 aastat. Tegemist on kreeka mütoloogiaga, mis on temaatiliselt hästi tehtud! Komponendid on väga kvaliteetsed ja mängukujundus võrratu. Mulle üldjuhul ei istu sõjamängud, ja selles mängus on sõjamängu elemente. Kuid on ka paljud muud. Näiteks jumalatele ohverdamine, et saada nende erivõimeid. Selles mängus on nii strateegilist kui taktikalist mõtlemist. Siin ei ole pidevat sõda, pigem väga korralik planeerimine. Mängu reeglid on lihtsad ja lisad annavad mängule juurde tehes seda veel omapärasemaks. Viimane lisa Titans on sõjakam, kuid ka mitmevõrra taktikalisem ja annab võimaluse mängida meeskondades 3 vs 3. Selles mängus on kõike, mida võin tahta. Rohkelt pinget ja arenguruumi, lahedad jumalate, kangelaste ja mütoloogiliste olendite erivõimed, rohkelt taktikalist ja strateegilist planeerimist. Mäng on väga hästi tasakaalustatud, sobib paljudele vanusegruppidele ja ka uutele mänguritele, olen isiklikult katsetanud. Võrratu kogemus 2-3h sees. Soovitan kõigil vähemalt ära proovida! Pole siiani leidnud mängu, mis võiks asendada Cycladest või isegi ohustada Cycladest langema esikohalt. Soovitan kõigile!\nThis entry was posted in TOPid by Ilja. Bookmark the permalink.\nPühendunud lauamängur ja arvustaja\nView all posts by Ilja →


Aiavalgustuse planeerimine - pidage seda meeles\nTee valgustuse planeerimine - sellele peaksite tähelepanu pöörama\nValgusega annate aiateedele pimedas sõbraliku näo ja vähendate võimalikke komistuskive. Alustage oma uue aiavalgustuse planeerimistöid radade ja radadega.\nTehke ise aiavalgustus - fantaasiarikkad ideed\nPaigaldage aiavalgustus ise - see töötab nii madala pingega\nAiavalgustuse kaablite paigaldamine - kuidas seda õigesti teha\nPollarituled teevad seda tööd lendavate värvidega. Pöörake tähelepanu 90-kraadisele kiirenurgale laiade ja 60-kraadiste kitsaste teede korral. Kui seevastu kavandamine näeb ette teeserva ja sängi valgustuse samaaegselt, kasutage 360-kraadise kiirenurgaga pollarvalgusteid.\nValgustage oma istet stiilselt - nii see töötab\nSisseehitatud tuledega saate muljetavaldavalt oma terrassi ja aias istet kujundada. Põrandasse või puitu paigaldatud valgusallikad jälgivad arhitektuurilisi elemente ja toimivad ka juhendina. Eduka valguskujunduse jaoks on kõrgelt hinnatud järgmised disainivariandid:\nPlaneerige piklikud põrandavalgustid kergete rööbastena, et valgustada treppe või terrassi serva\nPrivaatsusekraanide ja maja seinte esiletõstmiseks asetage täpsed ümmargused süvistatavad tuled efektseteks valgustiteks\nMärgistage sissepääsuteed terrassile ja istumisnurgale sissepääsuga süvistatavate prožektoritega\nAia kaasaegsed valgusallikad on dimmeritega varustatud plug & shine. Selle eeliseks on see, et saate lampide heledust paindlikult juhtida vastavalt oma vajadustele ja meeleolule.\nPeenarde ja taimede valguse planeerimine - näpunäited planeerimiseks\nÕige planeerimise korral muudab aiavalgustus teie peenra ja taimed ööseks lilleliseks imedemaaks. Planeerimistöö eesmärk on valguse saarte kunstiline lavastus, mis rõhutavad puid, põõsaid, põõsaid ja heintaimi. Järgmised näpunäited näitavad viisi:\nVäikesed laia kasvuga puud valgustavad laia valgusvihku\nAsetage õhukese siluetiga majesteetlikud puud kitsasse ja ulatuslikku valguse kiirgusse\nIntegreerige heledad laigud peenardesse, mille taimed on erineva kõrgusega\nAia kunstilise valgustuse kavandamise rusikareegel on, et objekti valgustatakse ideaalselt altpoolt. See eeldus kehtib kõikjal, kus soovite luua maagilise valguse.\nPäikeselambid - dekoratiivsed probleemide lahendajad\nVaevalt, et ühtegi aeda säästetakse varjatud niššidest, mille toiteallikas võrgust on keeruline ja ebaökonoomne. Kuluteadlik planeerimine näeb ette nende kihtide jaoks dekoratiivsed päikeselambid, mis saavad energiat päikesest. Ilma ühenduskaabli või pistikupesata toovad palli- ja põrandavalgustid või täpid valguse pimedusse. Ainus nõue on orientatsioon lõunasse, et päikeseenergia mooduleid saaks laadida.\nAiavalgustuse kavandamisel on ohutus väga oluline. See kehtib ka toitekaablite paigaldamise kohta. Paksusse liivakihti põimitud 60 cm sügavuses kaevikus paiknevad kaitsetorudega maa-alused kaablid pakuvad teile ja teie perele suurepäraseid tingimusi muretuks eluks suurepäraselt valgustatud aias.


