Päkapikud - MOMSQUAD\nKas teil ka vahest nii on, et te võiksite magada, aga millegi pärast ärkate kell 7 ja uuesti magama ei jää? (Mul selline luksus, et issi viib lapsed lasteaeda ja ma saan alati tänu sellele magada) Täna tahaks küll magada, uni on veel täitsa silmas. Mõtlesin siis, et kirjutan vahelduseks ühe postituse väga aktuaalsel teemal.\nOi kuidas ma tahaks olla see pinteresti-emme või siis Anna Lutter, kes nii kergekäeliselt kahte ettevõtet veab, töötab ja lapsi kasvatab.. no jah, ega ma tegelikult sellest imelisest inimesest rääkida ei tahtnud 😀 Aga ta jagas oma blogis seda päkapiku teemat, et mida kommi asemel sussi sisse panna ja ma tõsiselt fännasin ta mõtet. Mõtlesin, et oh, teen järgi.. No ja siin ma nüüd olen. Meie pere päkapikk on Taavi. Mu kallis abikaasa, kes ei läinud mu ideega kaasa ja kes täiesti juhuslikult pidi sel aastal võtma selle raske ülesande mängida päkapikku. Sest mind polnud kodus nädal aega, kui päkapikud juba käisid 😀\nKui ma oleksin ideaalne emme, kes ma olla tahaks, siis ma ei pistaks kohe hommikul esimese asjana kummikomme laste sokkidesse. Aga kuna ma pole üldse vaevanud enda pead selle murega, et mis soki sisse panna, siis on mul täitsa ükskõik, mis sinna soki sisse läheb. MINA!? Maailma kõige suurem kontrollifriik. Eriti, kui teema puudutab lapsi!? Nii kergelt suhtun sellesse, ise ka imestan.\nMis siis tegelikult loeb?\nKui see kommipakike (Mis vahepeal on pandud pisikesse kilekotikesse, haha) seal soki sees teeb nii palju rõõmu lastele, siis las ta olla. Matu olevat ühel õhtul üles ärganud, soki sisse piilunud ja telekat vaatavalt issilt küsinud, et ega ta päkapikku näinud pole. Suss on tühi. Ei julgenud see päkapikk tulla, kui nägi, et issi veel ei maga. See hetk ju näitab hästi, kui oluline see väike päkapikk ta jaoks on.\nKuigi ma läksin suht närvi, kui nad puistasid kuivanud hapuoblika seemned kõik diivani vahele ja igale poole mujale ka, siis lõppkokkuvõttes oli meil väga tore koos asjatada ja meisterdada. Nii et ma võin uhke olla, et kuigi mu lapsed söövad enne lasteaeda komme, siis vähemalt ma tegelen nendega 😀\nMeie perel pole väga traditsioone, küll nad tulevad. Ei hakka mina midagi endale, ega oma abikaasale peale suruma. Detsembreid tuleb veel. Ma mäletan, kui mina ükskord nii suureks kasvasin, et ei uskunud enam päkapikke, siis ostsin ma ise oma õele lahtiselt kommipoest komeedikomme. Imesid on igasuguseid. Igas peres on nad erinevad. Igal aastal võivad nad olla erinevad ka ühes peres. Meie peres siis seekord on nii.\nKui eelmine aasta ma ei näinud vaeva lastele kinkide tegemisega, siis see aasta on hasart küll sisse tulnud. Ma olen üldiselt ikka seda usku, et niisama kingituse kinkimise pärast pole vaja kingitust teha. Jõulud on mu jaoks siiski perega koosviibimise aeg. Sel aastal ei tule meie perel suurt jõulupidu, eks ma kingitustega proovin seda vist natuke korvata. Minu vanaema andis mulle lastele kinkimiseks raha ja me ostsime lastele suured Lego karbib. Isabel sai Elsa legod. Temal on tekkinud suur armastus Elsa vastu ja venna tagant näppab ta ka neid väiksemaid legosid. Duplod ei huvita teda üldse. Matul on suur armastus legode vastu. Issiga ehitavad nad iga päev midagi. Matu ehitaks lasteaias ka terve päeva legodest midagi, kui päevaplaan lubaks.\nLINK: Liilu lelu Instagram\nMina kingin Isabelile Liilu lelu tahutud klotsid, sest ma pole ühtegi last näinud, kes nii väga armastaks tornide ladumist. Mind kohe väga huvitab, kuidas ta nende ladumisega hakkama saab. Liilulelu teeb veel nii armsaid puidust asju. Ma ei jõua ära oodata, millal Jõululaupäev tuleb ja kingitusi lahti teha saab! Ega meil rohkem tegelikult midagi vaja ei olegi lastele. Ma hindan väga käsitööd, armastusega tehtud asju.\nSõbranna teeb ise imeliselt lõhnavaid seepe, kreeme, huulepalsameid!\nLINK: Kirjutage talle\nEriti, kui kingituse tegija on ise teinud midagi. Ma ise proovin olla alati selline, kes endast tükikese ka annab. Ma pole selline, kes poodi läheb ja lihtsalt midagi valib, et linnuke kirjas oleks. Seda prügi, rämpsu, plasti ja odavaid pisilelusid on maailmas nii palju, et kes seda ikka nii väga tahab. Ärme tekita prahti, prahti kinkides (Väga vabandan, ära solvu! Kellegi jaoks võiks olla Lego ka praht. Praht just selles mõttes, et need plastist kingitud asjad lähevad tihti kergelt katki. Katkine plastist mänguasi vii jäätmejaama.) Meil Eestis on nii palju tegijaid, kes teevad ise oma kätega asju. Toetame siis sel aastal rohkem oma väikest Eestit ja eestlasi.\nMa lihtsalt niisama armastan lilleseadet ja kunsti luua\nMa tasakaalustasin seda ostutuhinat sellega, et sel aastal uusi jõulukaunistusi ei osta ning kõik pudipadi jääb minust poodi! Läksin hoopis metsa ja korjasin kaunistuseks oksi, kuivanud põllulilli ja lehti. Võõpasin kergelt kuldseks oma hõbedased ja punased jõulukuulid, et nad sobiks mu elutuppa ja oligi kõik.\nJätkusuutlikke pühi! Hoidke, armastage ja hoolige üksteisest!\nTule tuul ja puhu ära meie lapse valu...\nL dets. 12 , 2020


