IPhone 6S-is pole heli, kuidas seda parandada!\nKui Apple lasi välja lipulaeva iPhone 6S, tehti selles palju riist- ja tarkvaramuudatusi. Mõned silmapaistvad funktsioonid olid Live Photos, 3D Touch ja täiustatud kaamera ning täiustatud Siri. Kahjuks postitasid paljud kasutajad, et neil pole iPhone'is heli. IPhone'iga seotud heliprobleemide lahendamine on üks meie korduma kippuvatest küsimustest, seega pole iPhone 6S-i omanikud kindlasti üksi.\niPadi heli ei tööta? Parandused\nIPhone'i helitugevuse probleemid\nIPhone'is pole heli, mis toimub?\nSee võib olla kas tarkvaraprobleem, raske probleem või mõni peidetud seadistus Apple'is, mis võivad selle probleemi põhjustada. Enne kui kavatsete oma iPhone'i Apple Store'i viia, soovitame teil tungivalt kontrollida üldist tõrkeotsingut. Siit saate teada, kuidas oma iPhone 6S-s probleemi „Heli puudub” lahendada. Enamik probleeme saab lahendada sätete muutmisega. Kui olete oma iPhone'is oma helitugevuse seadeid juba kontrollinud, on siin mõned muud piirkonnad, mida uurida.\nKuigi artikkel on kirjutatud iPhone 6S-i silmas pidades, ei ole allpool toodud soovitused ilmtingimata selle mudeli ainulaadsed. Kui te olete teie iPhone'i või iPadiga on probleeme , Jätkake artikli lugemist.\nVaigistuslüliti asub teie iPhone'i vasakul küljel ja mõnikord lülitavad inimesed selle ekslikult sisse, mis viib selle probleemini. Nii et kõigepealt veenduge, et te pole vasakul küljel vaigistust sisse lülitanud. Kui nupp on negatiivsel küljel ja näete oranži joont, tähendab see, et olete oma iPhone heli vaigistanud. Ärge unustage kontrollida oma iPhone 6S helitugevust. Helitugevuse taset saab reguleerida helitugevuse nuppude abil, mis asuvad vahetult vaigistamisnupu all.\nBluetooth on välja lülitatud\nSee parandus on mõeldud kõigile neile kasutajatele, kes kasutavad oma iPhone 6S-ga Bluetooth-peakomplekti. Kui te pole kunagi Bluetooth-kõlarit või peakomplekti kasutanud, võite selle lahenduse vahele jätta. Muul juhul minge lehele Seaded ja klõpsake nuppu Bluetooth, siit leiate kõik oma iPhone 6S-iga ühendatud seadmed. Lihtsaim viis on Bluetooth välja lülitada.\nKuigi Ära häiri, on väga kasulik funktsioon, võib see mõnikord olla tülikas. Kui funktsioon Ära sega lubatud on, näete oma iPhone'i ülemisel ribal väikest kuumärki ja te ei kuule oma iPhone'is heli. Pühkige lihtsalt oma iPhone 6S-i alt üles ja see avab juhtimiskeskuse. Funktsiooni Ära sega väljalülitamiseks klõpsake kuumärgil. Oma kogemuste põhjal oleme leidnud, et see on peamine probleem. Kuidagi lülitavad inimesed selle sisse ja kipuvad unustama. Seetõttu ei kuvata kõiki teie kõnesid, iMessage'i teateid ja FaceTime'i kõnesid.\nÄrge häirige oma iPhone'is ka käsitsi. Mine Seaded ja klõpsake nuppu Ärge häirige. Siin saate kohandada režiimi Mitte segada kõiki seadeid. Veenduge, et kõik seaded oleksid soovitud.\nKontrollige oma seadme märguannete seadeid:\nKui te ei kuule rakendusest erinevate märguannete (nt kõne, tekst või märguanded) heli, kontrollige kindlasti konkreetse rakenduse märguandeseadeid. Selles näites; näitame kõnede seadeid, saate kontrollida ka teiste rakenduste sõnumite või teadete seadeid.\nMinema Seaded, kerige alla ja puudutage Teatised\nSiin näete kõiki oma iPhone 6S-i rakendusi. Kui kontrollime kõnesätteid lehelt, koputage nuppu Telefon\nJärgmisel ekraanil veenduge, et olete lubanud selle rakenduse märguanded, ja saate ka selle määrata Helid selle rakenduse jaoks.\nKui kõik ülalnimetatud sätted on korras, peate võib-olla kontrollima kõlareid. IPhone 6S kõlarid asuvad laadimisporti kõrval alumises servas. Veenduge, et kõlarisse ei jääks prahti.\nSelle kontrollimiseks võite viia iPhone 6S-i lähimasse App Store'i. Praegu peaks teie iPhone 6S olema garantiis. Nii saavad nad teid aidata riistvaraga seotud probleemide lahendamisel.\nVõite uurida ka meie teisi artikleid, kus on näpunäiteid vanemate iDevicesi kohta:\niPhone 6 heliprobleemid\niPhone'i helitugevuse nupud ei tööta\nAndke meile teada, kas teil õnnestus oma iPhone'i või iPadi heli puudutavad probleemid muude uuenduslike viisidega lahendada. Jagage julgelt oma kommentaare.


Avaleht » Archive by Category "Uudised" ( » Page 21)\nAasta ämmaemandaks valiti LTKH sünnitusosakonna ämmaemandusjuht\n08.05.2017. Rahvusvahelisel ämmaemandate päeval, 5. mail Tallinnas NUKU teatris toimunud ämmaemandate aastakonverentsil kuulutas Eesti Ämmaemandate Ühing (EÄÜ) välja parima ämmaemanda. Tänavuseks tublimaks ja silmapaistvamaks kolleegiks, keda tunnustati tiitliga “Aasta ämmaemand”, valis EÄÜ Liis Jõgise, kes töötab Lääne-Tallinna Keskhaiglas sünnitusosakonna ämmaemandusjuhina. Igal kevadel tunnustab Eesti Ämmaemandate Ühing tublisid ämmaemandaid, kes on silma paistnud oma kutsealase tegevusega. Parimate ämmaemandate valimise traditsioon on kestnud juba rohkem kui kümme aastat.\n0 aprill 18, 2017\n18.04.2017. Pelgulinna sünnitusmajas avati täna Eestis ja Baltimaades ainulaadsed perepalatid, mis on mõeldud spetsiaalselt neile peredele, kelle vastsündinu vajab intensiivravi. „Mul on väga hea meel – mitte üksnes ministri, vaid ka kahe lapse isana –, et tänasest on Pelgulinna sünnitusmajas olemas intensiivravi perepalatid, mis võimaldavad perel olla kogu aeg vastsündinu juures. Suurema perekesksuse suunas peaks liikuma kogu meditsiinisüsteem ja kahtlemata on Pelgulinna sünnitusmaja paljudele eeskujuks,“ rääkis tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. „Seni oli meil vastsündinutele üks kuuekohaline intensiivravi palat, kuid nüüd pakume vastsündinutele intensiivravi kuues intensiivravi perepalatis, kus iga vastsündinu saab olla eraldi palatis koos oma perega. Uutmoodi perepalatid on varustatud kõikide vajalike seadmetega, et toetada ja jälgida vastsündinu elutähtsaid funktsioone ja arengut. See toetab vastsündinute arengut ja võimaldab lapsevanematel oma lapsega pidevalt koos olla,“ selgitas Pelgulinna sünnitusmaja juhataja dr Piret Veerus. Sünnitusmaja vastsündinute osakonna juhataja dr Pille Saik märkis, et vanemate soojus ja hoolitsus on oluline terviseprobleemiga vastsündinu kiiremaks kosumiseks. „Intensiivravi vajavale lapsele lähedust ja hoolitsust pakkudes õpivad vanemad oma lapse vaja\n18.04.2017. Eile, 17. aprillil tähistas Lääne-Tallinna Keskhaigla rahvusvahelist bioanalüütikute päeva, tunnustades laboris töötavaid tublimaid kolleege. Lääne-Tallinna Keskhaiglas töötab 43 bioanalüütikut ja laboranti, kes viivad läbi laboratoorseid uuringuid. Nende tööks on avastada haigustega seotud muutusi koe, raku ja molekuli tasemel, olles sellega arstile abiks diagnoosi panemisel ja ravi määramisel. Haigla diagnostikakliiniku õendusjuht Kadri Pille märkis, et kuigi bioanalüütikuid ei ole arvuliselt palju, väärivad nad tunnustust võrdväärselt teiste meditsiinivaldkonnas töötavate inimestega. „Patsiendi jaoks jääb bioanalüütiku töö sageli küll arsti ja õe töö varju, kuid patsiendile diagnoosi määramisel on nad asendamatud abilised,“ ütles diagnostikakliiniku õendusjuht. Rahvusvahelise bioanalüütikute päeva puhul tunnustati Lääne-Tallinna Keskhaiglas järgmisi kolleege:\nBioanalüütikuks saab Eestis õppida ainult Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis. Selleks, et vastu tulla Tallinna haiglate soovile saada oma meeskonda juurde uusi erialase haridusega bioanal\nAlates 24. aprillist on sünnitusjärgsed toad taas tasulised\n0 aprill 13, 2017\n13.04.2017. Kui seoses Pelgulinna sünnitusmajas toimunud remondiga olid kõik sünnitusjärgsed toad remondiperioodil tasuta, siis alates esmaspäevast, 24. aprillist kehtivad sünnitusjärgsetele tubadele taas tavapärased hinnad. Praeguseks on remonttööd lõppenud ning ebameeldivat ehitusmüra ja -tolmu enam tulemas ei ole. Sünnitusjärgsetele tubadele kehtivaid hindu saate vaadata SIIT.\nPelgulinna sünnitusmajas algas kevad 12 beebiga\n0 aprill 12, 2017\n11.04.2017. Möödunud märtsikuu kokkuvõte näitab, et kevade esimene päev oli Pelgulinna sünnitusmajas lasterohke: 20. märtsil sündis seal 12 uut ilmakodanikku, kellest viis olid poisid ning seitse tüdrukud. 20. märts ehk kevade algus oligi Pelgulinna sünnitusmajas tänavuse märtsikuu arvestuses üks lasterohkemaid päevi. Sündide arvu poolest osutus ainsana töisemaks 16. märts, mil ilmale tuli 13 uut beebit. “Kevad on meil alanud rõõmsalt. Soovime ka kõikidele värsketele lapsevanematele ja uutele ilmakodanikele palju tervist, avastamisrõõmu ja rohkelt päikest,” edastas Pelgulinna sünnitusmaja nimel oma soovid sünnitusosakonna ämmaemandusjuht Liis Jõgis. Kokku sündis märtsis 251 last, neist poisse 123 ning tüdrukuid 128. Kaksikuid tuli möödunud kuul ilmale üks paar.\n23.03.2017. Möödunud neljapäeval viisid Pelgulinna Simulatsioonikeskuse koolitajad läbi seni suurima osalejate arvuga teoreetilist ja praktilist osa sisaldava koolituspäeva, kus simulatsiooniõpet tutvustati 40 ämmaemandale Eesti erinevatest haiglatest. Koolitus toimus Pelgulinna sünnitusmajas. Lisaks simulatsioonikoolituse kui õppemeetodi tutvustamisele kuulus koolituspäeva ka „hands-on“ ehk „käed külge“ treening, mille käigus said koolitusel osalenud Eesti Ämmaemandate Ühingu liikmed harjutada käelisi tegevusi esmase kohanemishäirega vastsündinu abistamiseks. Samuti keskenduti koolitusel sellele, millised on lapsevanemate ootused sünnitusmaja personalile olukorras, kus nende vastsündinu vajab intensiivravi, ning kuidas sellisel juhul ema-isa kaasata. Pelgulinna sünnitusmaja ämmaemanda ja simulatsioonikeskuse koolitaja Liis Jõgise sõnul oli õppepäeval osalenute tagasiside väga positiivne. „Enamiku koolitusel viibinute jaoks oli see esmakordne kogemus simulatsiooniõpet kogeda. Oli suur rõõm näha, et nad said läbimängitud situatsioonidest palju kasulikku oma igapäevatöösse kaasa võtta,“ märkis Jõgis. Ta lisas, et huvi koolituse vastu oli väga suur ning kõikide huviliste jaoks seekord paraku kohti ei jätkunudki. Koolituspäeva viisid läbi neonatoloogid dr Ervin Saik ja dr Liina Süvari, ämmae\n22.03.2017. Seoses Haabersti linnaosa aadresside üleüldise korrastamisega on muutunud Haabersti tervisekeskuse ja hooldusravikliiniku aadress. Kui varem oli Haabersti tervisekeskuse ja hooldusravikliiniku aadress Ehitajate tee 137, siis aadresside korrastamise tulemusena on sama hoone uus aadress Õismäe tee 179, 13517 Tallinn. Kuna hoonesse sissepääs asub Õismäe tee pool, on muudatus loodetavasti ka patsientide ja nende lähedaste jaoks loogiline ning aitab sissepääsu väiksema vaevaga üles leida. Parimat soovides Teie Lääne-Tallinna Keskhaigla\nEelmine 1 … 19 20 21 22 23 Järgmine