TASUB TEADA ⟩ Koera käitumises on sõnum omanikule - Loodus ja loomad - Postimees Juunior: põnevad lood koolielust ja laiast maailmast\nKoera käitumises on sõnum omanikule\n18. november 2021, 14:47\nSiim Oja koos koer Miaga. FOTO: Tairo Lutter\nKoerte käitumisspetsialist Siim Oja jaoks on koerte õpetamine hingelähedane ja oluline teema. Tema missioon on muuta koerte maailm rõõmsamaks ja luua sinna uus tähendus. Seepärast hakkaski ta tegelema koerte ja inimeste koolitamisega\nKutsikaid vaadeldes ja jälgides võime märgata nende kiiret arengut alates kolmandast kuni 16. elunädalani. Sealt edasi õppimine pidurdub, kuid ei jää päris seisma, vaid kestab tegelikult koera elu lõpuni. Sellepärast on oluline alustada koera õpetamisega varakult ehk kohe, kui kutsikas koju tuuakse. Nii saab ära kasutada n-ö soodsat perioodi, kuhu sisse jääb ka koera sotsialiseerumise aeg. Hiljem, pärast neljandat elukuud on kutsikal juba raskem sotsialiseeruda ehk tutvuda uute inimeste, teiste loomade ja võõraste kohtadega.\nKui juhtubki nii, et kutsikas ei saa mingil põhjusel õue enne neljandat-viiendat elukuud, koer võetakse varjupaigast või soovitakse koolitada juba täisealist koera, kes seni on elanud näiteks maal ja peab nüüd linnaeluga harjuma, tuleb kohaneda nii inimesel kui ka koeral. Koera võttes peab arvestama, et lemmiku omanik on see, kes edaspidi koera õppimist juhib.\nKoera käitumist mõjutavad nii geenid, keskkond kui ka senine areng. Ei ole vahet, kas tegu on tõukoera või krantsiga, Taani dogi või Pekingi paleekoera ja bolonka seguga. Nad kõik õpivad ühtemoodi, aga ikkagi individuaalsete erinevustega.\nKoerad suhtlevad palju kehakeeles, mistõttu saab nende käitumisest märgata, milline koer käitub soovitult ja milline mitte. Selleks et koer oskaks inimeste maailmas hästi ja õigesti käituda, tuleb teda õpetada. Koeri on võrdlemisi lihtne koolitada, aga nendega peab siiski järjepidevalt tegelema. Veel keerulisemaks kujuneb koerte koolitamine juhul, kui töötad teenistuskoertega mõnes ametiasutuses, soovid sportkoeraga osaleda võistlustel või tahad teraapiakoeraga abivajajaid toetada.\nKoeri on võimalik ka üle treenida, mis põhjustab neile traumasid ja lihasvalu nagu sportlastelegi. Liigne treenimine võib ajada koera segadusse, millal on töö- või puhkeaeg.\nÕpetatud koer käib peremehe kõrval. FOTO: Tairo Lutter\nKoera õpetamisel tehtavad vead\nInimesed, kes tahavad koeri õpetada, peavad eelkõige ise õppima. Kõik koerad oskavad koerad olla, aga inimene peab õppima mõistma, kuidas koerad suhestuvad ümbritseva maailmaga.\nTüüpiline viga, mida koera kasvatades tehakse, on liigsele inimlikustamisele kaldumine. Sel juhul arvatakse, et koerte käitumist saab parandada sarnaselt lapse kasvatamisega: keelatakse, karjutakse, tehakse kõva häält või lohutatakse, aga see teeb hirmunud koerte mured veel suuremaks. Head ei tee ka ülemäärased kuulekuskoolitused ja lihtsalt lootmine, et äkki aja möödudes läheb koera käitumine iseenesest paremaks.\nKui koer veab rihmast, lõhub ennast ja teisi, ka mänguasju, pissib või kakab tuppa, haugub lakkamatult, ei oska üksinda olla, käitub ettearvamatult või on kartlik, hirmunud ja hüperreaktiivne, tuleb kindlasti otsida koerte käitumisspetsialisti abi. 99,9 protsendil juhtudest on sellised mured lahendatavad.\nSiimu enda lugu\nÜks suuremaid müüte on see, et vanale koerale uusi trikke ei õpeta. Tegelikult õpivad koerad terve elu ja on ühed vähesed imetajad, kes ka mängivad elu lõpuni.\nSelleks et koerte käitumise spetsialistiks saada, tuleb teha palju tööd, sest Eestis üheski koolis seda õppida ei saa. Koeri armastav Siim märkas ebakõla koerte ja inimeste soovide vahel ja nii jõudis ta kõigepealt koerte ja siis inimeste koolitamiseni, sest koeri õpetavad ju inimesed. Tänaseks on tal rohkem kui 10 000 tundi koerte õpetamise kogemust.\nMEELESPEA. Märka koera käitumist!\nKoerte sagedased käitumismured:\nei oska üksi olla,\nvõivad hammustada inimest või teist koera või rünnata autosid.\nInimest usaldavad ja austavad koerad:\nkuulavad inimese sõna,\njalutavad lõdva rihmaga,\nsaavad läbi teiste koerte, inimeste ning uute ja huvitavate kohtadega.