Kaheksa kuud ootust ja siis terve võrkpalliväega Hollandit vallutama! - Tänane leht\n17. jaanuar 2019, 9:00\nTunamullusel EMil madistasid Eesti ja Ardo Kreek toonase võõrustaja Poolaga. Nüüd avaneb uus võimalus. FOTO: Piotr Sumara\nEesti võrkpallimeeskonna EM-finaalturniiri loosi võib lugeda mõnusaks nii mängijatele kui poolehoidjatele.\nBelgia laste käe läbi sai Eesti Brüsselis toimunud loosimisel alagrupikaaslasteks Poola, Hollandi, Tšehhi, Ukraina ja Montenegro. Kahtlemata hea valik – eriti kui arvestada, et teine lauale jäänud variant oli heidelda Prantsusmaa, Itaalia ja Bulgaariaga. Meie kuuiku heitlusi võõrustavad Hollandi linnad Amsterdam ja Rotterdam, kuhu fännidel kindlasti mugav reisida.\nSeptembrikuise sihtkoha õnnestumist kiitis ka Eesti koondise kaptenist raudvara Kert Toobal, tõsi, veidi teise nurga alt. «Võõrustajatest soovisin esimese valikuna kindlasti vastu saada Hollandit. Sellega läkski hästi. Neil treener just vahetus ja kuuldavasti on mõned mängijad karjääri lõpetanud,» põhjendas 39-aastane sidemängija. Nurgaründaja Robert Täht nõustus temaga, ent lisas: «Äsjasel MMil mängis Holland samas väga hästi, võites Brasiiliat ja Prantsusmaad. Aga sellegipoolest kindlasti parem variant kui näiteks Prantsusmaa.»\nMõlemad meie koondise liidrid rõhutasid samas: viiendast tugevusgrupist fortuuna toodud Ukraina on keeruline pähkel. «Ukraina on vastik vastane,» sõnas Toobal, ja lisas: «Tšehhi on tugev, aga jõukohane. Montenegrol leidub materjali, aga seni pole nad seda eriti mängima saanud.»\nMõistagi ei saa üle ega ümber Poolast. «Mulle väga meeldib, et just Poola tuli. Ikkagi valitsev maailmameister ja vägev meeskond. Eriti kui arvestada, et maailma parim võrkpallur Wilfredo Leon suvel ka veel nendega liitub,» kirjeldas Täht.\nToobal üldistas: «Meie eesmärk jääb samaks: pääseda kindlasti alagrupis nelja hulka ja saada ka võimalikult hea koht. Usun, et oleme suutelised heitlema Poola järel teise koha nimel. Kui õnnestub, hakkame jupikaupa edasi vaatama.»\nTäht märkis oma vaatevinklist: «Kui paljudes gruppides peaks kolm tugevamat olema üsna selged, siis meie seltskond tundub olevat üsna ühtlane. Teisest viienda kohani läheb kõvaks andmiseks.»\nEesti koondise peatreener Gheorghe Cretu keskendub ennekõike edasipääsule kui muule. «See alagrupp võib pakkuda igasuguseid lõppseise. Tähtis on edasi saada, mitmendana, pole oluline. Vaadates vastaseid ja teades meie tugevusi, on see igati reaalne eesmärk. Peame leidma midagi uut, millega vastaseid üllatada,» märkis rumeenlane. Poola kohta lausus ta: «Suur väljakutse meeskonnale, ent suur maiuspala fännidele.»\nD-alagrupp: D-alagrupp: Holland, Poola, Tšehhi, Eesti, Ukraina, Montenegro


Lugu mehest, kes kaotas oma riista - Eesti Ekspress\nAreen 17. jaanuar 2018\nBULGAKOVI JÄLGEDES: kirjanik Dmitri Lipskerovi maailm on täis nii patuseid kui ka ingleid. A.Savin / Wikipedia\nDmitri Lipskerov „Sellest ja liblikatest” Tõlkinud Erle Nõmm Tänapäev, 2017 300 lk.\nArseni Iratov on lugupeetud inimene. Moskva miljonär, suure arhitektuuribüroo omanik, võimukas tegelane ja pealegi ohtlikult ilus, nagu Vrubeli deemon, ehkki juba viiekümnendates aastates. Tema elukaaslane Vera on temast mitukümmend aastat noorem kaunitar, kes jumaldab Iratovit. Kõik on hästi, isegi ülihästi, kuid ühel hommikul ärgates avastab Iratov, et tema suguorgan on tema juurest lahkunud, jättes endast maha kaks peaaegu märkamatut õmblust ning pisikese augu – pissimiseks.\nKadunud riist ilmub välja Moskva-lähedases külakeses, lagunevas talus, kus elab kolmeteistaastane koolitüdruk Aliska koos oma vanaemaga. See on täielikult väljakujunenud inimkeha kujuline, ehkki pisike nagu vastsündinud hiireke, ning kosub kiiresti. Ta ei tea enda kohta midagi ja tüdruk paneb talle nimeks Eugene. Aliska poputab teda ja imekähku kasvab pöialpoisist läikivmustade juustega meesiludus, kelle puudutus muudab tüdruku põlved veeks. Pärast ekstaatilist ööd laenab saatuslik nooruk tüdrukult riided ja siirdub mööda talvist teed Moskva poole. Aliskas kasvab aga juba uus elu.\nNiimoodi algab vene kirjaniku Dmitri Lipskerovi värske romaan „Sellest ja liblikatest“. Nagu nimigi ütleb, keerleb romaan paljuski „selle“ ümber, kuid see on siiski vaid üks osa tervikust. Lipskerov on tuntud vene kirjanik (snd 1964), tuntud vene dramaturgi Mihhail Lipskerovi poeg. Tema isa multifilme on Nõukogude ajal kasvanud inimesed kindlasti televiisorist näinud, kas või näiteks animafilmi „Röövimine... moodi“, mis paroodia vormis tegelikult kasutas võimalust „kapitalismimaailma“ kujutada – läänelikke rõivaid ja autosid, striptiisi, brändide logosid. Poeg Dmitri lõpetas teatriakadeemia ja kirjutas näidendeid, teda lavastasid kuulsad lavastajad Oleg Tabakov ja Mark Zahharov, kuid dramaturgia raamid hakkasid teda segama ning ta pühendus täielikult ilukirjandusele. Dmitri sai juba 25aastaselt kirjanike liidu liikmeks, kuid eks 80. aastate lõpus oli gerontokraatia Venemaalgi juba hinge vaakumas. Lipskerov on viljakas ja populaarne kirjanik, kes on välja andnud 15 raamatut, nii jutustusi kui romaane. „Sellest ja liblikatest“ on tema värskeim ja seni ainus eesti keelde tõlgitud teos.\nPlehkupannud peenis nimega Eugene jätkab aga oma vallutusi Moskvas: „...Eugene haaras [Lilial] kätega peast ja suudles huulile sedavõrd oskuslikult, nõnda pikaldaselt ja magusalt liikus tema karamelline keel, et noore naise ihu süttis hetkega ja temast tulvas tuline jõgi nagu vulkaani hõõguv laava.