Raimo Ülavere • 25. mai 2018 kell 3:00\nSee võis olla umbes 20 aastat tagasi. Ühes hubases seminariruumis istusid Äripäeva telefonimüügi osakonna inimesed ja mina toonase Äripäeva toimetajana rääkisin neile, kes on Äripäeva tüüplugeja. Ehk tüüpiline Eesti väikeettevõtja. Jutu ilmestamiseks näitasin ekraanile mustas nahktagis ja lohmakates teksades ettevõtja pilti, mille olin leidnud Äripäeva fotopangast. Hiljem selgus, et see tegelane oli aastaid hiljem Eesti rikkaimaks inimeseks tituleeritud Oleg Ossinovski.\nLoen Äripäevas kirjutatud lugusid Eesti keskmistest ettevõtjatest (vt siit, siit ja siit) ning vägisi tikub peale tunne, et me ei näe ega tunne neid, kellel suuresti meie riik, majandus ja sellest tulenevalt ka kõik muu heaolu püsti püsib. Nendest 52 000 ettevõtjast ja juhist teeb suur enamik vaikselt oma igapäevast tööd, majandab mõne inimesega ettevõtmisi, käed endal küünarnukkideni masinas. Ning paljud neist ei peagi ennast juhiks, nad lihtsalt teevad oma asja. Olgu selleks rehvivahetuskoda, jäätiseputka või raamatupidamisteenus.\nNeil pole häält\nEhkki tore on ju arvutada ja tuletada igat sorti keskmisi, siis tegelikult pole keegi neist ettevõtjatest keskmine. Sest keskmist pole olemas, see on fiktsioon, arvutustehe. Päris ettevõtjatel ja juhtidel on oma erilised päris mured ja rõõmud ning ma kahtlen, kas neile läheb korda see, et nad on statistiliselt keskmised, tillud või hiiglased. Küll aga on neil nähtamatutel ettevõtjatel siiski üks ja ühine mure – neil pole häält.\nEhkki julgelt enamik inimesi Eestis töötab väikeettevõtetes, rõhuv osa ettevõtteid ongi väikeettevõtted ja sealt tuleb ka suur osa riigi maksutuludest, siis igat sorti investeeringute teemade lauale tulekul räägitakse ikka peamiselt miljarditehingutest. Kas Google tuleb siia või mitte? Kas BMW teeks siia tehase või mitte? Küll oleme valmis tagurpidi kükke tegema, et see nii juhtuks… Aga mis pidi kükke me oleme teinud ja valmis tegema selleks, et tisleritöökojal oleks parem äri teha? Või sporditarvete maaletoojal? Või juuksurisalongil?\nMulle meeldib väga 28 Eesti kontekstis suure ettevõtja initsiatiiv riiki reformida. Konkreetsete ettepanekute üle saab ja peabki diskuteerima, kuid ambitsioon – survestada poliitikuid tegutsema – on tänuväärt ja õige. Ent kus on need 28 ettevõtjat oma väiksemate vellede eest seisjatena? Õhem ja sihtotstarbeline riik on meie kõigi huvides, muidugi. Aga konkreetselt – kuidas saaks nende keskmiste ettevõtjate äri ja elu lihtsamaks teha?\nOma Nokia on juba olemas\nKardan, et mõned suured ärimehed on Porschede roolis istudes juba veidi unustamas, mida tähendab päevast päeva oma nahka turule viia. Suured on ju muuhulgas need, kellele keskmised oma teenuseid ja tooteid müüvad. Ent teemad nagu suurtootmise või ehituse tarvis odava tööjõu sissetoomine – mida suurettevõtjate esindaja kaubandus-tööstuskoda ajab – aitaks küll suurtel rohkem raha teha, ent kas ka keskmistel? Efekt võib nende jaoks olla sootuks vastupidine.\nJa teisalt annab maksuamet endast parimat, et Eestis ei oleks liiga mõistlik väikefirmat luua – näidake mulle, palun, ettevõtjat, kes kohe alustades hakkas endale oma panuse ja töö eest täispalka ja sellelt muidugi ka kõiki makse maksma. Kaasa kiidab ka juhtide ja ettevõtjate leht Äripäev, kes pole suutnud vahet teha OÜtamisel ehk ühe tööandja juurest teenusarvetega sisuliselt töötasu võtmisel ja mitme kliendiga väikettevõtja tegevusel ning nõuab nendesamadele keskmistele, iga päev oma naha ja karvadega riskivatele ettevõtjatele palgatöötajaga võrdset maksukoormust. Pealegi, maksud maksab palgatöötaja eest ikka ettevõtja.\nNing muidugi poliitikud. Valimised on lähenemas ja alati, kui erakondade kontorites kogunevad kampaaniameistrid, on Eesti keskmised ettevõtjad ohus. Sest kogu see mäng käib sisuliselt nende rahaga.\nNiisiis. Keskmised ettevõtjad on nagu mingi nähtamatu majanduse ja riigi turvavõrk, millele me kõik toetume. Ja kelle olemasolu on saanud sedavõrd loomulikuks, et me kipume neid unustama. Me elame ära, kui Eestis pole mõnda suurtehast või peene nimega panka.\nOma Nokia igatsus oli paarkümmend aastat tagasi omamoodi romantiline ja inspireeriv siht. Ent meil on oma Nokia juba olemas – ka üleeuroopaliste uuringute järgi on eestlased üle keskmise ettevõtlikud, isetegijad, oma asja ajavad. Me ei ela ära, kui meil kaoksid need tuhanded rehvivahetused, hulgikaupmehed, poodnikud, burgeriputkad, kreemitegijad.\nMuuseas, juba on ka kostnud kurtmist, et need keskmised ei taha kuidagi kasvada, neil pole ambitsiooni, nad kõik ei tahagi vallutada maailma või vähemalt Eestit. Ei tea. Võib-olla mõni võib ehk ikka ka niisama oma asja ajada, ilma et peaks midagi või kedagi vallutama. Teha oma asja hästi. Ning teenida sellegipoolest ära vähemalt ühe aitähi.


Rimi: võidab jaekauplus, kes arvestab inimeste vajadustega\nInnovatsioon on vajalik, kuid sellest olulisem on inimeste väärtustamine, tõdes Rimi Eesti Foodi juht Anders Torell.\nTäna Rimi jaekaubanduse visioonikonverentsil esinenud Torelli sõnul on innovatsioonil jaekaubanduses, nagu ka paljudes teistes valdkondades, oluline roll. Innovatsiooni rakendamisel tuleb aga silmas pidada nii klientide kui ka töötajate vajadusi.\n„Jaekaubandusettevõtete võidujooksus ei võida see, kes avab kõige enam uusi kauplusi, vaid ettevõte, kes oskab arvestada inimeste vajaduste ja soovidega,“ sõnas Torell. „Pean võrdselt silmas nii ettevõtte töötajaid kui kliente,“ täiendas ta.\n„Jaekaubanduselt ootavad kliendid eelkõige just nende vajadustest juhitud sortimenti neile sobivas asukohas ja kiiret teenindust. Täna on ostjad muutunud palju nõudlikumaks kui aastaid tagasi. Selleks, et klient sooviks kauplusse tagasi tulla, on oluline pakkuda pidevalt head teenindust,“ sõnas Torell.\nTema arvates mängivad võtmerolli jaeketi töötajad, kes klientidega vahetult kokku puutuvad. „Tööandja ülesandeks jääb, et töötajad usuksid ettevõtte väärtustesse ja oleksid valmis endast parimat andma. Ettevõtjal võivad ju olla säravad ideed, kuid kui töötajad neisse ei usu, ei jõua need ka klientideni.“\nRimi Eesti Food pakub Eestis tööd üle 2800 inimesele 84 kaupluses. Rimi Eesti Foodi turuosa on 18,5 %.\nLoe Rimi visioonikonverentsil räägitust ka Äripäeva teemaveebist kaubandus.ee.


Karastamine on vahemikus huvitegevus. Tänu neile suurendab organismi vastupanuvõimet ebasoodsatele ilmastikuoludele elukeskkonna. Järgmine kaaluda mõned reeglid ja tehnikad karastamine.\nJärgides põhireeglid jäigastumine, isik rongid organismi kaitsemehhanisme, valmistades neid ette õigeaegne kasutuselevõtt. Menetlused aitab normaliseerida emotsionaalne tegevusvaldkond, muutes isiku rohkem tasakaalustatud, vaoshoitud. Lisaks parandab meeleolu, suurendab üldist tooni, jõudlust ja vastupidavust. Kõige tõhusam kasutamine looduslike tegurite peaks järgima põhireeglid jäigastumine.\nTuleb suurendada järk-järgult. Intensiivsus karastamine mõju peaks olema piisav, et tagada organismi suutis vastata teda. Promotions vähendada koormust efekti provotseerida ülemäärase ülekoormusest või olulist pärssimist. Kõik see takistab kõvastumine. Eksperdid ei soovita protseduuri alustamist ujuda jää või lume rubdown. Nad võivad põhjustada tõsiseid vigastusi. Algfaasis menetluste organismis on teatud reaktsiooni osa südame-veresoonkonna, hingamisteede ja närvisüsteemis. Regulaarse kordamine vastuseks muutub järjest nõrgemaks. Järgnevad korra kohaldamisega ei karastamine mõju. Sel juhul pikkuse muutmiseks ja tugevus mõju organismile.\nReeglid jäigastumine mitte ainult kontrolli intensiivsus, vaid ka järjepidevus menetlused. Korrektsus eeldab süstemaatiline kordamine elus. Pausi vahel ravi ei tohiks olla suurem kui kestuse eelmisel aastal. Tõhusam peetakse lühike, kuid sagedased jäigastumine kui haruldased ja pikk. Soovitav on määrata sageduse korra päevarežiimil. Sellised soovitused sisalduvad ja eeskirjad jäigastumine lastele. Noores eas on palju lihtsam õpetada lapsele süstemaatilise rakendamise korra. Fikseerimine režiimi päeval kõvenemise kiirus on oluline meeles pidada, et lõpetataks 2-3 kuu jooksul viib kadumine mõju 3-4 nädalat. täiskasvanutel ja 5-7 päeva lapsed. Peatada menetlus peaks olema, kui seal oli haigus. Pärast taastumist, uuesti alustada järgiksid kõvastumine. Lastele sel juhul on väga oluline toetus täiskasvanutele. Süstemaatiline protseduuride läbiviimist on hea näide nende vanemad.\nIndividuaalne iseärasusi organismi\nReeglid jäigastumine - ei ole mitte ainult otsene rakendamine tehniliste protseduuridega. Koostamisel rakendamise ajakava arvestab individuaalseid omadusi organismi vastuvõtlikkus ühele või muud mõjud. Seega, hoolimata asjaolust, et seal on põhilised inimõigused jäigastumine, enne toimingute tegemiseks peaksid konsulteerima spetsialistiga nõu. See on eriti oluline neile, kes hakkavad koolituse esimest korda. Arvestades omadused keha, arst töötada individuaalne programm. Spetsialist saab teha muudatusi reeglite kõvenemise õpilastele või inimesed vanemas eas. Tulevikus peame pidevalt enesekontrolli reguleerida intensiivsust ja sagedust ravi.\nMuud eeskirjad kivistumist\nJärgige kasutada nii palju tegureid kui võimalik. See võib olla näiteks külma ja kuuma, energia kiirte, vesi jne. Kui rakendatakse mitmeid toimeid päeva jooksul peate vaheaegu vahel. Iga järgmise protseduuri tuleks alustada alles pärast taastamist normaalne kehatemperatuur. Eeldus, mille hulka kalestumisseaduste, on erinevaid menetlusi. Enne klassi peaks kulutama rohkem õrn treening treeningu. See võib hõõrudes või jalanõude.\nEiramine eespool nimetatud reegleid, ei saa te ainult soovitud mõju saavutamiseks, vaid ka kahjustada keha, mistõttu hüpotermia ja muude patoloogiliste seisundite. Samuti peaks olema teadlik, et seal on mitmeid vastunäidustusi sooritada karastamine menetlused. Eelkõige sellist koolitust ei soovitata palavik, vereringe puudulikkus, 2-3 spl., Ägeda psüühikahäirete, Hüpertensiivne kriis, verejooks. Vastunäidustusi ka koolikute (neerude ja maksa), kompleksne põletused, astmahood, toidumürgituse.\nReeglid karastamine õhu\nMõju looduslike tegurite toimel parandamine kogu tegevus keha süsteeme. Tempering õhu on eriti kasulik mõju muidugi endokriinsüsteemi, seede- ja endokriinseid protsesse. Lisaks aktiviseerib hingamis- ja kardiovaskulaarsüsteemi on muutusi morfoloogilist koostist veres. On mitmeid erinevaid õhu vannid, sõltuvalt temperatuurist:\nKuuma (üle 30 ° C.).\nSoe (üle 22 ° C).\nUkskoikselt (lähemal 21-22 C.).\nKülm (umbes 17-21 ° C).\nMõõdukalt külm (umbes 13-17 ° C.).\nKülm (umbes 4-13 ° C).\nSoovitav on kombineerida kohalolu tänaval aktiivse liikumise. Näiteks talvel võib see olla suusatamine või uisutamine, suvel - väljas mängud.\nEksperdid soovitavad alustavad vanni ruumis temperatuuril mitte väiksem kui 16 °., Olenemata aastaajast. Pass tänaval, saate alles pärast teatud aja. Ruumi peaks olema hästi ventileeritud. Keha on avatud ja on ruumi rohkem kui 3-5 minutit. Alguses muidugi on kõige optimaalsem aeg. kestus suureneb hiljem. Vastuvõtu ajal, cool, eriti külma vannid peaks sörkimine paigas, kõndimine, Võimlemisharjutuste.\nProtseduuride teostamine tänaval\nPärast keha valmistada, siis võib saata välisõhu. Võttes vannid on tuulevaikne koht, kaitstuna otsese kiirtega. Alustab menetlust temperatuuril umbes 20-22 kraadi. Kestus 1 vanni - mitte rohkem kui 15 minutit. Kestus järgneva kõvastamisega suurendatakse 10-15 min. Ainult koolitatud inimesed saavad täita vastuvõtu külm vannid. Kestus protseduure - 1-2 minutit, millele järgnes kasv 8-10. Air vannid peaks algama mitte varem kui 1,5-2 tundi pärast ja viimistlus - 30 minutit. enne söömist. Üks tähtsamaid tingimusi tulemuse saavutamiseks taluvuse õhus on kasutada riideid, mis sobivad ilm ja võimaldab vaba liikumist õhuvoolud.\nPäikeseenergia infrapunakiirgust erineb väljendunud mõju keha. See aitab kaasa edasise arengu soojust. See suurendab aktiivsust higinäärmed suurendanud aurustumist nahalt. kate laevade paisuma, arendab naha punetus, vereringet suureneb. Mõjul infrapunakiirgust suurendab mõju ultraviolettkiirgus. UV kiirgus on eelistatavalt reaktiivsed ja avaldab olulist bioloogilist toimet. Tänu oma mõju suurendab tootmist vitamiini D. Ta omakorda takistab arengut rahhiidi lastel. Lisaks ultraviolettkiirgusele suurendada vere koostist.\nNagu eeskirjad karastamise päike päevitamiseks vajate hommikul. Sel ajal ei ole liiga kuum. Kui see õhk on puhas ja värske. Ka eksperdid soovitavad vannis õhtul enne päikeseloojangut. Keset rada parim parkimist aeg on periood 9.-13 ja 16.-18 tundi ja lõuna - 8.-11 ja 17. 19. Esimese võtta vanni temperatuuril mitte alla 18 kraadi. Nende laius ei tohiks olla rohkem kui viis minutit, seejärel lisati 3-5 min., Kuigi tõsteti järkjärgult kuni tund. Vastuvõtu ajal vannid ei tohiks magada. Silmad peavad olema kaitstud päikeseprillid ja peas - Panama.\nKõige levinumad kivistumist kodus hulka pühkides, valamine, ja jalanõude. Need menetlused on läbi kodus. Tehakse pühkides rätik, käsn, lehtede või spetsiaalse kinda veega niisutatud temperatuur 34-36 kraadi. Tegevus toimub järjestikku käsivartel, selg, rind, ja siis tema jalgu. Järgmine, kasutades kuiva rätikuga pühkida keha kerge punetus. Iga 3-5 päeva, veetemperatuuri tuleks vähendada 1-2 kraadi. jõuda 10-12 kraadi 2-3 kuud. Mõnikord on soovitatav tuua temperatuur 22-24 kraadi. Rubdown ühtlasi läbi 2-3 kuud. Soodsatel voolu saab sõita langeb täiendavalt 10-12 ° C. Et suurendada mõju karastamine menetlused on soovitatavad avatud akna või aknaklaasi. Sellisel juhul temperatuur ei tohiks olla liiga madal.\nOn vaja tulistama mida temperatuur?\nLobotomy - see ...\nBarnacles: foto, elustiili\nIvy - hooldus ja paljundamine