Moldovlannad käisid geoloogiateenistuses radooni mõõtmist õppimas | Eesti Geoloogiateenistus\nAvaleht Uudised Moldovlannad käisid geoloogiateenistuses radooni m...\nMoldovlannad käisid geoloogiateenistuses radooni mõõtmist õppimas\n4. juuli 2019 - 10:07\nJuuni keskel viibisid Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri vahendusel Eesti Geoloogiakeskuses pinnases radooni mõõtmist õppimas Moldova Rahvatervise Agentuuri (National Agency for Public Health) spetsialistid Angela Capatîna ja Mariana Gîncu.\nKuna kumbki õppuritest ei olnud maateaduste taustaga, alustastati geoloogia lühikursusega Türisalu pangal. Radoonikaardi koostamist alustas juhendaja Krista Täht-Kok Eesti pinnase radooniriski ja looduskiirguse atlase tutvustamisest.\nPraktilise töö kogemuse said moldovlannad Võru radooniriski kaarti koostades. Kohati oli tihkesse savipinnasesse augu saamine tõeline jõukatsumine, aga moldovlannad olid visad. Õnneks leidub Võrus mitmesugust pinnast, nii et praktikakogemus oli mitmekülgne.\nKuna mõlemad moldovlannad töötasid tervisekaitse valdkonnas, kohtusid nad ka Eesti Sotsiaal- ja Keskkonnaministeeriumi tervisekaitse spetsialistidega. Triinu Tähe, Natalja Šubina ja Ramon Nahkuriga.\nMoldovlannad Eesti Geoloogiateenistuses radooni mõõtmist õppimas


Alfred Teaste – Vikipeedia\nAlfred Teaste (kuni 23. märtsini 1935 Alfred Fluss; 15. veebruar 1895 Vastseliina vald, Võrumaa – 3. november 1992 Tallinn) oli eesti pedagoog ja koolijuht.\nAlfred Fluss oli aastatel 1924–1927 Valga Poeglaste Gümnaasiumi õpetaja ja inspektor, 1927–1931 Läänemaa Õpetajate Seminari direktor, seejärel 1931–1940 ja 1941–1944 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor (1931–1940, 1941–1944).\nSuurel määral Alfred Teaste initsiatiivil võttis Nõmme linnavolikogu 1936. aasta vastu otsuse ehitada uus Nõmme Gümnaasiumi hoone.\nOkupatsioonivõimud ei lubanud Alfred Teastel direktorina töötada, kuid kuni 1949. aastani sai ta jätkata koolis tööd õpetajana, seejärel ta vallandati. Kaks aastat hiljem saadeti ta vangilaagrisse.\n12. novembril 2018 avati Nõmme Gümnaasiumi hoovis kooli pikaaegse direktori Alfred Teaste nimeline mälestuspink. Aasta hiljem, 2. septembril 2019 avati Alfred Teaste pingi kõrval veel teinegi pink – mälestuspink Nõmme Gümnaasiumi vilistlasele president Lennart Merile.\nAlfred Fluss abiellus 1927. aastal Elisabeth Sternfeldtiga (1891–1978), kelle vennad oli Asutava Kogu liige August-Voldemar Sternfeldt ja vaimulik Aleksander Täheväli (1888–1955).\n↑ 2,0 2,1 2,2 Kepp, Vallo. Tundmatu luuletaja Ester Andri. Eesti Kirik, 29. aprill 2020.\n↑ Lauri, Urmas. Läänemaa kultuurikalender 2015 – Veebruar. Lääne Elu, 31. jaanuar 2015.\n↑ 4,0 4,1 Nooni, Jukko. Nõmme gümnaasiumi direktor Alfred Teaste sai nimelise pingi.\n↑ Nõmmel avati president Lennart Meri mälestuspink. Postimees, 2. september 2019.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alfred_Teaste&oldid=5903443"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:58, 21. mai 2021.


Oma suure seksiihaga, viha äigan sulle korda mitu,\nsaja kilo lihaga, soolas Kui ma oma vihaga, suure seksiihaga, saja kilo lihaga, soolas kasevihaga äigan sulle korda mitu, siis ei suska enam vittu, püksi enam sa ei situ, enam ei läe pihupittu!!! Siis sa oled surnukeha, k viha Kui ma oma vihaga, suure seksiihaga, saja kilo lihaga, soolas kasevihaga äigan sulle korda mitu, siis ei suska enam vittu, püksi enam sa ei situ, enam ei läe pihupittu!!! Siis sa oled surnukeha, kellega võib lõket teha\nviha merili müür kolmapäeval, 12. dets. 2007., kell 21:36:32 nii Kui ma oma vihaga, suure seksiihaga, saja kilo lihaga, soolas kasevihaga äigan sulle korda mitu, siis ei suska enam vittu, püksi enam sa ei situ, enam ei läe pihupittu!!! Siis sa oled surnukeha, kellega võib lõket teha Oma suure seksiihaga, viha äigan sulle korda mitu, Samast žanrist merili müür: tunne minu sees, Tunnen ennast vahel üksi. Aegajalt võtan aja maha. Mind ümbritseb rahvas,..  Kokk: ...segadus, Ei viitsi lihtsalt süüvida,sest nii on kerge hiilida....Sa võiksid kordki proovidaja m..  Eelmine Järgmine merili müür: tunne minu sees, Tunnen ennast vahel üksi. Aegajalt võtan aja maha. Mind ümbritseb rahvas,..  merili müür: miks saa nii teed, kui õues on pime ma kõnnin üksi mõõda radu järsku tuled sa ja teed puh..  Samalt autorilt\nKui ma oma vihaga,\nsaja kilo lihaga,\näigan sulle korda mitu,\nsiis ei suska enam vittu,\npüksi enam sa ei situ,\nenam ei läe pihupittu!!!\nSiis sa oled surnukeha,\nkellega võib lõket teha\nmerili müür: tunne minu sees, Tunnen ennast vahel üksi. Aegajalt võtan aja maha. Mind ümbritseb rahvas,.. \nEsmaspäev, 18. jaan. 2021., kell 02:33 - parim aeg päevast