“ Naise kõikjale kostvate armuhüüete peale (tegevus toimus haiglas) sündis reanimatsiooniruumis ime: „... kaks haiget meest ärkasid koomast ega kavatsenudki sinna naasta, kui otsustada monitoride näitajate järgi“. Kuid koidikul lahkub Eugene külmalt ja hoolimatult, naine tajub, et mitte kunagi enam oma elus ei koge ta „nii eepilist naudingut“ ning on talle mõeldes täiesti kindel: „Deemon! Ma veetsin selle öö deemoniga!...“ Või niimoodi: „Ta [--] võttis Verotškat meisterlikult, peletades tema üsast kõik teiste meeste jäljed, täitis ta endaga. Vera piiksus vaimustatult nagu hiir, kes on leidnud terve juustukangi, hing jäi taas kinni, talle tundus, et ta sureb kõige üleküllusest...“ Sarihülgaja-rändfallos on keskendunud ainult oma naudingutele ega hooli naistest pärast seksi mitte üks raas...\nJuba nende näidete järgi võib öelda, et Lipskerov on nn maagilise realismi meister, aga kui kasutada amerikanismi, siis kõlaks see umbes nii: Bulgakov meets Gogol meets Ilf ja Petrov meets García Márquez. Tähelepanelik lugeja leiab viiteid nendele hiiglastele igal leheküljel. Reaalsus ja fantaasia segunevad raamatus lootusetult omavahel, tunded on tulised ning maised ja taevased jõud peavad võitlust. Aga asi läheb üha hullemaks, tegevusse sekkuvad langenud inglid, kes inimeste seas liiguvad ja pikisilmi ülestõusmist ootavad, ja loomulikult toimub osa tegevusest Bulgakovist juba nii tuntud Moskva restoranides.\nVähe sellest, kogu maailma mehed jäävad oma riistadest ilma. Elanikkonna kõige vähem pettunud osad olid lesbide kogukonnad, „kes hakkasid ootamatult pretendeerima kogu inimkonna valitsemisele“, sest neil oli säilinud seksuaalne orientatsioon koos võimekuse ja sooviga seda kinnitada. Mille tulemusena „peaaegu kõik planeedi naised liitusid lühikese aja vältel vähemusega, muutes selle ligi sajaprotsendiliseks enamuseks“. Kuna riistaga mehi enam ei olnud ja poisslapsi ei sündinud, siis jäi inimkonnal elada veel sadakond aastat. Aga ressursse selleks oli ju küllalt...\nOn selge, et sellises nutuses olukorras suudavad lahendust pakkuda ainult vanatestamentlikud jõud. Kolm langenud inglit saavadki kauaoodatud korralduse osta rongipiletid ja istuda Prahasse sõitvale rongile. Moskvas sõlmitakse abielu, mille tulemusena võib maailma ilmuda uus Lunastaja... Midagi on teoksil.\nKui nüüd tundub, et ma olen kirjutanud korraliku spoileri, siis ei suutnud ma siia panna sajandikkugi romaani pulbitsevast sisust. Vaimukas, nõtke, põnev, tark ja erootiline raamat ei ole üles ehitatud lineaarselt, vaid sarnaneb suure lõngakeraga, millest välja ulatuvad erivärvilised niidid (liinid) viivad selle salapärasesse südamikku. Avastage ise ja te ei kahetse!\nRaha jälgedes: Keskile annetatud 50 000 eurot tuli ärimehelt, kel Tallinnas suured ärihuvid 545


Naiste talvejoped – Petersport\nNäita kõiki S M 46 48 EU 34 EU 36 EU 38 EU 40 EU 42 EU 44 EU 44 D EU 46 EU 48 D EU 50 D EU 52 D\nLuhta jope Ersby\nSuurepäne jope vihmasesse ja tuulisesse Eesti kliimasse - Luhta pikema tegumoega sügistalvine jope. Tegu on pluss-suuruses mudeliga, mille keha on tavapärasest mudelist laiema lõike ja lühemate varrukatega. Jope on reguleeritav...\nIcepeak jope Vivica\nIcepeak vatiinvoodriga kevad-sügisene naistejope. Jope pealismaterjal on töödeldud veekindlaks. Jope on reguleeritav alumisest servast. Värv: lillaMaterjal: 100% polüamiid\nLuhta jope Baniela\nVeidi pikema tegumoega Luhta talvejope. Jope pealismaterjal on töödeldud vee-ja tuulekindlaks. Jopel on mahukad küljetaskud ja külgedele avanevad rinnataskud. Käiste otstes on soonikud, mis takistavad külma õhu ja lume liikumist...\nIcepeak jope Trina\nPikem, sügistalvine Icepeak jope. Jope on veekindel, suurepärase 10 000mm veepidavuse ning vatiinvoodriga, et hoida sind kuiva ja soojana kogu päeva vältel. Jopel on mahukad taskud, lukuga rinnatasku ning kaks...\nLuhta jope Heinonniemi\nÜlikerge kaaluga ja särtsakas Luhta talvejope. Hienonniemi jope ühendab endas Luhta üleriiete funktsionaalsuse, mugavuse ja linnastiili. Jope pealismaterjal on töödeldud vettkülgavaks, lisaks on Luhtale omaselt rõhku pandud elegantsetele detailidele nagu...\nLuhta softshell jope Iloniemi\nLuhta jope Iisinki\nPikema tegumoega sügistalvine poolmantel Iisinki on hübriid softshellist ja tepitud vatiinjopest. Luhtale omaselt on rõhku pandud elegantsetele detailidele nagu hõbedased lukud, lukuotsad, Luhta logo vasakul käisel ja tekstiilist lukuotsad. Jopel...\nSügis-talvine soe jope, mis on varustatud Neodry membraanitehnoloogiaga pakkudes kaitset jahedate sügistuulte ja vihma eest. Sellel 4F jopel on suurepärased tehnilised omadused - veepidavus 8000mm ja hingavus 5000 g/m²/24h. Kõik...\nLuhta jope Haijala\nLuhta jope Ilttula\nIcepeak jope Freeland\nIcepeak jope Electra\nIcepeak jope Clemons\nIcepeak jope Casena\nSoe ja funktsionaalne suusajope, millel on armas, sinakaskirju sisevooder. Jope on reguleeritav kapuutsi juurest, varrukatest krõpsudega ja alumisest servast. Jopel on kaks mahukat lukuga küljetaskut, rinnatasku ja pisem tasku vasakul...