Meie väärtused - KOIT TANTSUKOOL\nTutvustus / Meie väärtused\nKOIT TANTSUKOOLi eesmärgiks on laste- ja noorte tantsualase huvihariduse pakkumine. Esmalt laste- ja noorte vaba aja sisustamine tantsulise ja loomingulise ühistegevuse kaudu, mis kujuneks tervislikuks ja professionaalseks elustiiliks ning armastatud hobiks. Tantsukunsti ja tantsu toetava õppe pakkumine ning noorte professionaalse tantsijakarjääri loomine ja edendamine.\nMeie missiooniks on koolitada meie tantsijatest professionaalsed artistid.\nMeie visioon on näha meie tantsukoolis õppinud noori tantsukunsti väärtuste kandjate ja edendajatena ning esinemas ülemaailmsetel lavadel.\nKOIT Tantsukooli väärtused:\nTantsukooli õpingud arvestavad õpilase mitmekülgset arengut ning pakuvad õpilasele võimalust end erinevates tantsustiilides arendada. Lisaks tantsueriala ainetele on tantsukoolis tantsukunsti toetavate ainete (lavameigi, näitlemise, modellinduse) õppimise võimalus.\nKOIT Tantsukooli üks eesmärkidest on ka tantsuürituste ja tantsuga seotud heategevusürituste ning tantsulaagrite korraldamine ning erinevatel tantsuvõistlustel ja projektides osalemine.\nPanustame tantsukoolina rohkelt ka õpilaste eneseanalüüsi oskusesse, iseseisvuse õpetamisesse ja õpilaste motiveerituna hoidmisesse. Tantsija teekonnal on oluline õpitahe ja sellest tulenev pühendumine.\nUsume, et mitmekülgne, endast hooliv ja end armastav tantsija on hinnatud tantsija!\nTantsukooli oluline eesmärk on nii vaimselt kui füüsiliselt tervete ja vastutustundlike tantsijate kasvatamine, kes teaksid oma väärtust ning oskaksid õpitud teadmisi rakendada ka teistes eluvaldkondades.\nMeie tantsuõpetajaid on koolitatud märkama õpilase emotsioone, et vajadusel reageerida ja abiks olla.\nTantsutundides juhime erilist tähelepanu harjutuste õigele sooritusele ning professionaalsele kehakoolile, et tagada tantsija terve keha ning vältida võimalikke vigastusi.\nVäga oluline on, et treeningud püsiksid õpilaste jaoks huvitavate ja intensiivsetena ning oleksid kehalisele arengule igati toetavad ja õpilase individuaalset tervist arvestavad. Seepärast toimub ka suurema treeningkoormusega rühmadel iga-aastane füsioterapeudi ja vanema soovil spordiarsti ülevaatus.\nTeeme koostööd füsioterapeudiga, kiropraktikuga ja psühholoogiga, et tagada meie õpilastele terve keha ja vaim. Lisaks harime ja toetame õpilasi ning lapsevanemaid erinevatel teemadel nagu toitumine, eesmärgistamise olulisus, eneseanalüüsimine, õpilase tugistruktuur ja toetav ning kiusamisvaba arengukeskkond.\nUsume, et tantsiv inimene on terve inimene!\nPakume tantsukunsti ja tantsu toetavat õpet ning aitame kaasa noorte professionaalse tantsijakarjääri loomisel. Tagame tantsukoolina õpilasele mitmekülgse arengu, mis aitab teda tulevikus tantsukunsti lavale ja tagab professionaalsel tasemel tantsuoskuse kogu eluks.\nHindame eesmärgistatud, süsteemset ning jätkusuutlikku pidevat arenemist ja pühendumust ning seetõttu pakume tantsuõpet põhjaliku õppekava alusel (viide õppekavale).\nErinevate tantsustiilide ning koolituste juhendajateks ja pedagoogideks on tantsukoolis ainult erialase kõrgharidusega professionaalid.\nUsume, et eesmärgistatud ja jälgitud tantsuõppe tulemusel saavutab tantsija parima versiooni endast!\nSoovime laste ja noorte vaba aega sisustada tantsulise ja loomingulise ühistegevuse kaudu ning aitame kujundada seda huvi tervislikuks ja professionaalseks elustiiliks ning armastatud hobiks.\nSoovime kasvatada tantsukunstist hoolivaid tantsijaid, kellel oleks võimalus tantsumaastikul edasi tegutseda ning anda panus tantsumaailma mitmekülgsele arengule. Hoolime meie õpilaste tulevikust ja usume, et Tantsukoolist saadud väärtused on toeks tervel eluteel ning meie kasvandike seast sirgub ka tulevasi professionaalseid tantsuõpetajaid.\nMeie tantsuõpetajate ja õpilaste jaoks on tantsimine osa igapäevasest elust ning lisaks tantsule paneme rõhku toitumisele, vaimse tervise eest hoolitsemisele, positiivse grupitunnetuse loomisele ja üldisele kehalisele aktiivsusele.\nUsume, et tants on elustiil!\nLäheneme igale tantsukooli tantsijale individuaalselt, arvestades tema tantsutehniliste oskuste taset, eesmärke, mentaalset valmisolekut ja võimalusi õppeprotsessis osalemiseks. Õpilase arengu analüüsimisel ja oskuste arendamisel lähtume õpilasest endast, et tagada maksimaalne kehakeskne ning mentaalne areng. Iga-aastaste arenguvestluste käigus anname lisaks konstruktiivsele tagasisidele ka oskuste pagasi mitmekülgseks eneseanalüüsi läbiviimiseks.\nKOIT TANTSUKOOL tegutseb väikestes rühmades, et personaalne lähenemine oleks igakülgselt võimalik.\nUsume, et personaalne lähenemine tagab kiirema, tugevama ja läbimõelduma arengu!\nTantsumaailm on väga eriilmeline ning iga suunaga käib kaasas oma eetika ning väärtused. Näiteks klassikalise tantsu treeningsüsteem on väga kindla raamiga ning omab eetikat, mille kohaselt tantsutunde läbi viia (kindel riietus, soeng, tunni ülesehitus), pärimustantsus on kindlad traditsioonid ning sammustik ja tantsude esitamise kultuur, millega kooskõlas eksimatult toimetada, füüsilisel teatril on vabamad reeglid ja normid ning laiaulatuslikum mängumaa.\nPeame oluliseks tantsukultuuri, selle ajalugu ning mitmekülgseid tantsualaseid teadmisi, külastame õpilastega teatrietendusi ning analüüsime nähtut. Õpetame viisakust, kuidas teatrit külastada, kuidas artiste austada ja kuidas oma tänu väljendada. Soovime, et lastele ei tuleks näiteks üllatusena, et teatrisse artistidele ja tantsuõpetajatele on kombekohane tunnustuseks lilli viia.\nJuhime tähelepanu, et ka tänapäeva maailmas peaks olema jätkusuutlik väärtus õpetaja, õpilase ja lapsevanema austav ja toetav suhe, kus õpetaja on oma ala teadmistega professionaal, keda usaldatakse, keda tunnustatakse ja keda austatakse.\nEelpool nimetatute ja teiste eetikanormide teadmiste rakendamine kuulub iga endast lugupidava tantsija teadmiste pagasisse.\nUsume, et tantsukunsti eetika on oluline ja jääv väärtus, mida endast ja teistest lugupidavad artistid edasi kannavad.\nKogu meie tiim on suunatud postiivsele ja lahenduskesksele mõtlemisele. “Kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab.” Alati on lahendused ja edasiviiv jõud, need tuleb vaid üles leida. Optimistliku suhtumist loodame edasi kanda ka meie õpilastele, lapsevanematele ning koostööpartneritele.\nUsume, et KOIT TANTSUKOOLis paistab alati päike!


Space Astronomy Mod Pack 1.12.2 / 1.11.2 Minecraftile - Minecraft Mods - 2020\nSpace Astronomy Mod Pack 1.12.2 / 1.11.2 annab mängijatele rohkem võimalusi Minecrafti suure maailma uurimiseks. Sellel on palju teadus- ja kosmosearenduse ning keskkonnaehitusega seotud mooduseid. Kõik need moodulid võimaldavad mängijatel avastada uusi maid ja muuta oma keskkonda, muutes need elamiskõlblikeks maadeks.\nKas olete kunagi kõndinud Minecrafti tohutu maailma pinnal, otsides uusi asju ja õppinud, mida sa ei tea, vaatad taevast ja imestavad: „Need valged laigud taevas on lihtsalt pimedas kipuvad kaljud või kas need on avastamata maailmad, mis on täis asju, mida te pole varem näinud? ”Muidugi, Minecraft Vaniljas ei saa te tähed puudutada. Kuid Space Astronomy mod pack, asjad muutuvad!\nMod pack ei paku ainult paljude reaalsete planeetide mitmekesist universumit, millel on erinevad keskkonnad, mida mängijad saavad muuta; sellel on ka mitmesuguseid erilisi teaduslikke modi. Kui te investeerite piisavalt aega selles modpaketis, saate ehitada tohutuid masinaid, jõuda kummaliste planeetide juurde ja silmitsi olenditega, mida te pole kunagi näinud!\nKuidas paigaldada Space Astronomy Mod Pack 1.12.2 / 1.11.2 Minecraftile\nRegistreerige need, et need neetaks ja oma konto aktiveerida (saadetakse aktiivne e-kiri).\nLaadige alla ja installige Curse Launcher siin. (Curse Client)\nAlusta Curse Launcher ja logige sisse.\nValige vasakpoolsest oranžist veerust Minecraft'i ikoon (ronija nägu).\nKlõpsake ikooni Install (Installi) ja oodake üks minut.\nChoos „sirvib kõiki mooduleid”.\nSisestage otsinguribale installitavad modifikatsioonid: „Space Astronomy”.\nLiigutage hiirt installitud modifikatsioonidele, see ilmub ikoonile Install, klõpsake installimiseks.\nPärast viimistlemist vajutage Play ja logige sisse oma kontole Minecraft Premium.\nSpace Astronomy Mod Pack 1.12.2 / 1.11.2 allalaadimise lingid\nVaata videot: SPACE ASTRONOMY 2 MODPACK minecraft - how to download and install Space Astronomy 2 (September 2020).\nLihtsad uuendused Mod 1.12.2 / 1.11.2 jaoks Minecraft\nVihma kogumine Mod 1.12.2 / 1.11.2 (Täitke tühja ämber vihmaveega minecraftis)\nJumalik RPG Mod 1.12.2 / 1.11.2 Minecraftile\nCharset Storage - barrelid Mod 1.12.2 / 1.11.2 Minecraftile\nProfiil Mod 1.12.2 / 1.11.2 laadimine Minecraftile\nCopyright 2020 \_ none \_ Space Astronomy Mod Pack 1.12.2 / 1.11.2 Minecraftile \_ DMCA