Kaamos Kinnisvara: elamuarenduse aasta on alanud positiivselt - Kaamos\n2020. aasta lõpp ning uue aasta algus on olnud kinnisvarasektoris positiivselt aktiivne. Suurenenud huvi on ennekõike elamukinnisvara sektoris.\nMaa-ameti andmetel tehti 2020. aasta IV kvartalis kokku 14 914 ostu-müügitehingut, sh kinnisasjad, korteriomandid ning hoonestusõigused. Võrreldes 2019. aasta sama perioodiga, kasvas tehingute arv ligi 20 protsenti ja võrreldes 2020. aasta III. kvartaliga suurenes eelkõige korteritehingute osakaal.\n„Kui 2020. aasta esimene poolaasta tõi tervishoiukriisist tulenevalt ootusärevust ka kinnisvarasektorisse ning tarbijate aktiivsus vähenes eelkõige kevadkuudel, siis teine poolaasta oli nii arendajatele kui ka turuosalistele stabiilsem, andes kindlust ka uusarendustega edasiliikumiseks ja uute ostuvõimaluste loomiseks,“ sõnas Kaamos Kinnisvara arenduste projektijuht Anne-Ly Lindmäe.\nNii meie arenduste müügistatistika kui ka Maa-ameti tehingute andmed näitavad, et kinnisvarasektoris oli erandlikuks ajaks 2020. II kvartal, kui nii mõnigi kinnisvarainvesteering jäi eriolukorra tõttu ootele.\n„Ometigi näeme, et kevadel tegemata jäänud kapitalipaigutused tehti ilmselt kaks kvartalit hiljem, sest näiteks Kaamos Kinnisvara uusarenduste eelmüügid olnud 2020. aasta lõpus ja selle aasta alguses väga populaarsed,“ nentis Lindmäe.\nTa tõi näiteks, et kui 2020. aasta alguses plaaniti Tallinnas Harku järve läheduses Vikimõisa elamukvartaliga eelmüügiga alustada varasuvel, siis lükkus see mõni kuu edasi, et anda turule aega stabiliseerumiseks.\n„2020. aasta III. kvartalis alanud Vikimõisa korterite eelmüük on olnud viimaste aastate üks populaarsemaid, sest vaid paari kuuga on enam kui pooled esimese etapi arendusest müüdud ning huvilisi on juba ka elamukvartali teises etapis valmivatele korteritele,“ sõnas Lindmäe.\nTa lisas, et populaarseimaid on eelkõige 2-toalised korterid, mida tõenäoliselt ostetakse investeeringuteks või siis esimeseks oma koduks, kuid samas on varasemast enam näha ka, et suuremad pered otsivad avaramat kodu, mille asukoht pakuks vabadust liikumiseks ning tervisespordiks.\n„Nii kinnisvaraturu uuringud kui ka praktika on näidanud, et korteriotsingul on ostja jaoks endiselt kõige olulisemad korteri planeering ja hind ning ostuvalmidus sõltub eelistatavast piirkonnast,“ tõi Lindmäe esile ja lisas, et enamik ostjatest eelistavad lõppviimistletud korterit, millel oleks rõdu ja võimalusel ka siseõu.\nTutvu arendusega kodulehel: www.kaamos.ee/vikimoisa


oskusi edukaks õiguse karjääri\nKaubandusasjades teadlikkust tähendab omada teadmisi praegust arengut kohalikul, riigi ja maailma äri, eriti mis tahes küsimusi, mis võivad mõjutada advokaadibüroo ja selle klientidele. Advokaadibürood oodata töötajate turul oma teenuseid potentsiaalsetele klientidele, samuti arendada usaldav suhted olemasolevaid. Lõpuks, advokaadibürood on ettevõtjad, nii et advokaadid peavad hindame kaubandus oluline on tähtaegadest kinnipidamine, hoida kulud madalal ja käitlemise kohta teavet konfidentsiaalselt. Klient, vahepeal ootab oma advokaat, et täielikult mõista, kuidas nende äri käivitada, ja mille laiem sotsiaalsed, poliitilised ja majanduslikud probleemid, mis võivad mõjutada neid. Kui on asjakohane, peavad advokaadid hinnata ka lühike, keskmise-ja pikaajalise mõju oma klientide äri ettepaneku, ja mõelda strateegiliselt organisatsioonide kohta tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud. See võimaldab advokaat, et pakkuda pragmaatiline, äri mõtlemisega õigusalast nõu oma võimalustele. Siis tuleb eeldada, et show äri teadlikkust algusest taotlemise protsess, näidates, et põhjalikke teadmisi ühing te kandideerite. See on ka tõenäoline, et sul testida oma äri teadlikkust ajal hinnangut päev. Teilt võidakse küsida küsimusi nagu: Tugev suuline ja kirjalik suhtlemisoskus on oluline ja ilma nendeta sa vaeva, et täita kohustusi advokaat tõhusalt. Suurepärane kuulamise oskus on oluline ka siis, kui töötame koos klientidega, kui sa pead suutma luua suhteid ja tekitab usaldust. Sa pead olema kindel, kõlar, kui väites, juhul, kui kohus, läbirääkimiste arveldused ja kui selgitatakse keerulise teabe klientidele. Sa pead kasutama veenev, selge ja sisutihe keeles. Avalik kõneaeg on vaja ka rolli vandeadvokaat. Arendage seda oskust ajal ülikoolis, vabatahtlik, nagu pressiesindaja rühma tegevuse või osaleda arutelu meeskonnad. Kirjalik oskus on samuti oluline koostamisel tähed ja juriidiliste dokumentidega. Sa pead teadma, tehnilise ja juriidilise keele ja suutma edastada see selgelt ja lühidalt. Parandada oma kirjaliku kommunikatsiooni oskusi, et kaasata oma universitys law society. Sa võid võtta koosoleku protokolli eelnõud, e-kirju, kirjutage uudiskirju või hallata sotsiaalmeedia kontod.