Jaak Allik, Püve Peeter ja harrastusteatrite näitejuhid - Maaleht\nKõik lehelood 25. juuli 2019\nEesti näitejuhtide trupp mängis Suislepa rahvamajas kahel õhtul August Kitzbergi näidendi ja Ardi Liivese dramatiseeringu järgi tehtud tükki “Püve Peetri riukad”. Lavastaja positsioonil oli seekord Jaak Allik.\nAvo Aedma, kes mängis August Kitzbergi, on Suislepa ettevõtja. Just tema lasi suveetenduse tarvis rahvamaja kõrvale ehitada vastse plankaia, et liiklus külateel teatritegemist ei segaks Viio Aitsam\nEesti näitejuhtide teatritruppi kuulub praegu 32 harrastusnäitejuhti. Trupp tegutseb 1996. aastast ja jutuks tulev lavastus “Püve Peetri riukad” oli selle koosluse esituses kahekümne kolmas. Lavastused on alati valminud Eesti eri paigus peetud suvekoolides. Harrastajate koosluse põhimõte on kutsuda juhendajaks, lavastajaks teatriproffe.\nAastate jooksul on trupiga töötanud (lavastanud) Ivo Eensalu, Kaarel Kilvet, Härmo Saarm, Aleksander Eelmaa, Rudolf Allabert, Indrek Saar, Indrek Sammul, Garmen Tabor, Jüri Lumiste, Üllar Saaremäe, Eduard Salmistu, Ain Saviauk, Tiit Alte, Ingo Normet. Lavastuste nimistu on pikk, mängitud on nii külajante kui ka “Viiuldajat katusel”.\nKosilased Vändrast – Andres Ahvenas (Hannes Sassi Märjamaalt) ja Jüri Ahvenas (Siimar Kivissild Põltsamaalt). Püve Peetri tütred – Miina (Ruth Grünthal Kohilast) ja Liina (Krista Mustonen Vändrast)\nSuislepa, Kuimetsa, Kanepi, Kohila, Vändra, Kambja, Albu, Tornimäe, Rapla, Osula, Märjamaa, Põltsamaa, Viimsi, Põlva, Eidapere, Vändra, Krootuse, Pärnjõe, Pärnu. Need ei ole lihtsalt ilusad kohanimed – seda muidugi ka –, vaid paigad, kus tegutsevad harrastusnäitejuhid mängisid kaasa Suislepa rahvamajas ja selle kõrval etendunud külajandis “Püve Peetri riukad”.\nJaak Allik on hea organisaator nii elus kui ka teatris. Ta suutis suure trupi lühikese prooviperioodi jooksul nii liikuma saada, et moodustus tervik. Näitlejad, igaüks küll omal moel, teadsid, mida tegid. Pisut aega külajandi õhkkonda sisseelamine küll nõudis, aga siis suutis suur trupp ja tegijate energia mind vaatajana kaasa haarata. Kohe peab ütlema, et kaasahaaramises ja nii-öelda häälestamises oli tähtis osa Peeter Konovalovil, kes oli kirjutanud Liivese laulutekstidele uued viisid ja need laulud tegijatele selgeks õpetanud.\nJaak Alliku silmaga ja kõrvaga tuntav panus – peale selle, et ta oli oskuslikult jälginud tervikut –, oli August Kitzbergi enda lavastusse toomine. Selgitan: nimelt avati Suislepa rahvamaja 1939. aastal just lavastusega “Püve talus”.\nLavastused on alati valminud Eesti eri paigus peetud suvekoolides. Harrastajate kooslusel on põhimõte kutsuda juhendajaks, lavastajaks teatriproffe.\nNüüd kuulub see ajalooline maja ettevõtja Avo Aedmale, kelle südameasi tundub olevat kultuurielu alles hoidmine rahvamajas ja Suislepas üldse. Tema mängis kirjanik Kitzbergi, kes mõlema vaatuse algul publiku ees sõna võttis.\nÜsna kindlasti oli Alliku mõte see, et ühes rahvatükis peab olema päris hobune. Kaks kosilast sõitsidki kosja kaarikuga. Mu nähtud etendusel jäid kosilased, hobune ja kaarik pisut hiljaks ja see ootamatu situatsioon lisas vürtsi nii näitlejate kui ka publiku jaoks.\nMõni tõetera sees...\nKitzberg on küll kirjutanud (seda ütles ka tema osatäitja lavalt), et “Püve talus” ei taha kirjanduslikult midagi olla ega linna- ega parematele maanäitelavadele tikkuda, vaid on “külaküünide jaoks mõeldud, kus ju ka mõnikord näitemängu mängitakse”.\nAvo Aedma, kes mängis August Kitzbergi, on Suislepa ettevõtja. Just tema lasi suveetenduse tarvis rahvamaja kõrvale ehitada vastse plankaia, et liiklus külateel teatritegemist ei segaks\nOmeti saab näidendit Alliku tõlgenduses enese jaoks tänapäevaseks mõtestada küll.