Suurus --- Palun valige --- ca 3*2*1,5 ca 3*2,5*2 (+1.00€) ca 4*3*2 (+2.50€)\nKodu energia kaitsmine\nAhhaadi geoodi võib hoida kodus välisukse kõrval, et kaitsta majja sisenevat halba energeetikat või majja saadetud negatiivsust. Peale selle aitab Ahhaadi geood maja välisukse kõrval ära puhastada koju toodud kurba, negatiivseid ja muremõtteid. Paljud inimesed võtavad töölt kaasa stressi ja Ahhaadist mõõda jalutades oma kodu ukse juures aitab see sellel murel majast välja jääda.\nKaksiku kodu, suhteõnne ja tervendaja kristall\nAhhaat geood on Kaksikute kodurahu, suhteõnne ja suhtetugevdamise kristall. Ahhaat on üleüldse kristall, mille energiat ja väge suudab Kaksik väga kiirelt enda Aurakehasse vastu võtta ja mis hakkab väga kiirelt temaga tööd tegema. Ahhaat geood on energiate filtreerija, tervendaja ja sellel on väga tugevad kaitsvad omadused. Ahhaat geood võiks olla kindlasti iga Kaksiku koduseinte vahel, kuna sellel on oskus Kaksikut stabiilsemaks ja tasakaalukamaks muuta. Kui Kaksikul on armastatu ja Kaksik on suhtes, siis Ahhaat geood aitab vältida suhtesiseseid probleeme, aidates ära tervendada kõik lahkhelid, mis aja möödudes tekivad. Ahhaat geood aitab Kaksikul end paremini väljendada ja see on kristall, mis kaitseb tema ja armastatu vahelist sidet. Ahhaat geood võiks olla üks peamisi geoode, mis Kaksiku kodus on. Ennekõike soovitan ma Ahhaat geoodi hoida kodu Lõunapoolses ilmakaares, kodu välisukse kõrval ja kodu Edela ilmakaares.\nLuupainajate ja halbade hingede eemale hoidmine\nAseta Ahhaadi geood enda magamistuppa ja kui sul on seal olemas peegel, siis selle peegli ette. Ahhaat geoodil on oskus sind une ajal kaitsta halbade hingede eest. Kui sa oled kogenud luupainajaid või väga hirmuäratavaid unenägusid, siis see kristall on sinu jaoks kasulik.\nUnehäiretest vabaks saamine\nAhhaat geoodil on oskus aidata neid inimesi, kes vaevlevad unehäirete all. Aseta geood magamistuppa ja kui võimalik, siis voodi alla. Ahhaat geood aitab lahti saada ülemõtlemisest. Kui sul on probleem sellega, et sa ärkad liiga vara üles, siis aseta sinna kõrvale ka Rubiin-Fuksiidi kristall. Sellel kristallil on oskus sind kauemaks magama jätta.\nKaitse halbade inimeste eest\nAhhaadi geood ükskõik millises ruumis või ükskõik, millises kohas sinu kodus aitab ära hoida järgmist: Ahhaadi geood ei lase majja pääseda halbadel ja omakasupüüdlikel hingedel, aitab lahti saada perekonna stressist ja kurbusest, aitab puhastada kinnijäänud energiast.\nMaagiate teele saatmine\nGeoodi hoitakse maagiaid tehes enda lähedal, eriti kui valmistatakse kaitse maagiaid. Ahhaadi geood võimendab ükskõik, millist maagilist protseduuri, andes lisajõudu ja väge juurde nende õnnestumiseks.\nAhhaadi geoodi hoitakse lapse magamistoas, kui on probleeme arvuti sõltuvusega või ärevushäiretega. Ahhaadi geood aitab vabastada kinnisideest, mis tekib arvutite või ükskõik, millise elektroonilise seadme suhtes. Peale sõltuvuste aitab see vabastada ka kinni jäänud kurjadest, agressiivsetest, melanhoolsetest ja depressiivsetest mõtetest. Ahhaadi geoodi hoidke voodi all, kui laps näeb tihti luupainajaid või kardab oma voodit, pimedust ja nähtamatuid tegelasi enda toas.\nPerekonna materiaalne ebaõnn\nAhhaadil on oskus materiaalset ebaõnne-energiat vabastada ja kui sinul või mõnel teisel perekonnaliikmel ei lähe materiaalselt hästi, siis saab abistavat energiat just nimelt Ahhaat geoodilt. See kristall asetatakse kodu Kagupoolsesse nurka ja kui sul on seal külluse nurk valmis tehtud, siis aseta see sinna. Teine võimalus on Ahhaat geoodi enda töölaua peal hoida.\nÕppimine ja õpingutele keskendumine\nAhhaadil on oskus aidata fakte meelde jätta ja õpingute ajal on see väga suureks toeks. Selleks aseta Ahhaadi geood koolilaua või töölaua peale. Selle kõrvale või ühisele alusele võid lisada veel Dumortjeriidi ja Sodaliidi kristalli. Need kaks kristalli aitavad Ahhaat geoodi kaudu sinu Aurasse juhtida võimast väge, mis aitab sul paremini, kiiremini ja tõhusamalt fakte meelde jätta. Ahhaat geood aitab keskenduda eesmärgile.\nAhhaat onSEA-AASTAL sündinute kõige peamiseks õnnekristalliks. Igal sea-aastal sündinul võiks ja peaks olema just see kristall kodus või ehtena. Ahhaat on kristall, mida on hea sea-aastal sündinutele kinkida, see toob talle õnne, rõõmu, rahulolu, tugevat tervist, kaitseb ebaõnne ja kurja eest. Lisaks sellele aitab Ahhaat sea-aastal sündinu nõrku iseloomujooni tugevamaks muuta ja aitab kaasa üleüldise tasakaalu loomisele. Mida rohkem on Ahhaati, seda õnnelikum on hing!\nGeoode ei ole tarvis laadida. Puhasta neid kord kuus rituaaltaime suitsuga. Puhastamiseks sobib kõige enam Salvei rituaaltaim.\nSildid: AHHAAT , Kristallid , geood , ahhaat geood , laadimine , konflikt , väeesemed , ehted , negatiivsus , sõltuvus , arvuti sõltuvus , kurbus , luupainaja , maja energia , feng shui , luupainaja , ahhaat geood , materiaalne ebaõnn , õppimine , unehäired , valenägemused , tavaline ahhaat , sea-aasta , seaaasta , siga


FX signaal -\nSignaali pakkuja profiilil, nagu allpool näidatud, on võimalik lugeda ka teiste abonentide arvustusi, mis aitavad teil välja selgitada, kas see on üks parimaid tasuta Forexi signaalide pakkujaid. Neid kasutatakse turult väljumiseks, kui olete kasumieesmärgini jõudnud või selleks, et vastupidisel juhul vältida kahjumit. Hinnamuutuste aegade nimekiri on ka paremal poolel välja toodud ning nendele vajutades näeb kaupleja rohkem infot. Seetõttu kirjutavad paljud algajad kauplejad Google'i otsingusse selliseid sõnu nagu "parimad Forexi kauplemissignaalid" ja muud taolist.\nKuna need küpsised on veebisaidi edastamiseks hädavajalikud, ei saa te neist keelduda ilma, et see mõjutaks meie saidi toimimist. Saate neid blokeerida või kustutada, muutes oma brauseri seaded ja blokeerides kõik selle FX signaal küpsised.\nKuna need pakkujad võivad koguda selliseid isikuandmeid nagu FX signaal IP-aadress, lubame teil neid siin blokeerida. Pidage meeles, et see võib oluliselt vähendada meie saidi funktsionaalsust ja välimust.