\nPalju projekte teil tööd on vaja meeskonna jõupingutusi, nii et teil peab olema võimalik üles ehitada tugevaid suhteid kolleegidega. Saada kaasatud kõik meeskonna tegevus, näiteks sport, peaksid aitama parandada oma kommunikatsiooni oskus. Terav silm täpsus on väga oluline edu oma õigusliku karjääri. Ühe sõna välja koht võib muuta tähenduses on klausel, või lepingu, kuigi misspelt või ungrammatical e-kirju, kirju või dokumente saab anda klientidele endast halva mulje, maksab oma firma, oma äri. Taotlemisel töökohta või koolitusel meeles pidada, et tööandjad otsivad õigekirja, kirjavahemärke ja grammatilised vead. Kui teie kaaskirja on laialivalguv, liiga pikk või täis kirjavigu, värbaja võib küsida, mida potentsiaalne klient teeks oma kirjas nõu. Parandada teie tähelepanu detailidele vabatahtlikuna oma hüdroisolatsiooni teenuste õpilane väljaannetes nagu infolehed ja ajakirjad ja saad kasutada läbimas oma tööle trahvi-hammas kamm. Hoia peal oma raske töökoormuse ja vastavad nõudlik tähtajad pead suurepärase korralduse ja aja juhtimise oskused. Sa pead olema tõhus multi-tasker võime pettus konkureerivad prioriteedid. Teil on vaja ka tugeva tööeetika, kui tundi võib olla pikk. On mitmeid viise, kuidas tegutseda efektiivne aja juhtimine. Tegemist to-do nimekirju ja esikohale ülesandeid lõpuleviimiseks mitmeid projekte on üks võimalus. Teise variandina võiks välja läbivaatamise ajakava hallata ülikooli eksamid. Igaüks haldab oma töökoormust erinevalt, kuid selleks ajaks, kui sa saad intervjuu etapi sa pead olema võimeline tõendama, et võimalikud tööandjad on meetod, mis töötab teie jaoks parim. Kuidas osaleda kooliväliste tegevuste või võttes osalise tööajaga tööd mitte ainult ei fine-tune oma aja juhtimine, kuid see näitab ka seda, et tööandjad, et teil on võimalik jagada ja hallata oma aega tõhusalt. Nad on ka kasulikke näiteid edukatest aja juhtimine, mida saab kasutada vestluse ajal. Siiski, sa pead veenduge, et täiendav tegevus või töö kohustusi ei häiri, või mõju, oma õpinguid. See iseenesest on suurepärane harjutus aja juhtimine. Kutseala on intellektuaalselt nõudlik ja värbajad on valvel kandidaadid, kes võivad protsessi keerulist informatsiooni ja koostama asjatundlikud järeldused. Sa pead tõestama, et sa on intellektuaalse võime tulla toime survega töö ja tavaliselt siis näidata seda läbi oma kooli ja ülikooli saavutusi. Enamik top UK advokaadibürood nõuda, et kandidaadid olema vähemalt, kuid ettevõtted, kes võtavad vastu: teha on olemas, aga te peate olema mõne asjakohase juriidilise töö kogemus ja väidavad, teie puhul. Kui te arvate, et oma akadeemilise rekord võiks teha tõuke siis võiks kaaluda Master of Laws (LLM). Kui LLM on kuidagi garantii koolituse leping ja ei ole eelduseks tööhõive. Siiski, kui te whould nagu tõestada, et potentsiaalsed tööandjad, et teil on võimalik üle oma: bakalaureuse-klassi ja sa whould nagu spetsialiseeruda teatud valdkondades nagu rahvusvaheline õigus, kriminaalmenetluses või mereõiguse siis LLM võiks olla teie jaoks. Kuigi akadeemiline suutlikkus on oluline, värbajate üha enam hindan muodokas kandidaatide nii osaleda kooliväliste tegevuste, võtavad huvitav hobi, liituda spordi meeskond, vabatahtlik Kodanike Nõustamine võrgus või õppida keelt.\nKõik need asjad annavad oma taotluse serv\nJuriidiline karjäär on konkurentsivõimelised. Näidata oma pühendumist karjääri õiguse, kasutades asjakohast töökogemust ja pidage meeles, et kui tegemist seisab välja tõrjuda, määramine ja entusiasmi minna pikk tee — kui ei, visadust ja usku oma võimetesse. Ärge rabatud raskusi tagamise väljaõppe leping või pupillage. See on keeruline karjääri ja tema ei ole igaühe jaoks. On usku, et kehtib (ja uuesti taotlema, kui see on vajalik), otsib ja tegutsedes tagasisidet. Kas teil on vaja arendada oma oskusi veelgi, või omandada paremat arusaamist elukutse. Kas sa tead, kuidas müüa oma kogemuste vastu oskused. Paljud õpilased on potentsiaali, kuid lihtsalt ei tea, kuidas kasutada näited oma võimeid.