\nSee on näidend, kus ametist maha võetud vallavanem Püve Peeter ei kaota koos ametiga ka mõistust. Ta peab plaani, paneb oma kolm tütart mehele ja päästab talu pankrotist. Taas Kitzbergi tsiteerides: “Vanad tuttavad kujud, ühesugused igapäised inimesed, nagu minu koduküla inimesed juba kord olid. Pilt külaelust tahab tükk olla, muud midagi, ja kes lõbusa naljaga, milles mõni tõetera ka soolaks seas, lepib, see lepib siis ka minuga ja ta ei sõima suurt.”\nJust nii oligi.\nLavastus lõppes lauluga “Mulgimaal, sääl on hää elada”. Kõik nagu kord ja kohus.\n“Püve Peetri riukad”\nVillem Alttoa kirjutas näidendist 1955. aastal nõnda:\n“Vaesunud vallavanema tütarde naitmisloo ja suurema osa tegelasi on autor küll võtnud oma endise kodukoha minevikust, kuid tõelist pilti XIX sajandi lõpu Mulgimaast näidend ei paku. Kirjanik pole näinud, õigemini pole näha tahtnud küla elu varjukülgi, hakkamine ja leidlikkus on siin piisavaiks vahendeiks raskuste võitmisel. Patriarhaalsed suhted võimaldavad töökal sulasel pääseda peremeeste seisusse.\nJa kuigi Püve Peetrit on sümpatiseeritud vaesema rahva talitajana, osutab kirjanik nii tema kui tütarde kulaklikule mentaliteedile. Autori tingimusteta poolehoid on kehvikute klassi esindajatel. Ja kirjanik vabaneb idealiseerimisest hoopis, kui ta lavale toob mulgi kaasavaraküttidest koduväikandidaatide ja nende isade galerii. Kirjanik otse põrmustab neid külakodanluse võsusid satiirilise naerurelvaga. Uhke, ent vääritu jõuka peremeeskonna esindajate koomilis-realistlik kujutamine ja külakodanluse majanduslike aluste paljastamine annavad teosele arvestatava tunnetusliku väärtuse, mis on taganud näidendi lavalist menu.”\nLavastaja Allik lasi selle teksti teise vaatuse algul Kitzbergil ette lugeda.


Tallinn tuli appi naisele, kes oli sunnitud elama keldris ja ööbima ka lageda taeva all | Linnaleht\nKairi Ervald, Pealinn, 5. märts 2018, 13:36\nKodutu, asotsiaali eluase Aldo Luud\nAjaleht Pealinn kirjutab, et linna pakutud toas Mahtra ja hiljem Tuulemaa sotsiaalmajutusüksuses elanud Katrinil pole kunagi päris oma korterit olnud. Enne sotsiaalmajja kolimist elas ta elamiseks veidi sobivamaks kõpitsetud keldris, kust aga pidi pärast elukaaslase surma välja kolima. Katrini sõnul tuli ette sedagi, et tal tuli elada lausa lageda taeva all.\nNii ongi mees iseseisvalt üürikortereid otsinud, kuid põrkunud ikka sama probleemiga – enamasti küsivad omanikud liiga suuri summasid.\n"Ühes kuulutuses taheti kahe kuu üüriraha ette ja siis veel tagatisraha," rääkis Liiv. "Kokku oleksin pidanud välja käima 700 eurot, aga sellist raha pole ju kellelgi kuskilt võtta. Olen siin ikka kulutusi kokku arvestanud – umbes 300 eurot peaks korteri ja kommunaalide peale minema ja siis jääks mul veel sada eurot elamiseks."\nHiljuti valis linn välja esimesed kümme tublimat, kellele korteri üürimise toetus läheb. Katrin oli kõige esimene, kes sel viisil eraomaniku üürikorterisse kolis.\n"Mul olid sotsiaalmajutusüksuses head toakaaslased ja me arvestasime üksteisega, kuid üürikorteris elamine on peaaegu sama, nagu oleks oma kodus," rääkis ta. "Siin saan olla rohkem oma aja peremees."\nMa olen paljas, Ma olen töötu ja elan Eestis 6. märts 2018, 18:01\nAga see ongi Eesti praeguse vabariigi nägu! Elab ühetoalises korteris, töötu, püksata ja elab tagurpidi 3estis!\nMädanik to eino taruk / 14:06 5. märts 2018, 20:03\nSee on juba terve euroopa probleem kus miinimum palga enam eluaset üürida ei saa.Selleks olekski meilgi hädasti sõda vaja mis korrastaks elukeskonda ja liiga kauaks koormaks kaelas elama jäänud eesti vanurid hävitaks .