Auto test | Superdisainiga TT – Audi efektne elustiiliauto\nAudi TT pole auto, mida ostetakse kaine arvestusega. Kõrge hind, võimsad mootorid, eriti efektne kujustus ja tilluke sõitjateruum teevad sellest täisverelise sportauto.\nAudi TT kujustust on peetud täiesti unikaalseks. Kahtlemata on see eriline ning ka eriti hästi õnnestunud. Tunnistavad seda ju ilmselt ka Audi disainerid – 2006. aastal esitletud auto teine põlvkond on eelmisega väga sarnane. Eestis Audi TT suurt müügiedu ei nautinud, kuid üle maailma ületas auto populaarsus prognoose. Seda vaatamata skandaalile, mis kaasnes esimeste TT-de teedele jõudmisega. Nimelt kippusid omanikud kiirteedel auto üle kontrolli kaotama – TT võttis n-ö tuule alla, läks ülejuhitavaks ja roolikeeraja ei tulnud enam toime. Kiirustel üle 200 kilomeetri tunnis tehtud õnnetuste tagajärjed polnud aga mõistagi meeldivad. Umbes aasta pärast tootmise algust kutsus Audi juba müüdud autod tagasi ning täiustas neid ja kõiki edaspidi müüdavaid autosid. TT sai väikese tagaspoileri, stabiilsuskontrolli ESP ja muudetud vedrustuse, mis pidi autot alajuhitavamaks muutma.\nVäga ilus, kuid ainult kahele\nTehti kaht keretüüpi – kolmeukselist luukpärakupeed ja kabrioletti. Kabrioletis on kohti kaks ja kuigi disain pole sel nii sujuv kui luukpäral, on paljud teised avaautod palju kohmakamalt välja kukkunud.\nLuukpäras on kohti kirjade järgi neli, kuid neist tagumised õigupoolest kasutamiseks ei kõlba. Vajadusel saab diagonaalis, pooleldi külg ees seal küll istuda, kuid jalgadele ruumi sisuliselt pole ja parem pole lugu ka peaga. Ettevaatlik tuleb olla ka tagaluugi kinnilöömisega – kui pikemad reisijad on sees, on oht neil luugiga kukal lõhki lüüa.\nJuhil ja kaasreisijal on ruumi täiesti piisavalt, isegi kahemeetrine ei tunne end kehvasti. Tõsi küll, mõne jaoks võivad olukorra klaustrofoobiliseks muuta väga kitsad aknad, millest näiteks külgsuunas kuigi palju välja ei näe. Esimesena foori alla seisma jäädes peab kaela õige kõvasti väänama, et näha, millal roheline süttib. Pakke mahub see-eest kaasa üllatavalt palju, eriti kui tagumiste istmete seljatoed maha kallutada.\nIstmed on TT-l nahast ja sportlikult vormitud, kuid siiski väga mugavad. Varustus on külluslik ja sõitjateruumi üldilme vastab täiesti auto efektsele väliskujule. Küll on kasutajad kurtnud naginate üle armatuurlaua, uste või juhiistme seest. Üsna levinud on kas valetav temperatuuri- või kütusenäidik, probleemid valgustusega jne. Kui armatuurlauas midagi ebakorrektselt töötab, tuleb tihtipeale arvestada kogu näidikuploki vahetamisega. Odav see just pole, arvestama peab üle 10 000kroonise väljaminekuga.\nTT mootorid on tuntud ka teiste VW-grupi autodelt, nii pakuti seda erinevas võimsuses 1,8liitriste turbomootoritega (peamiselt 110, 132 ja 165 kW) ning 2003. aastast ka 3,2liitrise VR6-mootoriga, mida pruugiti veel näiteks VW Golf R32-l. Eestis on kaugelt kõige enam levinud 132kilovatine versioon, mida sai osta nii esiveolisena kui nelikveolise quattrona. Võimsama mootoriga autod (VR6 ja 165 kW) on alati quattrod.\nHäid kiirusomadusi pakuvad kõik TT-d, nõrgima mootoriga auto jõuab nullist sajani 8,6 sekundiga, 132 kW 7,4 sekundiga ja 165 kW 6,6 sekundiga, millega edestab ka Porsche Boxsterit (2,5 l). Kõige kiirem on VR6, mis teeb 0–100 km/h 6,5 sekundiga, tippkiiruseks märgitakse 250 km/h.\nTurbomootorid on meeldivalt säästlikud, kui nendega õrnalt ringi käia. Kui turbole piisavalt tööd anda, võib linnas vabalt ka 15 liitrit saja kilomeetri kohta kuluda. Ülelaadimisega TT-sid hindavad kõrgelt tuuninguhuvilised – nn chip’i vahetusega on suur hulk lisakilovatte tagatud, sama kehtib suurema turbo, vahejahuti jne kasutuselevõtuga. Samas tuleks tuunima hakates end kurssi viia võimalike ohtudega, kindlasti kannatab selle all mingil määral töökindlus. VR6 on janusem, kuid selle mootori eeliseks on parem pöördemoment madalatel pööretel ja reasneljastega võrreldes oluliselt meeldivam hääl.\nOstul tasub kindlasti kontrollida kõikvõimalikke lekkeid – eriti veepumba ja turbo juurest. Turbo eluiga on pikk, kuid peab arvestama, et kasutada tohib kvaliteetseid õlisid ning pärast kiiremat sõitu autol tühikäigul minut-paar käia lasta, muidu puruneb see kergesti. Uus turbo maksab vahetusfondi puhul (vana detail tehasele tagasi) suurusjärgus 15 000 krooni. Tüüpilisematest vigadest võib veel mainida õhukulumõõturite ja süütepoolide ülesütlemist.\nTT on ehitatud samale põhjale kui Golf IV. Sellest tuleneb, et esiveolised autod (sõltuva tagasillaga) on väga odavalt remonditavad ja ka suhteliselt vastupidava sillaosaga. Quattrote tagasild on piki- ja ristihoobadega, vigu seal esineb ning remontida on seda palju kallim.\nTT nelivedu ei pea paljud päris quattro nime vääriliseks. See nimelt pole mitte püsiv Torsen, vaid siduriga Haldex, mis suunab tagasillale veojõudu vastavalt vajadusele – tõsi, seda väga kärmelt. Nelikveo töötamist tuleb TT ostul kindlasti proovida. Eriti juhul, kui autot õigesti ei hooldata, kipub see esiveoliseks muutuma. Samas tuleks veenduda ka muu ülekandesüsteemi (veovõllide, käigukasti, siduri) seisukorras.\nTT-sid on müügis kümmekond, hinnad algavad 160 000 krooni juurest, pakutakse peamiselt 132 kW mootoriga autosid. Loo kirjutamise hetkel oli müügis vaid üks kabriolett. Soodsamalt ei saa TT-sid Saksamaaltki, seal tuleb nende eest välja käia vähemalt 9500 – 10 000 eurot. Küll on Saksamaal valik palju suurem.\nKasutuskulusid hindavad kasutajad tavaliselt kõrgeks. Kuigi suur osa tehnikast kattub teiste VW-Audidega, maksavad teised sedavõrd enam. Kes endale autot otsinud, on tavaliselt sunnitud tõdema, et kehvas seisus TT-sid on turul palju. Arvestama peab ka kõrge kaskokindlustusmaksega – e-kindlustuse andmeil tuleb selle eest välja käia vähemalt 20 000 krooni.\nHooldevälp on 15 000 km, 30 000 km järel tuleb vahetada õlid nelikveosüsteemis, hammasrihma aga 120 000 km tagant. Esinduses maksavad lihtsamad hooldused 2500 krooni ringis, kallimad sõltuvalt mudelist ja vajalikest lisatöödest u 11 000 – 15 000 krooni.\nAino, Audi TT 1,8T quattro, 165 kW, 2000\nOtsisin autot terve aasta, enne kui leidsin just sellise, mida tahtsin. Minule sobib TT peaaegu ideaalselt. Kõigepealt võlus TT mind muidugi välimusega. Ta on tõeline tippdisaini musternäidis – viimasele kui detailile on mõeldud. Samas tahtsin võimsa mootoriga masinat – mulle nimelt meeldib gaasi vajutada. Ja TT läheb edasi vägevalt. Raskuskese on nii hästi paigas, et ka kiiresti sõites istub ta teel väga ilusti. Isegi väga libedal on quattroga mõnus sõita. Nagu üks mu tuttav ütles: justkui kass oleks küüned välja ajanud ja hoiab end maa küljes kinni.\nKütusekulu olen suvel maanteel saanud ka alla kuue liitri saja kilomeetri kohta, kuid niimoodi TT-ga sõita on puhas piin ja ega ta pole selleks ka mõeldud. Linnas kulub kütust mõnusalt, kuid sellega peab arvestama, kui juba sportauto ostad. Katki pole auto eriti läinud, viimati pidin küll vedrud vahetama, üks oli suisa pooleks, ning tõenäoliselt peab varsti ka mingeid pukse vahetama. Summuti teeb samuti imelikku häält algusest peale, kuid mis seal täpselt viga on, sellele pole veel jälile saadud.\nVälja võin tuua ka kolm miinust. Esiteks on kaskokindlustus meeletult kallis – võin julgelt öelda, et maksan seda aastas rohkem, kui mõne mehe auto väärt on. Teiseks, kuigi Reval Auto teenindus on väga meeldiv, on arved Audi spetsialistide juures piisavalt suured – samas pole niisugust autot mõtet põlve otsas parandada. Kolmandaks; ruumi on TT-s pagana vähe. Mulle, kes olen üpris väikest kasvu, on ta täpselt paras, kuid isa kirub iga kord, kui peab kõrvalistmele pugema. Tagumisest istmest pole üldse mõtet rääkida. Kuna aga 95% ajast sõidan autos üksi, pole see siiski minu jaoks mingi teema.\nVeiko Aaviste, ASi Reval Auto tehniline konsultant\nTegemist on ehk oma aja kohta liiga tavapäratu autoga. Eriline müügiedu teda meil ei saatnud ja seetõttu neid massiliselt liikvel ei ole. Päris alguses oli probleeme tagasilla vastupidavusega (detailid kippusid purunema) ja stabiilse teelpüsimisega. Probleem lahendati tehase poolt tagavedrustuse ringivahetamisega ja seeriavarustusse lisandus ESP.\nPraeguseks on TT-d juba nii kaua käigus olnud, et tavapärase kulumise tõttu on vaja autot siit-sealt korrastada. Valdavalt on vaja remontida veermiku (piduriklotsid, tugihoovad jms). Erinevate elektriliste probleemide tõttu on vahetusse läinud ka näidikuplokke, mille hinnad vahetusfondi puhul (kui vana antakse tehasele tagasi) ja sõltuvalt varustusest on 11 000 – 15 000krooni. Sugugi harvad ei ole juhtumid, mil klient ise oma autot ei ole osanud kasutada ja on näiteks siduri ära põletanud.\nKui rääkida tuunimisest, siis nn chip’ide paigaldamine on kahe otsaga asi. Iseenesest saab autole võimsust juurde, kuid kui tekivad probleemid, on nende lahendamine tunduvalt keerukam kui tavaseades autol. Ka näitab praktika, et igasugused sportõhufiltrid lühendavad õhukulumõõturite eluiga. Viimased pole küll tavaliselt väga kallid, makstest keskmiselt umbes 2000 krooni.\nigapäevakasutusse on TT väga ebapraktiline, kuid sobib suurepäraselt tõelisele autofanaatikule, kes hindab erilisust ning on nõus selle eest ka maksma


Saa Mailmanile maksta spiooniks 💲💲💲 | July, 2020\nSaa Mailmanile maksta spiooniks\nToimetaja märkus: selle positsiooni taotlus pole enam saadaval.\nGrandma Penny Hoarder on mulle alati olnud suur mõju ja ta on olnud ka mõni mentor, kui ta otsib uusi võimalusi, kuidas säästa või teenida lisaraha. Täna avaldan ühe oma lemmikviisi, et teenida lisaraha ....\nMinu vanaema on see, mis on tuntud kui "e-post". Ettevõtted lisavad teda oma postitusloendisse ja ta annab neile aru, kui ta saab nende kohta posti. See teave on hindamatu, sest see võimaldab ettevõtetel teada saada, et nende postitus edastatakse õigeaegselt õigesti. Ta teatab, millisel päeval ta posti sai ja millistel tingimustel see tuli.\nEttevõtted kasutavad ka "posti etikette", tagamaks, et nende postiloend ei oleks kunagi varastatud. Oletame näiteks, et töötaja varustab postiloendi ja saadab reklaamiks oma äritegevuse. Kui mu vanaema teatab, et sai kirja, et seltsil pole saatmiskogust, siis nad teavad, et seal on võimalik vargus.\nEnamik minu vanematele saadetud lemmikteadete on kataloogid ja ajakirjad, kuid ta saab ka mõne reklaami. Postitus on märgitud aadressiribale spetsiaalse koodiga, nii et ta teab, millised tükid on rämpsposti ja millisteks osadeks tuleb äriühingule teatada, kui need on saadud.\nEttevõte, kus ta töötab, nimetatakse Hauseri grupiks. Oma veebisaidilt ei tundu, et nad näevad olevat väga suurt ettevõtet, kuid tundub, et nad rendivad. Ettevõte maksab sulle 25 senti iga saadetise kohta, mille kohta saate aru.\nMinu vanaema teatas, et see algas aeglaselt, kuid kui ta sai oma aruannetega kooskõlastatult, hakkas ettevõte saatma talle rohkem kirju. Ta saab iga päev umbes 10-15 tükki õmbluspost ja teeb ligi 100 dollarit kuus. Pole halb külg tööle.\nKui olete huvitatud registreerumisest, on siin rakenduse link: Mail Decoy Application\nMul on hea meel esitada kõik küsimused The Hauseri grupi kohta vanemale Penny Hoarderile. Jäta kommentaar alla või saatke mulle e-kiri.\nKuidas säästa oma naeratust, oma tervist ja raha maailma suulise tervisepäeval\nIsiklikud finantsid ei pea imema. Siin on kuidas seda teha (laadi) lõbu\nLigikaudu üks kolmest transseksuaalist Inimesed, kes elavad vaesuses USA-s. Mida me saame teha?\nArmastan oma kooli Kirjuta sellest stipendiumikonkursi sisenemiseks\nKosmeetikatooted on kasulikud. Siin on, kuidas proovida meik ilma nendeta\n26 Praktilised viisid oma oskuste kasutamiseks ja lisakulude tegemiseks 2018. aastal\nSee tasuta tööriist aitab hinnata teie tagasimakset, kui teie pakett ilmub hilja\nBill Gatesil on mõningaid kõvasti karjääri - ja elu - nõu uute graafikute jaoks\nWinn-Dixie lihtsalt tapetud kütuseperikad! (ja see võib tegelikult olla hea asi)\nSiin on $ 1,920 soodustust, et hoida vererõhku kontrolli all\n11 kasumliku kinnisvara müümise võimalused (selleks klaveriks on plaan B)\n8 Kasulikud (ja tasuta) avalikud kõnelevad näpunäited Comedy ja Improv Trendid\nWeird Business # 4: "Pöörake oma tagahoovat lasteaiaks"\nKuidas teenida raha müües käsitöö online


Heiko Sepp saavutas Alaskal esktreemtriatlonil 2. koha – Jooksja\nHeiko Sepp saavutas Alaskal esktreemtriatlonil 2. koha\n24. juuli. 2018 /\nHeiko Sepp. Foto: Eesti Triatloni Liit\nEkstreemtriatleet ja Norsemanil osaleja Heiko Sepp saavutas Eesti Triatlioni Liidu teatel Alaskaman Extreme Triathlon võistlusel 2. koha.\nLaupäeval, 21. juulil, samal ajal kui kõikide Eesti triatleetide pilgud ja mõtted olid Tartu triatloni EMi lainetel, ujus Heiko Sepp jääkülmas Alaskas 4200 m, sõitis jalgrattal 184 km ja jooksis 42,2 km kokku ajaga 12:18.45. Võistluse võitis kohalik mees Will Ross tulemusega 11:33.06. Kolmas koht kaotas Heiko Sepale enam kui poole tunniga.\n“Ujumine läks väga valusalt – 4200 m vastutuule ja lainetusega maksimaalselt 12-kraadises vees, millest kaks 300 m lõiku olid ligi 7 kraadi. Väga külm,” tõdes Sepp. Rattadistantsil kogunes 2200 tõusumeetrit. “Esimesel 50 kilomeetril langes temperatuur isegi 4 kraadini. Edasi hakkas päev aina soojemaks ja päikeseliseks minema. Kui rattatreeninguid on sel aastal mul vaid 3000+ kilomeetrit, siis samas tempos päris lõpuni enam ei jaksanud,” tunnistas Sepp. Kuidagi venitas ta end viiendana vahetusalasse.\nMaratonidistantsi jooksma hakates tõusis Heiko Sepp kiiresti teiseks, aga viimased 15 km mägedes tulid talle väga vaevaliselt ja õhutemperatuur tõusis +31 kraadi peale. “Jõime jõest vett ja jahutasime end lumega. Õnneks selja tagant ohtu polnud ja esimese püüdmiseks jõudu ei jätkunud ning sai rahulikult lõpuni tuldud. Kokkuvõttes olen väga rahul, trenni pole väga aega olnud tänavu teha. Noorim laps on alles kolmekuune. Meid magamatta öid on kuhjunud ning pole seda värskust enam,” märkis Sepp.