\nSee võtab praktikas, et saan seda paremale\nNõu ja näpunäiteid heitke pilk kirjalikult juriidilise CV ja kaaskirja. Lugemine suurtes kogustes teavet, neelavad faktid ja arvud, analüüsides materjale ja seejärel destilleeritakse seda millekski juhitavaks on funktsioon mis tahes seaduse karjääri, kas töötavad kaubandusliku firma või kasutamine, kui kriminaalmenetluse advokaat. Peamine on võimalik määratleda, mis on oluline välja massi kohta teavet ja selgitavad seda selgelt ja lühidalt teie klient. Lihvida seda oskust, võttes suuri dokumente või pikaajalise uudiseid ja teha viie-punkti punktiseeritud nimekirju kõige olulisemad teemad. Uurimistöö ka mängib suurt rolli juristide igapäevane töö. Sa pead teadusuuringute oskusi, kui teed tausta tööd juhul, juriidiliste dokumentide koostamine ja nõustamine klientide kohta keerukamaid küsimusi. Kasutage oma aega ülikoolis, et tutvustada ennast koos interneti ja raamatukogu ressursse ja luua kontaktide võrgustik. Nagu uus kvalifitseeritud õigusnõustaja või vandeadvokaat tootmisharu ühendused võivad osutuda kasulikuks allikaks nõu\nVenemaa Väidab Oma Uues Relv Teeb Vaenlased Tahavad, Et Okse - Ülesande Eesmärk


Kasulik teabeallikas ohtlikest kemikaalidest igapäevatoodetes – NonHazCity\n[intro]Eile toimus Riias inimesi ohtlikest ainetest igapäevatoodetes teavitanud kampaania “Mõtle mida tarbid” lõpuseminar. Partnerid kolmest Balti riigist ja Hollandist esitlesid projekti tulemusi ja tõdesid, et kampaania mitte ainult ei leidnud suurt kajastust vaid tõstis ka inimeste teadlikkust ja innustas tarbimisharjumusi muutma. Nad kinnitasid, et projekti koduleht http://www.thinkbefore.eu jääb ka edaspidi kasulikuks teabeallikaks inimestele, kes soovivad elada oma elu tervislikumalt ning vähendada ohtlike ainete kokteili oma organismis.[/intro]\nTarbijatel on suur jõud\n„Mõtle mida tarbid“ kampaania sai alguse 2011. aasta sügisel. Peamine eesmärk oli suurendada elanikkonna huvi vähem ohtlikke aineid sisaldavate toodete vastu Balti riikides ning anda teada tekkinud nõudlusest ka otsustajatele nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Kampaania algatajad uskusid, et keeruline olukord leiab lahenduse, kui tarbijad on probleemist teadlikumad ning valmis nõudma ohutumaid tooteid. Tarbijate huvi oli suur! Nad väljendasid huvi antud teema vastu (eriti noored lapsevanemad), osalesid aktiivselt korraldatud seminaridel ja infopäevadel, küsisid küsimusi ning jagasid teavet ka teistele.\nÜks osa kampaaniast keskendus koolinoortele, et muuta ka nende harjumusi. Koolitati tegevõpetajaid ja tulevasi õpetajaid (tudengid), et nad saaksid oma tundidesse kaasata ohtlike ainete teema.\nKampaania oli lauaulatuslik\nEttevõtmine sai palju tähelepanu kõikide Balti riikide ajakirjanduselt (nii kohalikult kui ka üleriigiliselt meedialt) ning on mõjutanud tarbijate valikuid projektis osalenud ehitusmaterjalide kauplustes. Ka Euroopa Komisjoni poolt 2014. aastal läbi viidud Eurobaromeetri küsitlus näitab positiivset muutust. Kogutud andmete kohaselt on kõigi kolme Balti riigi (Leedu 63%, Läti 53% ja Eesti 48%) elanike mure kemikaalidest tulenevate terviseriskide suhtes kõrgem kui EL keskmine (43%). Ka kampaania ise sai Euroopa Komisjoni tähelepanu osaliseks, kui käesoleva aasta jaanuaris külastas keskkonnavolinik Karmenu Vella ühte projektis osalevat ehitusmaterjalide kauplust Riias. „Mõtle mida tarbid“ kampaania on saanud juba positiivset tagasisidet nii Põhjamaadest, Valgevenest kui isegi Mehhikost. Põhjamaad on huvitatud projekti tulemuste levitamisest oma riikides.\nElav raamatukogu ohtlikest ainetest\nKampaania kodulehelt leiavad inimesed jätkuvalt teavet ohtlikest kemikaalidest, nende mõjudest tervisele ning keskkonnale. Ja mis peamine – nõuandeid, kuidas neid aineid vältida. Kodulehelt leiab ka kampaania raames tehtud testimiste (tooted, vabatahtlike veri, toaõhk ja –tolm) olulisemad tulemused. Seeläbi innustab koduleht tarbijaid muutma oma tarbimisharjumusi ning ärgitab poliitikuid ja ettevõtteid antud teemaga tegelema.