Elering laseb Suurde väina teise 110-kilovoldise merekaabli - Majandus\nElering laseb Suurde väina teise 110-kilovoldise merekaabli\n12. august 2020, 11:39\nEelmine Muhu ja mandri vaheline 110-kilovoldine merekaabel paigaldati aastatel 2015-16\nSel nädalal paigaldab Elering Suurde väina mandri ja Muhu vahele teise 110-kilovoldise merekaabli, et tõsta Muhu, Saaremaa ja Hiiumaa elanike elektri varustuskindlust. Kaabli rajamine maksab ligi üheksa miljonit eurot.\nProjekt on osa Eleringi saarte elektrivarustuskindluse programmist, mille raames investeeritakse kokku ligikaudu 30 miljonit eurot, teatas ettevõte. Alates 2015. aastast on paigaldatud esimene kaasaegne Suure väina merekaabel, eelmise aasta augustis Väikese väina merekaabel, uuendatud mitut alajaama ja liinilõike Saaremaal ja Muhus.\nEleringi juhatuse esimehe Taavi Veskimägi sõnul on programm jõudnud teise poolde. «Järgmisena on kavas Võiküla-Orissaare paralleelliini ehitus Muhu saarele jäävas osas ja plaanimisel on Väikese väina teise merekaabli ehitus ning võrgutugevdused mandril, mis tagavad parema elektrivarustuse ja võimaldavad enam taastuvenergiat Lääne-Eestis ja saartel Eesti elektrisüsteemi liita,» selgitas Veskimägi.\nUus merekaabel paigaldatakse Suurde väina Rõuste ja Tusti alajaama vahele ning asendatakse kaks amortiseerunud 35-kilovoldist merekaablit. Uue kaabelliini kogupikkuseks on ligi 11 kilomeetrit, sellest merekaabel 9,7 kilomeetrit.\nUue kaabli läbilaskevõime on 520 amprit, läbimõõt 190 millimeetrit ja kaal 67 kilogrammi meetri kohta. See paigaldatakse merre ühe osana ehk ilma jätkumuhvideta. Koos uue kaabliga paigaldatakse merre ka kiudoptiline sidekaabel. Kaabel süvistatakse 1–1,5 m sügavusele merepõhja, et vähendada selle vigastamise riski.\nUute kaablite eluiga on Eleringi teatel 50–60 aastat ja need on piisavalt võimsad, et tulla toime ka tarbimise märgatava kasvuga. Uued kaablid on vanadega võrreldes keskkonnasõbralikumad, kuna õlis immutatud paberi asemel on neil kasutatud polüeteenisolatsiooni.\nLepingu kaabli rajamiseks sõlmis Elering firmadega Merko Infra ja Connecto Eesti, kaabel toodeti Soome Prysmiani tehases.


Vaba Eesti Sõna - Ma ei vaiki ikka veel...\nMa ei vaiki ikka veel...\nSeda tiitlit kannab hiljuti ilmunud Mart-Olav Nikluse kogumik, mis sisaldab tema artikleid ja panust käsitlevaid materjale. Seda lugedes meenus aeg, millal ta oli Eesti vabadusvõitluse sümboliks, kui temast kirjutati ka tihti Lääne ajakirjanduses. Tema saatus äratas tähelepanu ka kõrgemal poliitilisel tasemel. 1981. aastal võttis USA Kongress vastu resolutsiooni, milles nõuti okupatsioonivõimudelt Nikluse vabastamist ja poliitilise tagakiusamise lõpetamist. Tema panus ja sellele järgnev tagakiusamine algas olukorda paljastavate fotodega, jätkas kohtuloo ja tema käitumisega laagris. Taanis oli tookord meie koosviibimistel kindlaks päevakorra punktiks toetuse kogumine poliitvangide abistamiseks. Tulemus läks teele Rootsi kaudu, polnud just väikesed summad. Loodetavasti oli natuke kasu, aga eks võtnud võimud ka lõivu. Nüüd on ta küll vaba, saab ka võtta sõna, mida aga ei panda tähele, jääb hüüdjaks hääleks kõrbes. Ajaloolasena tean, et see ongi tihti idealistlike vabadusvõitlejate saatus, kes on kehtiva süsteemi suhtes liiga põikpäised. Enamikus jäävad peale pragmaatikud, kes oskavad ära kasutada kehtivat olukorda.\nMart Niklus on aktiivne mitmel rindel. Mitte ainult rahvusvaheliselt esindamas sovetiaja Eesti teisitimõtlejaid, vaid ka bioloogina-ornitoloogina ja tõlkijana. Ta on tõlkinud eesti keelde Charles Darwini peateoseid, "Autobiograafia" ilmus trükist septembris 2006. Loodetavasti ilmub varsti eesti keeles ka tema läbi raskete aastate ja probleemide tõlgitud Darwini põhiteos ”The Origin of Species” (Liikide tekkimine), mis on juba ammu ilmunud paljudes teistes keeltes.


Minister Randver arutas maasahkerdajaga presidendi valijameeste mõjutamist\n11. jaanuar 2007 kell 9:23\nMaasahkerdaja Ants Mangluse kohtutoimikus on värvikaid dokumente, millest selgub, et praegune keskkonnaminister Rein Randver arutas Manglusega, kuidas mõjutada presidendi valijamehi.\nMullu 13. septembril valis Otepää vallavolikogu oma valijameheks Olev Matti, kirjutas postimees.ee. Matt kandideeris Rahvaliitu kuulunud volikogu esimehe Ants Mangluse vastu ning osutuski valituks tänu Reformierakonna ja Res Publica häältele.\nManglus oli lisaks vallaametile ka Riikliku Looduskaitsekeskuse Põlva-Valga-Võru regiooni direktor ning sai üleriigiliselt tuntuks, kui kaitsepolitsei ta oktoobris seoses kahtlaste maatehingutega vahistas.\nManglus tunnistas eeluurimise käigus, et Matti võimalik Rüütli-vastasus tegi muret ning Matti kaua takerdunud soov üht maatükki vahetada «hakkas aktiivselt liikuma». Manglus kinnitas ka, et Matti maavahetusprobleemist oli teadlik Rein Randver. «Temaga oli juttu sel teemal.»\nVeel nõustus Manglus, et Rahvaliit soovis Matti maatehinguga aidata. «Eks nagu see Rahvaliit tol korral presidendivalimiste ajal oli, haarati ju õlekõrrest ka, et saada üks või kaks häält juurde.»\nManglus ütles aga, et ei tea, mida Matt ja Reiljan telefonitsi omavahel rääkisid.\nErakordselt huvitav on ka stenogramm telefonikõnest, mille toonane riigikogu Rahvaliidu fraktsiooni liige ja praegune keskkonnaminister Rein Randver tegi Ants Manglusele 16. septembril, kolm päeva pärast Otepää valijamehe valimist. Telefonikõne eelnes Randveri, Matti ja Mangluse kohtumisele Rahvaliidu Valga büroos, mida Manglus eeltoodud tunnistuses kirjeldas\nOpositsioon: Randver ja Palmaru ametist vabastada!\nReiljan: selle konstruktsiooni nimi on jama