Objekti ID: 157074\nÜldpind: 16.50 m²\nKrundi pind: 5 672 m²\nHind m² kohta: 5.45 €\nSobilik äripind erinevate asjade hoiustamiseks!\nÄripinna kõrvalruumides tegutseb Danceact tantsustuudio, mistõttu võib pärastlõunasel ja õhtusel ajal äripinnale kostuda muusikat.\nÄripinnale on toodud Telia valguskaabel, võimaldades kuni 500 Mbit/s alla ja üles kiirusega internetti.\nKoridoris on ühiskasutatav tualett.\nIgakuisele üürisummale lisanduvad kõrvalkulud 15-20€/kuu. Üürisummale ja kõrvalkuludele lisandub käibemaks 20%.\nVõta ühendust, küsi lisa ja tule tutvuma, sest äripind on koheselt saadaval!\nelekter, internet, vesi, eraldi WC, uus kanalisatsioon, tsentraalne vesi, ühistransport\nHarjumaal Naage külas müüakse 2018. aastal valminud metsamaja. Privaatse asukohaga armas pesapaik on ideaalne valik neile, kes soovivad oma suved ja ka nädalavahetused linnakärast eemal veeta. Tallinnast ligemale 25-minutilise autosõidu kaugusel asuva majaga kaasneb 525-ruutmeetrine maalapp.


Zlatan: Manchester United peab end Fergusoni ihalusest vabastama - Inglise liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nZlatan: Manchester United peab end Fergusoni ihalusest vabastama\n19. märts 2019, 12:35\nFOTO: Meg Oliphant / AFP\nRootsi jalgpallitäht, praegu Los Angeles Galaxyt esindav Zlatan Ibrahimovic ütles, et Manchester Unitedis vaadatakse siiani kõike läbi Alex Fergusoni prisma ja sellest tuleb vabaneda.\nAastatel 2016-2018 ka ise Unitedis mänginud Zlatan märkis ajalehele The Mirror, et kõik arutlevad endiselt, kuidas Ferguson üht või teist asja teinuks. «Nad räägivad: kui Ferguson oleks siin, poleks seda juhtunud, tema teinuks asja nii, mitte teisiti. Ferguson, Ferguson, Ferguson,» alustas Zlatan.\nTa jätkas: «Kui mina läheksin klubisse treeneriks, ütleksin, et Fergusoni pole enam siin. Tulin siia, et oma lugu kirjutada. Seega ma ei taha kuulda, mis varem toimus. Tahan mõelda olevikule. Fergusonil on klubi ajaloos oma koht, aga elu läheb edasi. Probleem seisneb selles, et neil on uut identiteeti väga raske leida.»\nZlatani sõnul töötavad paljud endised mängijad nüüd TV-kommentaatoritena ja kurdavad liialt. «Kui tahad klubis töötada, tule ja otsi tööd. Ei saa ainult TV-stuudios istuda, kritiseerida ja kurta. Mõnigi ei räägi sõnagi sellest, et Ferguson ei lubanud neil omal ajal suud avada.»


Millised tulevikuoskused tõusevad tööturul hinda? Eesti suuremad ülikoolid põhjendavad - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nMillised tulevikuoskused tõusevad tööturul hinda? Eesti suuremad ülikoolid põhjendavad\nAasta alguses tutvustas ainulaadset algatust Ülemiste City, kes käivitas koostöös kuue kõrgkooliga (Tartu Ülikool, TalTech, Tallinna Ülikool, Eesti Kunstiakadeemia, Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool) koolituskrediidi programmi. Selle raames pakutakse linnaku ettevõtetele ja töötajatele õppeaasta jooksul ligi 6000 tunni ulatuses tasuta koolitusi.\n„Oleme veendunud, et võidujooksus ajaga peitub edu võti teadmiste- ja teaduspõhisusel. Seepärast tõimegi Eesti kuus suurt õppeasutust kokku ühele platvormile. Nende tarkused, kogemused ja oskused on abiks linnaku ettevõtetele ja töötajatele, samuti soodustab tekkiv sünenergia Eesti majanduse ja hariduse arengut," märkis Mainor AS-i juhatuse esimees Kadi Pärnits.\nTallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud Kairi Lenk: "Suhtlemisoskused on tööturul ühed kõige olulisemad. Suhete kvaliteet võib mõjutada meeskonnatöö, projektide ja ettevõtete edukust ning tõsta või langetada tööga seotud rahulolu, stressi ja ärevuse taset.\nAina rohkem suhtlemist toimub digivahendite kaudu, mis võib kommunikatsiooni raskendada. Seetõttu on olulisem kui kunagi varem, et meeskonna liikmed oleks efektiivsed suhtlejad ja konfliktide lahendajad. Õnneks on need oskused õpitavad, täpselt samamoodi nagu jalgrattaga sõitma õppimine. Ka kõrghariduse väljaõppes kajastub üha enam suhtlemisoskuste arendamise väärtustamine. Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli kõikide rakenduskõrgharidusõppe tudengid läbivad psühholoogia kursuse, kus käsitletakse ka suhtlemisoskusi ning mõned õppekavad sisaldavad lisaks kursusi, kus arendatakse kommunikatsioonivõimet Seega võib loota, et tööturule jõuab üha rohkem efektiivsete suhtlemisoskustega inimesi."


Kim Jong-un hoiatas ametnikke koroonaviirusega seotud puudujääkide ja peagi saabuva taifuuni eest | Õhtuleht\nToimetas Aare Kartau, 26. august 2020 10:50\nKim Jong-un pole rahul, kuidas on riiki koroonapandeemia eest kaitstud. Siiski pole Põhja-Koreas ametlikult ühtegi juhtumit tuvastatud.Foto: AFP/Scanpix\nKim Jong-un hoiatas Põhja-Korea ametivõime ohtude eest, mida võivad põhjustada koroonapandeemia ja riiki ähvardav taifuun, mis võib riigi toidutagavaradele järjekordse põntsu panna.\nPõhja-Korea juht Kim Jong-un ilmus pärast pikka eemalolekut taas avalikkuse ette, vahendab BBC. Järjekordselt levisid spekulatsioonid diktaatori kehva tervise kohta. Kuulujuttudele lisas tuld ka asjaolu, et riigipea andis eelnevalt osaliselt volitusi üle oma õele Kim Yo-jongile. Spekulatsioonid Kimi halvast tervisest või lausa surmast pole sugugi haruldased, ent need on siiani osutunud ekslikuks.\nTeisipäeval poliitbüroo koosolekul esinedes tundis sigaretti suitsetav Kim end näiliselt hästi. Siiski oli ta koroonaviiruse leviku üle murelik. Riikliku meedia teatel mainis Kim, et võimude püüdlustes „pahaloomulise viiruse“ vastu võitlemisel võib näha mõningaid puudujääke. Täpsemaid detaile ei avaldatud.\nPyongyang on pikalt kinnitanud, et viirus pole Põhja-Koreasse jõudnud. See, et Põhja-Korea pole ametlikult kinnitanud ühtegi Covid-19 juhtumit on muidugi välisvaatlejate sõnul kaheldav. Ka kohalik meedia pole juba mitu nädalat toonitanud, et haigusjuhtumeid ei esine – nagu varem tihti korrutati. Lõuna-Korea piiri ääres kahtlustati teadaolevalt ühte juhtumit, ent nakatumine ei saanud ametlikku kinnitust. Eksperdid arvavad, et suurel haiguspuhangul oleks vaesunud rahvale hävitav mõju.\nKuigi Kimiga tundub kõik korras olevat, ei saa ilmselt sama öelda Põhja-Korea kodanike kohta. ÜRO andmeil kannatab riigis toidupuuduse all kümme miljonit inimest. See tähendab, et nad elavad täpselt ühest saagikoristusest teiseni. Peagi, vaid mõni nädal enne sügishooaja viljakoristust, on riiki tabamas taas suurem torm. Saabumas on taifuun nimega Bavi, mis peaks Põhja-Koreasse jõudma käesoleva nädala lõpus.\nAugustis esines riigis üks ajaloo pikemaid mussoonihooaegu, millega kaasnenud paduvihmad tekitasid ulatuslikke üleujutusi ja hävitasid põldudel kasvavat vilja. On üsna selge, et põhjakorealased ei saa enam endale põllukultuuride kahjustamist lubada.


EKSPERIMENT | Teadlaste varjatud kassikaamera paljastas kodukasside salajase igapäevaelu - Lemmikloom\nPisikesed kaamerad võimaldavad zooloogidel jälgida loomade igapäevaelu. Kaela kinnitavate kaamerate abil on vaadeldud seda, kuidas käituvad metsloomad metsas või mida teevad kodukassid, kui inimesi kodus ei ole. Teadlased uurisid kodukasside käitumist laiemalt.\nDerby ülikooli teadlane dr. Maren Huck sõnas väljaandele Science Mag, et kassikaamera paigaldamise tuli sellest, kui tema enda kass Treacle tõi koju väikepistriku, mis oli sama suur kui kass ise. Maren Huckil tekkis küsimus, mida tema kass teeb, kas ta on tegelikult salamisi kütt või hoopis veab koju teiste maha murtud saaki ning esitleb seda kui enda oma.\nKui Treacle kaamera kaela pandi, ilmnes, et tegelikult suutis ta kuue kuu jooksul kinni püüda vaid ühe metshiire. Küll aga märkas Maren Huck, et tema kass oli väljas olles oluliselt häälekam. Niisiis otsustati sama asja proovida veel 16 erineva kassiga.\nVarasemate uuringutega on jälgitud ainult käitumist konkreetsetes olukordades, näiteks seda, kuidas kass teed ületab või midagi muud. Nüüd aga uuriti asja pisut laiemalt ja vaadeldi, millega kassid üleüldse oma päevi sisustavad, kui nad omapäi on.\nArmastus või viha: miks kass keset paitamist hambad sisse lööb ja siis hoopis lakkuma hakkab? (2) 26.04.2019\nHumoorikas VIDEO | Vaata, kuidas reageerib kass, kui ta avastab ühtäkki, et tal on kõrvad 03.06.2019\nKõik uuringus osalenud kassid olid kastreeritud või steriliseeritud. Uuringu vältel märkasid teadlased peaaegu neljakümmet erinevat käitumismustrit, kuid nende lemmikuks osutusid kasside omavahelised suhtlemisviisid. Suure osa oma päevast (44%) veetsid lemmikud küll magades, kuid kui nad teineteisega kokku puutusid, võisid nad üksteist lihtsalt jõllitades pikki vestlusi maha pidada. Märgati ka seda, et kassid tunnevad end vabamalt, kui inimesi läheduses ei ole.\nLigi 5% ajast kulutasid kassid jahtimisele. 11% ajast kulus kõndimisele ja jooksmisele vaid alla 1%. Hügeenitoimingutele kulutatud aeg varieerus, mõni kulutas näiteks 8%, aga leidus ka neid, kes ennast üldse pesta ei viitsinud.\nHuck loodab, et tehtud uuring on kasulik eelkõige seetõttu, et inimesed saavad sotti, milline on kasside mõju ülejäänud loodusele ja loomadele. Paljud kassiomanikud tahavad ka lihtsalt teada, millega nende lemmik tegeleb, kui peremehi kodus pole. Kaamera miinuseks oli see, et akud pidasid vastu vaid 2,5 tundi ehk siis ühe korraga tervest päevast selgust ikka ei saanud.