\nKodulehe materjalid on mõeldud laialdaseks levitamiseks, et üha enam tarbijaid saaks teadlikemaks. Sealt on leitavad taskuteatmikud, postrid, animatsioonid ja lühifilmid. Samuti leiab kodulehelt käsiraamatud juuksuritele ja õpetajatele. Neid saab edukalt kasutada juuksurite või kooliõpilaste koolitamisel. Kodulehelt leiab samuti mitmeid artikleid ja ka vastuseid esitatud küsimustele – see teeb „Mõtle mida tarbid“ kodulehest tõelise elava raamatukogu. Enamus teavet kodulehel on viies keeles – eesti, läti, leedu, inglise ja ka vene keeles.\n„Mõtle mida tarbid“ ütleb „me saame vältida või vähendada riski, et ohtlikud ained meid mõjutavad, kui me valime igapäevatooteid teadlikult“. Seega – teeme selle valiku ning alustame kohe!\nKampaania tulemuste tutvustus Eestis\nRiias osalesid seminaril Eestist Tarbijakaitse ja ka keskkonnaministeeriumi esindajad. Kampaania tulemusi tutvustatakse Eestis laiemalt aga 24.septembril toimuval kokkuvõtval üritusel.\n„Mõtle mida tarbid“ (ametlikult LIFE BaltInfoHaz projekt) oli esimene rahvusvaheline LIFE informatsiooni ja kampaania projekt Balti riikides.\nPrevious post 100% taimsed juuksevärvid Tallinnas ja midagi põnevat ka Tartus\nNext post Säästlik ja nutikas autohooldus


Claudius Claudius Õigusbüroo | Lapse õigusvastasest äraviimisest või kinnihoidmisest Claudius Õigusbüroo\nClaudius Õigusbüroo juristid Keiu Roosimägi ja Andrei Antosijev esindasid klienti edukalt kaasuses, kus ameeriklasest isa ja eestlannast ema abielust sündinud laps elas vanematega vaheldumisi Ühendriikides ja Eestis. Vanemad lahutasid ja laps läks tagasi Ameerikasse 2016. aasta keskel, et käia seal koolis ja elada koos isaga.\nLaps tuli juunis 2017 Eestisse suvevaheajaks ema külastama, aga augustis 2017 teavitas ema e-kirjaga isa, et laps jääb vaatamata vanamate kokkuleppele, et laps naaseb Ühendriikidesse peale suvepuhkust ema juures, Eestisse ja läheb Eestis kooli. Samuti alustas ema Eestis menetluse ühise hooldusõiguse osaliseks lõpetamiseks ja emale üleandmiseks. Üheski suvevaheajale eelnenud kirjas ei vihjanud ema soovile, et laps jääks peale vaheaega elama Eestisse. Seega ei olnud isal last Eestisse saates alust arvata, et laps ei tule tagasi USAsse. Laps kirjutas omakäeliselt Kohtule, et peab end ameeriklaseks.\nRahvusvahelise lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise konventsiooni eestikeelse tõlke uue redaktsiooni art 1 kohaselt on eesmärk tagada:\na) lepinguosalisse riiki õigusvastaselt viidud või lepinguosalises riigis õigusvastaselt kinni hoitava lapse viivitamatu tagastamine ja\nb) ühe lepinguosalise riigi õigusega ette nähtud hooldus- ja suhtlusõiguse austamine teistes lepinguosalistes riikides.\nKonventsiooni art 3 kohaselt on LAPSE ÄRAVIIMINE või KINNIHOIDMINE ÕIGUSVASTANE, kui sellega rikutakse isikule, institutsioonile või muule organile ühiselt või üksi antud hooldusõigust selle riigi seaduste alusel, kus oli lapse alaline elukoht enne äraviimist või kinnipidamist (punkt a), ja äraviimise või kinnipidamise ajal neid õigusi tegelikult kasutati kas ühiselt või üksikult või oleks kasutatud, kui ei oleks toimunud äraviimist või kinnipidamist (punkt b).\nTallinna Ringkonnakohus leidis, et laps tuleb tagastada Ameerika Ühendriikidesse ning määras tagastamiseks kindlaks selle täitmise korra.\nRiigikohus selgitas, et:\n1) Brüsseli II bis määruse art 61 järgi kohaldub Brüsseli II bis määrus ÜKSNES olukorras, kus lapse alaline elukoht (harilik viibimiskoht) on Euroopa Liidu liikmesriigis. Ülejäänud juhtudel tuleb KOHTUALLUVUSE kontrollimisel lähtuda Eesti Vabariigile SIDUVATEST VÄLISLEPINGUTEST. Vanema kohustuste kindlaksmääramist ja laste kaitse abinõude rakendamise pädevust, kohaldatavat õigust, abinõude tunnustamist, rakendamist ja koostööd käsitleva 19. oktoobri 1996. a Haagi konventsiooni (Haagi 1996. a konventsioon) art 5 lg 1 kohaselt ALLUB HOOLDUSÕIGUSE VAIDLUS Eesti kohtule ÜKSNES juhul, kui lapse harilik viibimiskoht on avalduse esitamise ajal Eesti Vabariigis.\n2) lapsel EI SAA OLLA MITU HARILIKKU VIIBIMISKOHTA, samuti EI VÕINUD ringkonnakohus lähtuda kohtualluvuse kindlakstegemisel LAPSE ELUKOHAST. Lapse hariliku viibimiskoha mõistet on kolleegium põhjalikult käsitlenud 10. oktoobril 2012 tsiviilasjas nr 3-2-1-109-12 tehtud määruses.