Jääb ära! USA folkduo "Our Band" kontsert\nNB! USA ansambli tuur Eestis jääb ära seoses 22.detsembil alanud USA valitsuse osalise tööseisakuga.\nUSA Saatkond vabandab!\nOur Band on New Yorkist pärit ansambel, milles esinevad Sasha Papernik ja Justin Poindexter.\nNad on koos esinenud maailma suurtel lavadel ja ka koolides, nende repertuaaris on erinevate kümnendite muusikat kogu maailmast, nad on mõlemad heliloojad, lauljad ja instrumentalistid.\nSasha on hariduselt pianist, kelle juured on Venemaal ja kes põimib oma kavades ja loomingus nii ameerika kui vene kultuuripärandit. Manhattan School of Music kujundas temast mitmekülgse artisti, keda ajakirjandus on hellitavalt nimetanud ebatavaliselt atraktiivseks esinejaks. Sashal on ilmunud kakskeelne album Victory, mida kuulajad on tervitanud sõnadega „võrreldamatu oma esteetika ja muusikalise elegantsi poolest“. Sasha on helilooja, ta laulab, mängib klaverit ja akordionit.\nSasha abikaasa Justin on New Carolina’st pärit kitarrist ja laulja, kelle isa oli kantrimuusik. Justin on tuntud kui ameerika folgi, bluesi, kantri ja traditsioonilise jazzi esitaja. 2014. aastal ilmunud album, mille ta tegi ansambliga Amigos, võitis ameerika muusika aastaalbumi tiitli. Justin on jaganud lava mitmete kuulsate jazzmuusikutega ja on olnud ühe erilise programmi, American Music Abroad esinejaks paljudes riikides. Justin koostab ja kureerib New Yorki Lincolni keskuse jazziprogrammi Let Freedom Swing, mida esitatakse igal aastal ligi 600 etendust.\nSeptembris 2018 tegi Justin oma esimese Eesti-tuuri ansambli Silver City Bound koosseisus. Kontserdid Narvas, Tallinnas, Viljandis ja Valgas olid menukad ning Ameerika saatkonnal on suur rõõm olla Justini ja Sasha võõrustajaks kontserdireisil 15. – 19.jaanuarini Ida- ja Kagu-Eestisse.


Sonicare hambaharja otsikud MINI lastele, Philips / 2 tk\nSonicare hambaharja otsikud MINI lastele, Philips / 2 tk\nLäbimõeldud kuju ja täppistehnika tagavad, et põhjaliku puhtuse saavutate siis, kui Philips Sonicare'i varuharjapeas on ühendatud ultraheli liikumine ja paindlikud harjamisrežiimid.\nNendel Philips Sonicare'i elektrilise hambaharja harjastel on kummist harjapea, mis on loodud kaitsma noori hambaid.\nPehmed harjased õrnaks puhastamiseks, et kaitsta lapse suud\nLaste hambaharja pead\nKaks erineva suurusega harjapead sobivad kahele erinevale võimsusseadele laste jaoks vanuses 4–6 ja 7+ aastat.\nLastesõbralik disain Jah\nHarjapeade arv komplektis 2\nKatlakivieemaldaja espressomasinatele DeLonghi (500 ml)...\nDeLonghi katlakivieemaldus vedelik DeLonghi espressomasinatele.\nTolmukotid Electrolux E201SM\nS-bag® Classic Long Performance peab vastu 50% kauem, kui traditsiooniline paberist tolmukott. S-bag® Classic Long Performance'i vastupidav sünteetiline materjal kindlustab optimaalse õhuvoo ja võimaldab tolmuimejal konstantse võimsusega tolmu imeda koti täitumiseni.\nSobib AEG, Electroluxi, Tornado, Volta ja Philipsi tolmukotiga tolmuimejatele.\nKatlakivieemaldustabletid JURA 61848\nKatlakivi on kõigi kraanivett kasutavate kodumasinate suurim vaenlane.\nVaruharjad Braun Oral-B Sensi Ultra Thin\nVaruhari Braun Oral-B SENSI UltraThin, EB60 2tk.\nPõhkjalik puhtus - eemaldab 100% rohkem hambakattu võrreldes manuaalsete hambaharjadega. Üliõhukesed harjased, mis tagavad parema puhtuse ning kaitse igemetele. Vahelduva pikkusega harjased parema harjamiskvaliteedi saavutamiseks.\n• komplektis 2 harjapead\n• Sobib kõigile Braun Oral-B elektrilistele hambaharjadele PRO, TriZone ja Vitality\n(v.a Pulsonic, Sonic Complete, Vitality Sonic, CrossAction Power)\nPiimavahustaja puhastusvedelik Nivona 390700500 (500 ml)\nHambaharja otsikud Philips Sonicare W Optimal White\nLisaharjad OralB Braun FlossAction\nOral-B FlossAction elektrilised hambaharja pead aitavad kaasa puhta suu hügieeni ja tervemate igemete tekkele.\n• Puhastab sügavamalt kui tavaline hambahari\n• Aitab puhastada hambaid raskesti ligipääsetavates piirkondades\nHambaharjaotsikud ei sobi kasutamiseks koos: Pulsonic, Sonic Complete, Vitality Sonic, Cross Action Power elektrilistele hambaharjadele.\nVeefilter CLARIS White, JURA 60209\nKohvist 98 protsenti on vesi – seega värske, külm vesi on äärmiselt oluline suurepärase kohvi jaoks.