26. oktoober 2006(*)\nLiikmesriigi kohustuste rikkumine – Direktiiv 92/100/EMÜ– Autoriõigus – Rentimis- ja laenutamisõigus – Ettenähtud tähtaja jooksul ülevõtmata jätmine\nmille ese on EÜ artikli 226 alusel 31. jaanuaril 2005 esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi,\nEuroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: R. Vidal Puig ja W. Wils, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nHispaania Kuningriik, esindaja: I. del Cuvillo Contreras, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nkoosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud A. Borg Barthet ja J. Malenovský (ettekandja),\n1 Euroopa Ühenduste Komisjon palub oma hagiavalduses Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Hispaania Kuningriik vabastas peaaegu kõik või kõik asutuste kategooriad, kes tegelevad autoriõigustega kaitstavate teoste üldsusele laenutamisega, laenutuste korral autoritele tasu maksmise kohustusest, on Hispaania Kuningriik rikkunud nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivist 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (EÜT L 346, lk 61; ELT eriväljaanne 17/01, lk 120; edaspidi „direktiiv”) artiklitest 1 ja 5 tulenevaid kohustusi.\n2 Direktiivi põhjendus 7 on sõnastatud järgmiselt:\n3 Direktiivi artikkel 1 sätestab:\n„1. Vastavalt käesoleva peatüki sätetele näevad liikmesriigid artikli 5 sätteid arvestades ette õiguse lubada või keelata autoriõigusega kaitstavate teoste originaalide ja koopiate ning muude artikli 2 lõikes 1 sätestatud objektide rentimist ja laenutamist.\n2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „rentimine” kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgil.\n3. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „laenutamine” kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgita, kui seda teevad üldsusele avatud asutused.\n4. Lõikes 1 osutatud õigused ei ammendu autoriõigusega kaitstavate teoste originaalide ja koopiate ning muude artikli 2 lõikes 1 sätestatud objektide müügi ega muu levitamise tagajärjel.”\n4 Direktiivi artikli 5 lõiked 1–3 sätestavad:\n2. Kui liikmesriigid ei kohalda artiklis 1 sätestatud üldsusele laenutamise ainuõigust fonogrammide, filmide ja arvutiprogrammide suhtes, näevad nad ette tasu vähemalt autoritele.\n3. Liikmesriigid võivad vabastada teatavad asutuste kategooriad lõigetes 1 ja 2 osutatud tasu maksmisest.”\n5 Direktiiv võeti siseriiklikku õigusse üle 30. detsembri 1994. aasta seadusega 43/1994 rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (BOE nr 313, 31.12.1994, lk 39504). Seda seadust muudeti 12. aprilli 1996. aasta kuningliku dekreetseadusega 1/1996, millega kiideti heaks intellektuaalomandi seaduse konsolideeritud tekst (BOE nr 97, 22.4.1996, lk 14369, edaspidi „dekreetseadus”).\n6 Dekreetseaduse artikli 17 kohaselt:\n„Autoril on ainuõigus oma teoseid mis tahes viisil kasutada, eelkõige reprodutseerimis- ja levitamisõigus ning õigus neid üldsusele edastada ja ümber kujundada, mis ilma tema nõusolekuta ei ole lubatud, v.a käesolevas seaduses sätestatud juhtudel.”\n7 Dekreetseaduse artikkel 19 on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Mõiste „levitamine” tähendab teose originaali või selle koopia müümise, rentimise, laenutamise või muul viisil üldsusele kättesaadavaks muutmist.\n3. Mõiste „rentimine” tähendab teose originaali või selle koopiate üldsusele kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgil.\nRentimise mõiste ei hõlma kasutada andmist näitusteks, fonogrammide või audiovisuaalsete salvestiste, sealhulgas väljavõtete vormis, üldsusele edastamist, samuti kasutada andmist konsulteerimiseks in situ.\n4. Mõiste „laenutamine” tähendab kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgita, kui seda teevad üldsusele avatud asutused.\nSiin on mõeldud seda, et tegemist ei ole majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgiga, kui laenutamine üldsusele avatud asutuste poolt toob kaasa rahasumma maksmise, mis ei ületa selle tegutsemiseks vajalikke kulusid.\n8 Dekreetseaduse artiklitega 17 ja 19 autorile antud laenutamise ainuõiguse suhtes kehtib dekreetseaduse artikli 37 lõikes 2 sätestatud järgmine erand:\n„[…] muuseumid, arhiivid, raamatukogud, dokumendikeskused, fonoteegid või videoteegid, mis on üldsusele avatud või mis kuuluvad avalikes huvides tegutsevate mittetulunduslike kultuuri-, teadus- või haridusorganisatsioonide hulka või Hispaania haridussüsteemi kuuluvad haridusasutused ei vaja autoriõiguste omaniku luba ega ole kohustatud teoste laenutamise eest maksma tasu.”\n9 Komisjon palus 24. aprillil 2003 Hispaania Kuningriigil esitada talle teavet, mis puudutab direktiivi artiklite 1, 2 ja 5 ülevõtmist. Viimane vastas 1. juuli 2003. aasta kirjaga.\n10 Vastavalt EÜ artikli 226 esimeses lõigus ette nähtud menetlusele saatis komisjon Hispaania Kuningriigile 19. detsembril 2003 märgukirja, milles palus võtta direktiivi täitmiseks vajalikke meetmeid. Nimetatud liikmesriik esitas oma märkused 19. märtsil 2004.\n11 Kuna komisjon pidas neid selgitusi ebapiisavaks, esitas ta Hispaania Kuningriigile 9. juulil 2004 põhjendatud arvamuse, kutsudes viimast üles võtma arvamuse järgimiseks vajalikke meetmeid kahe kuu jooksul arvamuse kättesaamisest.\n12 Vastuseks põhjendatud arvamusele esitas Hispaania Kuningriik 13. septembril 2004 kultuuriministri aruande, mis esiteks kordas üle märgukirja vastuses Hispaania ametivõimude esitatud põhjendused ja teiseks märkis ära „kasutatavate eelarveressursside puudumise”.\n13 Kuna komisjon luges ebapiisavaks Hispaania Kuningriigi põhjendusi, millel põhines viimase seisukoht, siis esitas ta käesoleva hagi.\n14 Komisjoni arvates tuleneb dekreetseaduse artikli 37 lõikest 2, et kuna teoste laenutamine ei eelda õiguste omaniku luba, on kohustus maksta autoritele nende teoste laenutamise eest tasu nii piiratud, et on alust kahtlustada, kas sellel üldse on praktilist väljundit. Laenutamist teostava „asutuse” ja seda asutust kontrolliva „organisatsiooni” eristamine on tegelikkuses ülemäära formaalne. See seab autoritele makstava tasu sõltuvusse laenaja õiguslikust vormist, mis võimaldab väga lihtsalt tasu maksmise kohustusest kõrvale hoida.\n15 Tegelikkuses ei kohaldata seda kohustust juhul, kui ettevõtted, mis tegelevad laenutamisega, on avalik-õiguslikud asutused, Hispaania haridussüsteemi kuuluvad asutused või „avalikes huvides tegutsevad eraõiguslikud kultuuri-, teadus- või haridusalased mittetulunduslikud organisatsioonid”.\n16 Järelikult kohaldatakse maksmise kohustust üksnes kahel juhul. Esimesel juhul peaks asutus olema eraõiguslik ja tegelema laenutamisega tulu saamise eesmärgil. Niisiis ei käsitata laenutamist „tulu saamise eesmärgil” „laenutamisena” direktiivi mõttes, vaid „rentimisena”. Lisaks on tegelikkuses vähetõenäoline, et tulu saamise eesmärgil laenutamisega tegelev organisatsioon laenutaks tasu võtmata. Teisel juhul on küll tegemist eraõigusliku mittetulundusliku organisatsiooniga, kuid see ei ole „avalikes huvides tegutsev kultuuri-, teadus- või haridusorganisatsioon”. On raskesti mõistetav, miks muuseume, raamatukogusid, fonoteeke, videoteeke või mis tahes muid asutusi, mis tegelevad mittetulunduslikul eesmärgil üldsusele laenutamisega, ei võiks käsitleda „avalikes huvides tegutsevate kultuuri-, teadus- või haridusorganisatsioonidena”.\n17 Niisiis, kuigi on tõsi, et käesoleval juhul võimaldab dekreetseadus formaalselt eristada erinevaid asutuste kategooriaid, ei saa sellist eristamist siiski lugeda kehtivaks, kuna selle mõju on selline, nagu puuduks igasugune eristamine, ja see viiks kõikide laenutuste eest tasu maksmise kohustusest vabastamiseni.\n18 Lisaks tuleb direktiivi artikli 5 lõiget 3 kui selle artikli lõikes 1 ette nähtud tasu maksmise kohustusest erandit kehtestavat sätet tõlgendada kitsalt. Sellest tuleneb, et kui omadussõnale „teatavad“, mida kasutatakse väljendis „teatavad asutuste kategooriad”, jätta andmata konkreetne tähendus, võib see jätta selle sätte ilma kasulikust mõjust ja anda lõikele 3 tõlgenduse, mis on vastuolus direktiivi eesmärgiga. Kuigi on tõsi, et viimane säte jätab liikmesriikidele märkimisväärse hindamisruumi määratlemaks need asutuste kategooriad, mis on tasu maksmise kohustusest vabastatud, muutuks kõikidele või peaaegu kõikidele asutustele kohaldatav „vabastus” üldreegliks.\n19 Muu hulgas peaksid autoritele makstavad tasud kompenseerima nende loomingulisi pingutusi. Sellest tuleneb, et maksmise puudumist või sedavõrd madala tasu maksmist, mis ilmselgelt ei ole piisav nende loominguliste pingutuste kompenseerimiseks, ei saa käsitada „tasuna” selle sõna otseses tähenduses.\n20 Hispaania Kuningriik leiab oma vastuses esiteks, et autoritele Hispaania õigusnormidega ette nähtud tasu maksmise kohustuse kohaldamise valdkonda ei ole täpne liigitada „äärmiselt piiratuks”, kuna komisjon samastas ekslikult „asutused” ja „organisatsioonid”. Tegelikkuses on tingimuseks tulu saamise eesmärgi puudumine, mida tuleks kohaldada mitte asutusele endale, vaid seda kontrollivale organisatsioonile. Seega viib nende asutuste samastamine segadusse, jättes mulje, nagu tuleks tulu saamise eesmärki ja üldist huvi kohaldada asutusele endale, mitte seda kontrollivale organisatsioonile. Neil asjaoludel oleks nimetatud kohustuse kohaldamise valdkond, mida komisjon pidas äärmiselt piiratuks, tunduvalt laiem. Lisaks osalevad eraõiguslikud äriühingud väga tihti heategevuses ning tegelevad metseenlusega, mille raames laenutatakse teoseid tasuta ja miski ei takista nende asutuste omanikeks olevatel organisatsioonidel maksta tasu autoritele, kes seda nõuavad.\n21 Hispaania Kuningriik väidab seejärel, et autoritele tasu maksmisega seotud üldreegli suhtelise ulatuse ja maksmisest vabastamise osas ei anna ükski direktiivi artikkel tõlgendamiseks vajalikku teavet ega kriteeriume. Niisiis ei ole komisjon, kelle lasub tõendamiskohustus, esitanud tõendeid selle kohta, et autoritele nende teoste laenutamise eest tasu maksmisest vabastamise ulatus tõi nende autoritele kaasa kahju ebapiisava sissetuleku näol, mis takistas viimastel uusi teoseid luua. Komisjon ei ole esitanud tõendeid ega isegi mitte väitnud, et selline vabastus mõjutab siseturu väljakujunemist.\n22 Vastupidi komisjoni nõudmisele, mille sisuks on ilma õigusliku aluseta piirata liikmesriikidele antud õigusi näha teatavate või isegi kõigi asutuste kategooriate suhtes ette vabastus, annab direktiiv liikmesriikidele avara kaalutlusõiguse, mis võimaldab neil tasu maksmise kohustust piirata või isegi muuta see sisutuks ulatuses, mis on vajalik endale võetud kultuuriliste eesmärkide täitmiseks, kuna tegemist on eelistingimusega, mis kaalub üles autoritele piisava sissetuleku tagamise tingimuse. Seda tõlgendust kinnitas komisjoni avaldus, mille ta esitas Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Parlamendile, samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele oma 12. septembri 2002. aasta aruandes Euroopa Liidus üldsusele laenutamise õiguse kohta [KOM(2002) 502 lõplik, edaspidi „2002. aasta aruanne üldsusele laenutamise õiguse kohta”]. Komisjon väitis selles dokumendis tõesti, et „teatavatel tingimustel [artikkel 5] on liikmesriikidel lubatud asendada ainuõigus tasu saamise õigusega või üldse mitte tasu ette näha”.\n23 Viimasena väidab Hispaania Kuningriik, et väljend „teatavad asutuste kategooriad” ei viita nende hulgale, arvule või olulisusele, vaid tähendab ühtemoodi üksteisest eraldiseisvaid, eristatavaid või määratletud asutuste kategooriaid. Sellest tuleneb, et komisjoni poolt nõutud direktiivi artikli 5 lõike 3 tõlgendamine ei vasta nimetatud väljendi tegelikule tähendusele.\n24 Komisjon tõstatab käesolevas hagis sisuliselt küsimuse, milline ulatus tuleb omistada direktiivi artikli 5 lõikele 3, mille kohaselt võivad liikmesriigid vabastada „teatavad asutuste kategooriad” selle artikli lõikes 1 osutatud tasu maksmisest.\n25 Väljakujunenud kohtupraktikast tulenevalt peab ühenduse õiguse sätte tõlgendamisel arvestama mitte üksnes sätte sõnastust, vaid ka selle konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osaks see säte on (vt eelkõige 18. mai 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑301/98: KVS International, EKL 2000, lk I‑3583, punkt 21, ja 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑156/98: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I‑6857, punkt 50).\n26 Mis puudutab direktiivi peamist eesmärki, mis tuleneb täpsemalt direktiivi põhjendusest 7, siis on selleks autoritele ja esitajatele piisava sissetuleku tagamine ning eelkõige fonogrammide ja filmide tootmiseks vajalike eriti suurte ja riskantsete investeeringute tagasisaamise kindlustamine (28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑200/96: Metronome Musik, EKL 1998, lk I‑1953, punkt 22, ja 6. juuli 2006. aasta otsus C‑53/05: komisjon vs. Portugal, EKL 2006, lk I‑6215, punkt 24).\n27 Kui peaaegu kõik või isegi kõik selliste asutuste kategooriad, mis sellise laenutamisega tegelevad, oleks vabastatud direktiivi artikli 5 lõikes 1 ette nähtud kohustusest, jääksid autorid ilma tasust, mis võimaldaks neil tagasi saada tehtud investeeringud, mis omakorda avaldaks mõju uute teoste loomisele (vt eespool viidatud kohtuotsused Metronome Musik, punkt 24, ja komisjon vs. Portugal, punkt 25). Neil tingimustel oleks direktiivi selline ülevõtmine, mis tooks kaasa peaaegu kõigi või isegi kõigi asutuste kategooriate vabastamise tasu maksmisest, otseselt vastuolus kõnealuse direktiivi peamise eesmärgiga.\n28 Hispaania Kuningriik väidab selle kohta siiski, et kultuuri edendamisega seotud eesmärk on olulisem autoritele piisava sissetuleku tagamise eesmärgist. Direktiiviga liikmesriikidele antud vabadus võimaldab viimastel niiviisi autoritele ette näha üksnes väga piiratud, sümboolse, isegi olematu tasu. Seda tõlgendust kinnitab 2002. aasta aruanne üldsusele laenutamise õiguse kohta.\n29 Mõistagi kujutab kultuuri edendamine endast eesmärki üldistes huvides, mis võimaldab direktiivi artikli 5 lõike 3 alusel tasu maksmise kohustusest vabastada teatavad üldsusele laenutamisega tegelevad asutused. Siiski on õiguste omanike kaitse, mille eesmärk on tagada neile piisav sissetulek, samuti selle direktiivi konkreetne eesmärk, nagu on sõnaselgelt täpsustatud direktiivi põhjenduses 7. Just selle tasu maksmise õiguse kaitsmine oli see, millest vabastamise ulatust ühenduse seadusandja kavatses piirata, nõudes siseriiklikelt ametivõimudelt, et need vabastaksid nimetatud kohustusest üksnes teatavad asutuste kategooriad.\n30 Nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 26, toetab direktiivi peamisele eesmärgile tuginevat tõlgendust nimetatud artikli 5 lõike 3 sõnastus, mille kohaselt peetakse selles sättes silmas üksnes „teatavaid asutuste kategooriaid”. Ühenduse seadusandja eesmärk ei ole olnud lubada liikmesriikidel vabastada selle artikli lõikes 1 osutatud tasu maksmisest peaaegu kõik või isegi kõik asutuste kategooriad (eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Portugal, punkt 21).\n31 Peale selle lubab direktiiv vastavalt artikli 5 lõikele 3 liikmesriikidel teha üldsusele laenutamise korral erandi sama artikli lõikes 1 ette nähtud üldisest kohustusest maksta autoritele tasu. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb direktiivi neid sätteid, mis näevad ette erandi selle direktiiviga kehtestatavast üldpõhimõttest, tõlgendada kitsalt (29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑476/01: Kapper, EKL 2004, lk I‑5205, punkt 72, ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Portugal, punkt 22).\n32 Sellest järeldub, et vastupidi Hispaania Kuningriigi väidetele ja nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 30, tuleb artikli 5 lõikes 3 esinevat väljendit „teatavad asutuste kategooriad” mõista nii, et see viitab olemuselt kvantitatiivsele mõistele. Niisiis võib nimetatud kohustusest vabastada üksnes piiratud hulga asutuste kategooriaid, mis on potentsiaalselt kohustatud tasuma selle artikli lõike 1 kohaselt tasu.\n33 Viimasena, kui direktiivis puuduvad piisavalt täpsed ühenduse kriteeriumid direktiivist tulenevate kohustuste piiritlemiseks, on liikmesriikide ülesanne oma territooriumil kindlaks määrata kõige sobivamad kriteeriumid selleks, et tagada direktiivi täitmine ühenduse õiguses ja eelkõige selles direktiivis ette nähtud piiranguid järgides (vt selle kohta 6. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑245/00: SENA, EKL 2003, lk I‑1251, punkt 34, ja 16. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑433/02: komisjon vs. Belgia, EKL 2003, lk I‑12191, punkt 19).\n34 Sellega seoses on ühenduste kohus juba varem otsustanud, et direktiivi artikli 5 lõige 3 lubab liikmesriigil kehtestada vabastuse teatavatele asutuste kategooriatele, kuid ei kohusta teda seda tegema. Kui kõnealuses liikmesriigis valitsevad asjaolud ei võimalda kindlaks määrata asjakohaseid kriteeriume asutuste kategooriate nõuetekohaseks eristamiseks, tuleb kõigilt asjassepuutuvatelt asutustelt nõuda selle artikli lõikes 1 ette nähtud tasu maksmist (eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Belgia, punkt 20).\n35 Hispaania Kuningriik viitab argumendile, mille kohaselt ei kohaldata dekreetseaduse artikli 37 lõikes 2 ette nähtud vabastust asutusele, kes tegeleb laenutamisega, vaid „organisatsioonile”, kes seda asutust kontrollib.\n36 Nagu komisjon õigustatult märkis, kujutab tasu maksmise kohustusest vabastamise sõltuvusse seadmine laenutaja õiguslikust vormist ülemäärast õiguslikku formaalsust, mis võimaldab laenutajal lihtsalt tasu maksmise kohustusest kõrvale hoida. Lisaks ei ole Hispaania Kuningriik esitanud ühtki tõendit selle kohta, mille abil tuvastada asutuse ja seda kontrolliva organisatsiooni vahelise eristamise asjakohasus, kuna need kaks asutust asuvad laenutamistehingus sisuliselt identses olukorras.\n37 Hispaania Kuningriik väidab ka, et komisjon ei ole tõendanud, et dekreetseaduse artikli 37 lõikes 2 ette nähtud vabastus jätab autorid ilma piisavast sissetulekust ja moonutab konkurentsi siseturul.\n38 See põhjendus tuleb jätta arvestamata, kuna vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on liikmesriigi kohustuste rikkumine objektiivse olemusega (vt eelkõige 17. novembri 1993. aasta otsus kohtuasjas C‑73/92: komisjon vs. Hispaania, EKL 1993, lk I‑5997, lk 19), nii et ühenduse õiguse sätetega kehtestatud kohustuse täitmata jätmine kujutab endast iseenesest kohustuse rikkumist ning tähtsust ei oma asjaolu, et selline täitmata jätmine ei ole kaasa toonud negatiivseid tagajärgi (vt eelkõige 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑392/96: komisjon vs. Iirimaa, EKL 1999, lk I‑5901, punktid 60 ja 61, ja 26. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑233/00: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2003, lk I‑6625, punkt 62). Hinnates direktiivi tõlgendamist selle rakendamise selliste tagajärgede uurimise põhjal, nagu seda on autorite ebapiisav sissetulek, seab Hispaania Kuningriik direktiivi tõlgendamise sõltuvusse selle rakendamise mõjust, mis ei järgi õigusliku põhjenduse kahe faasi loogilist ülesehitust.\n39 Lisaks, kuigi vastab tõele, et komisjon on 2002. aasta aruandes üldsusele laenutamise õiguse kohta nentinud, et direktiivi artikkel 5 näeb teatud tingimustel ette olematu tasu, puudutab võimalus tasu mitte ette näha siiski üksnes neid asutuste kategooriaid, mis direktiivi artikli 5 lõike 3 alusel on tasu maksmise kohustusest vabastatud. Nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 31, tuleb seda sätet tõlgendada kitsalt.\n40 Isegi kui Hispaania Kuningriigi väidete toetuseks võiks viidata nimetatud aruandele, on see aruanne igal juhul, nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 31 õigesti märkis, kõige enam vaid üks tõlgendamise abivahendeid teiste hulgas ning see ei ole Euroopa Kohtule siduv.\n41 Sellest tuleneb, et Hispaania Kuningriik, lisades dekreetseaduse artikli 37 lõikes 2 sisalduva tasu maksmise kohustusest vabastatud asutuste nimekirja peaaegu kõik või isegi kõik asutuste kategooriad, kes muidu on kohustatud seda tasu maksma, on tõlgendanud direktiivi artikli 5 lõiget 3 viisil, mis ei ole kooskõlas selle peamise eesmärgiga ega kitsa tõlgendamisega, mis on selle sätte puhul nõutav, kuna see säte näeb ette erandi autoritele tasu maksmise üldkohustusest.\n42 Neil tingimustel tuleb komisjoni hagi lugeda põhjendatuks.\n43 Järelikult tuleb sedastada, et kuna Hispaania Kuningriik vabastas peaaegu kõik, kui mitte kõik asutuste kategooriad, mis tegelevad autoriõigustega kaitstavate teoste üldsusele laenutamisega, laenutuste korral autoritele tasu maksmise kohustusest, on Hispaania Kuningriik rikkunud direktiivi artiklitest 1 ja 5 tulenevaid kohustusi.\n44 Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja Hispaania Kuningriik on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista Hispaania Kuningriigilt.\n1. Kuna Hispaania Kuningriik vabastas peaaegu kõik või kõik asutuste kategooriad, kes tegelevad autoriõigustega kaitstavate teoste üldsusele laenutamisega, laenutuste korral autoritele tasu maksmise kohustusest, on Hispaania Kuningriik rikkunud nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivi 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas artiklitest 1 ja 5 tulenevaid kohustusi.