\n3) Kuna isa esitas maakohtule avalduse lapse Ameerika Ühendriikidesse tagastamiseks, EI TOHTINUD MAAKOHUS OTSUSTADA vanemate ühise hooldusõiguse osalise lõpetamise üle senikaua, kuni oli otsustatud, et last ei tagastata (Haagi 1980. a konventsiooni art 16). Kuivõrd ringkonnakohtu jõustunud kohtumäärusega otsustati laps Ameerika Ühendriikidesse tagastada, olid kohtud tuvastanud, et lapse harilik viibimiskoht oli Ameerika Ühendriikides. Eelnevast tulenevalt ei saa ka hooldusõiguse asi Haagi 1996. a konventsiooni art 5 lg 1 alusel alluda Eesti kohtule. Seega oli ringkonnakohus õigesti nõustunud maakohtu järeldusega, et ema ühise hooldusõiguse osalise lõpetamise avaldus tuleb jätta Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (lühend - TsMS) § 423 lg 1 p 13 järgi läbi vaatamata.\nClaudius Õigusbüroo soovib veel tuua välja järgmist:\n1) Haagi 1980. a konventsiooni art 16 järgi ei tohi selle riigi kohus, kuhu laps on viidud, otsustada pärast lapse ebaseaduslikust äraviimisest teadasaamist lapse hooldusõiguse üle, kuni ei ole otsustatud, et last ei tule tagasi viia, või kui pärast lapse ebaseaduslikust äraviimisest teadasaamist ei ole mõistliku aja jooksul lapse tagastamise taotlust esitatud. Viidatud säte keelab kuni lapse ebaseadusliku äraviimise asja lahendamiseni või avalduse esitamiseks mõistliku aja möödumiseni lahendada lapse hooldusõiguse küsimust selle riigi kohtul, kuhu laps viidi, KUID EI KEELA OTSUSTADA senikaua HOOLDUSÕIGUSE ÜLE selles riigis, kust LAPS EBASEADUSLIKULT ÄRA VIIDI.\n2) Konventsiooni eesmärk on kaitsta last rahvusvaheliselt tema õigusvastasest kinnipidamisest tulenevate kahjulike tagajärgede eest, ENNETADA OLUKORDASID, kus lapse teise riiki viimine annaks lapsega koosolevale vanemale EELISEID HOOLDUSÕIGUSE JAGAMISEL, arvestades riikide vanema õiguste ja kohustuste regulatsioonide eripärasid ning VÄHENDADA SITUATSIOONE, kus LAST KASUTATAKSE ÄRA TEISE VANEMA HAAVAMISEKS. Lapse parimates huvides olevaks peetakse tema VIIVITAMATUT TAGASTAMIST harilikku elukohta, kuna lapse hariliku elukoha kohus on kõige pädevam otsustama lapse tuleviku üle.\n3) Konventsiooni eesmärgist tulenevalt tuleb õigusvastaselt teise osalisriiki viidud või seal kinnihoitav laps reeglina tuua viivitamata tagasi. Konventsiooni art 13 (1) b alusel SAAB JÄTTA õigusvastaselt äraviidud või kinnihoitud LAPSE TAGASTAMATA VAID ERANDLIKEL ASJAOLUDEL, s.o kui lapse tagastamine kahjustaks äärmiselt tõsiselt lapse heaolu. Seejuures peab tegemist olema ERAKORDSE OHUGA lapse heaolule, mis on PIISAVALT KONKREETNE ja TÕENÄOLINE. Konventsiooni art 13 (1) b ja ka teiste lapse tagastamisest keeldumise aluste avara tõlgendamise korral oleks kahjustatud konventsiooni eesmärgi saavutamine. (RKL 3-2-1-123-06)\n4) LAPSE ARVAMUSELE tuleb anda tema parimate huvide hindamisel kohane kaal, hinnates tema vaateid tema vanuse ja küpsuse järgi. Lapse arenevate võimetega arvestamine on lapse õiguste austamise seisukohalt möödapääsmatu. Mida vanem ja küpsem on laps, seda suurem kaal tuleb anda tema arvamusele. Lapse arvamust tuleb küsida ja sellega arvestada ka eri huvide tasakaalustamisel.\n5) Õiguskantsleri nõunikud Andres Aru ja Kristi Paron on artiklis „Lapse parim huvi“ (JURIDICA VI/2015) toonud välja, et „kui tuleb teha otsus, mis puudutab konkreetset last, peab otsustusmenetlus sisaldama HINNANGUT selle OTSUSE VÕIMALIKU MÕJU (positiivse või negatiivse) kohta asjasse puutuvale lapsele. Lapse parimate huvide hindamine ja kindlaksmääramine nõuab menetluslikke garantiisid. Veelgi enam, otsuse põhjenduses peab olema välja toodud, et LAPSE ÕIGUST on otseselt ARVESSE VÕETUD. Eelnevat silmas pidades peavad osalisriigid selgitama, kuidas on otsuses nimetatud õigust arvestatud, s.t mida on käsitatud lapse parimates huvides olevana, mis kriteeriumitel otsus põhineb ja kuidas on lapse huve kaalutud teiste asjaolude suhtes. /---/ Konventsiooniga soovitakse suunata otsustajaid pöörama suuremat tähelepanu sellele, kuidas otsus mõjub lastele, enne kui see otsus langetatakse. Enne otsuse langetamist ei tule mitte ainult analüüsida selle võimalikke mõjusid lastele, vaid otsustaja peab suutma ka näidata, et seda on tehtud. /---/ Kui otsus erineb lapse arvamusest, tuleb selgelt väljendada selle põhjus. Kui erandina juhtub, et valitud lahendus ei ole lapse parimates huvides, tuleb veenvalt näidata, miks lapse parimad huvid ei osutunud kaalukamaks teistest asjaoludest. EI OLE PIISAV üldsõnaliselt mainida, et teisi asjaolusid on eelistatud lapse parimatele huvidele.“\n6) Lisaks juhime tähelepanu: seejuures EI TULE nimetatud konventsiooni alusel LAST TAGASTADA mitte teisele vanemale, vaid laps tuleb reeglina tagasi viia tema hariliku viibimiskoha riiki ehk TAGASTADA RIIGILE.