17.5x25x17 cm valge\nArtikli number: 603.954.52\nAitab hoida laua puhta väikestest asjadest, nagu pastakad, joonlauad, mobiiltelefonid ja USB-pulgad.\nKuna toode koosneb erinevas mõõdus ja eri kujudes karpidest, saad ise valida, kuidas need paigutad.\nLaius: 17,5 cm\nNetokaal: 0,40 kg\nPakendi netokaal: 3,9 l\nSisaldab: 5 hoiukasti 1 tk (8,2x8,2x5 cm), 1 tk (8,2x8,2x9 cm), 1 tk (8,2x8,2x13 cm), 1 tk (24,6x8,8x17 cm) ja 1 tk (25x17,5x2,8 cm).\nSobib kokku teiste TJENA sarja toodetega.\nEi ole klooriga valgendatud. Valmistatud taastuvatest materjalidest. Paberit saab korduvalt ümber töödelda. Nii vähendame oma ökoloogilist jalajälge. Kõik ümbertöödeldud materjale sisaldavad tooted vastavad samadele kvaliteedi ja ohutusnõuetele, mis kõik teisedki meie tooted. Kuna kasutame selles tootes ümbertöödeldud paberit, tarbime vähem toormaterjale ja vähendame oma ökoloogilist jalajälge. Toodet on võimalik kasutada ümbertöötlemiseks või energia tootmiseks, kui selline võimalus sinu riigis olemas on. Kasutades selles tootes ümbertöödeldud paberit, tarbime vähem uusi tooraineid ja vähendame mõju keskkonnale. Samuti anname olemasolevale toorainele uue elu.\nElu väikeses kodus: moodne ja soodne\nTere tulemast ühte mitmest uue kataloogi kodudest! See neljaliikmeline perekond elab lihtsat, kerget ja valgusküllast elu väikeses kahetoalises korteris ning nende eelarve on piiratud. Maailm on suur ning täis siginat-saginat, kuid selles kodus valitseb rahu ja mõnus atmosfäär ning ruumi- või rahapuudus ei tule isegi meelde.\nKontor magamistoas ja magamistuba kontoris\nKas sul on kodus koht, kus rahulikult videokoosolekuid pidada või segamatult tööle keskenduda? Kui veel mitte, siis tea, et mugav töökoht mahub ilusasti ära isegi magamistoa riidekappi. Hommikul tõmba kardinad eest ja asu tööle – kui kardinad uuesti ette tõmbad, saad töömõtted peast heita.


Vooremaa Teeääred oma jõududega puhtaks\nTeeääred oma jõududega puhtaks\nKui Palamuse valla kaarti vaadata, siis Sämiküla sealt enam ei leia, sest see liideti juba aastaid tagasi Imukvere külaga. Küll aga asutati tänavu märtsis Sämiküla seltsing, mille liikmed võtsid kõigepealt nõuks parandada oma külatee olukorda.\n“Administratiivselt võib vana Sämiküla küll Imukvere osa olla, ent sisuliselt on see ikka eraldi küla, mille kaheksast majast kuues ka elatakse — kus üksnes suvel, kus aasta ringi. Kuue perega me seltsingu moodustasimegi,” ütles seltsingu eestvedaja Arne Tegelmann. “Et meie küla üheks suuremaks probleemiks on tee olukord, hakkasime kõigepealt sellega tegelema.”\nTänu Kohaliku Omaalgatuse Programmist taotletud 600 eurole, OÜde Kudina Tankla ja MP-Reklaamtrükk omapoolsele toetusele on seltsingul nüüd olemas korralik trimmer, mille abil hoitakse ligemale kahekilomeetrise teelõigu (Kiisa tee ja osa Sämiküla teest) ääred kahelt poolt umbrohust puhtad. Töö on sel suvel usaldatud seltsingu liikmele Alar Sillastele.\nKOPist saadud projektiraha jätkus ka trimmerile teatava koguse õli ja bensiini ostmiseks. Edaspidi loodetakse kütuse hankimiseks vallavalitsuselt toetust saada. Valla teede korrashoid kuulubki ju vallavalitsuse kohustuste hulka ja loomulikult nad täidavad seda, ent väike ja kõrvaline Sämiküla pole koht, kuhu valla tellitud niitja või lumelükkaja esimeses järjekorras jõuaks. Seepärast muretseski külaseltsing endale trimmeri ning peab plaani tulevikus ka mingit laadi lumekoristustehnikat hankida.\n“Kui paljud külaseltsid taotlevad raha külamaja rajamiseks, siis Sämiküla-suguses keskuseta hajakülas sellist asja vaja pole. Küll aga oleks meile suureks abiks traktor, mis tee lahti hoiab,” ütles Arne Tegelmann.\nTulevikuplaane on seltsingul veelgi. Näiteks tahetakse Soome eeskujul tähistada oma kandi külateed. Nagu Soomes, on ka meil kõigil teedel tegelikult ju nimed, ent põhjanaabrite pool saab neid nimesid viitadelt lugeda, meil mitte. Vaja oleks ka küla teadete- ja infotahvlit, mille juures võiksid paikneda postkastid. Praegu käib post, kellele kuhu: mõni käib sellel järel Ronivere-Imukvere teeristis, mõni Varbeveres, mõni Palamusel.