DEFRAGERIS KASUTATAKSE 3 TERMINIT: ÜMBERPAIGUTATUD, KONSOLIDEERITUD JA - MICROSOFTI KOGUKOND - TOIMIVUS JA SÜSTEEMI TÕRKED\nDefrageris kasutatakse 3 terminit .. ümberpaigutatud, konsolideeritud ja defragmenteeritud. Kas keegi oskab mulle neid täpsustada?\nKasutan Win 7 defragerit üsna tihti. Ma ei saa aru, miks see jätkab rohkem kui ühe läbipääsu tegemist, kui viimane 'lause' on 100% defragmenteeritud? Samuti, kui pärast defrageri 'käivitamist' vajutan defrag agn, jätkab see mitu läbipääsu enne, kui ta deklareerib .. 100% defragmenteeritud! Kas keegi oskab selgitada, mis iga passi ajal toimub ja mida tähendab 100% iga 3 termini puhul pass vs kogu komplekti ja caboodle'i kontekstis? Mul on siin vist midagi puudu. Tnx ette. Neil\nMa tahaksin teile sellest teada anda Disk Defragmenter on tööriist, mis korraldab kõvakettal olevad andmed ümber ja ühendab killustatud failid uuesti, et teie arvuti saaks tõhusamalt töötada. Peaksime meeles pidama, et Disk Defragmenter kasutab madala prioriteediga kettale juurdepääsu ja protsessori kasutamist, nii et see ei mõjutaks teie praeguseid töötavaid programme. See tähendab automaatselt aeglasemat protsessi.\nKetta defragmentimine võib võtta kaua aega, kui kasutate seda esmakordselt, ja see sõltub ka kõvakettaruumist ja saadaolevatest andmetest. If võib kuluda kuni 15 kuni 16 tundi, olenevalt kõvaketta andmetest ja vigastest klastritest.\nMis on ketta defragmentimine?\nparim märkmete rakendus androidile\nLisateabe saamiseks vaadake linki: http://blogs.msdn.com/b/e7/archive/2009/01/25/disk-defragmentation-background-and-engineering-the-windows-7-improvements.aspx\nEndine Microsofti foorumimoderaator\nkuidas kiirendada icloudi varundamist\nWindows 10 ei installitud õigesti\nkuidas Google'i e -posti krüptida\nparim viis Android -telefoni varundamiseks


Hilistunud menstruatsioon tsüstiidiga: miks see juhtub - Haigused June, Miks sa tsüstiidiga põletad\nHilistunud menstruatsioon tsüstiidiga: miks see juhtub\nTsüstiit naiste tabletis\nVõimalik, et sel juhul on teisene eelis, miks lubate teisel seda teiega teha. Nad aitavad kaasa uriini väljavoolule ja põie punetamisele, neil on üldine soodne toime eritusorganitele, tugevdatakse lokaalset immuunsust, kiirendatakse epiteeli paranemist. Haiguse tüübid: nakkav - bakteriaalsete, viiruslike kahjustuste tagajärg esineb teiste haiguste tagajärjel. Võib-olla peaksite seda läbi vaatama. Üldiselt ei mõjuta ureaplasma kontseptsiooni ja rasedust. Kui teil on sümptomeid, ärge võtke ise ravimeid - pöörduge arsti poole.\nTsüstiit naiste dieedil tsüstiidiga\nSööma palju kaloreid peate Tsüstiit naiste dieedil tsüstiidiga Fenüülalaniinivaesel dieedil, rääkige oma arstiga enne selle ravimi võtmist.\nKuidas põletada kaloreid kiiremini?\nKuidas ravida põletust ja sügelust tsüstiidiga - Prostatiit -\nPõie atroofia. Ennetamine Kuseelundite patoloogia vältimiseks peate järgima neid soovitusi. Ennetada urogenitaalse süsteemi elundite vigastamist.\nHüpotermia välistamine. Spetsiaalses ettenähtud ravimite ravimisel peate järgima ravimite norme ja kestust. Kiiresti tuvastage ja ravige patoloogiat, mis põhjustab ägedat kusepeetust.\nKorrapäraselt läbivad ennetavad uuringud meditsiiniasutustes. Ischuria puhul on prognoos positiivne, kuid tuleb meeles pidada, et kuseteede säilitamisel on tekkinud tüsistuste suurem tõenäosus.\nMa tahan tualetti minna ja uriini ei piisa - mida see võib öelda Urineerimine on normaalne füsioloogiline protsess, mida täheldatakse igal inimesel. Tavaliselt ei tekita see ebamugavusi, kuid mõnikord võib esineda teatud probleeme.\nKui soovite tualeti minna ja uriini ei piisa, siis võibolla räägime mõnest rikkumisest, mis tuleb leida ja kõrvaldada.\nNormaalne olek Enne kui hakkate muretsema tungide arvu järsu suurenemise pärast, mille käigus miks sa tsüstiidiga põletad väike kogus uriini, peate täpselt välja selgitama, kuidas urineerimisprotsess peaks olema tervele inimesele. Meie neerud töötavad katkestusteta. Igal teisel päeval töötlevad miljonid nefronid vereplasm, ekstraheerides sellest primaarse uriini ja seejärel sekundaarse uriini, mis suunatakse kusepõie kaudu kusepõie.\nPäeval toodab keha umbes pool liitrit uriini. See maht on tavaliselt välja toodud tungi abil urineerida. See on, kui palju terve inimene kogeb päeva jooksul.\nAitäh vastuse eest. Kuid oli küsimusi: olid täna uroloogi juures. Ta ütles, et selles pole midagi tõsist näiteks põiepõletiku polenifriit jnekuid tõenäoliselt oli basseinis külm. Ta määras furagiini 1 tableti kolm korda päevas, kaks nädalat.\nLoomulikult on need indikaatorid asjakohased normaalsele joomise režiimile ja standardsetele kliimatingimustele. Uriini tootmise aktiivsus võib oluliselt väheneda, kui inimene tarbib vähese vedeliku, samuti kui see on liiga kuum ja niiske.\nSee on kindel märk allergilisest reaktsioonist infektsioonile; alakõhuvalu; verehüübed uriinis. See on tohutu märk haiguse ägedast kulust; spetsiifiline uriini lõhn; pidev soov tühjaks tühjaks teha. Kas see segab väetamist Nii näeb välja Escherichia coli Kui põiepõletik on äge, muutub seksuaaltegevus problemaatiliseks.\nInimese urineerimise vajadus tundub, kui põie on täidetud umbes veerandi võrra. Mida suurem on uriini kogus, mis siseneb kehasse, seda tugevam on selle seinad venitada.\nSuur osa närvi retseptoreid asub koes. Kui see venitatakse, ärritatakse neid, saates vastava signaali seljaaju asetsevasse urineerimiskeskusse.\nTugev venitus põhjustab tugevat ärritust, mistõttu põder põeb rohkem uriini, miks sa tsüstiidiga põletad tugevam on tung.\nKuid see kõik on normaalne. Mõnikord võib tung olla vale, see tähendab, et tualeti külastamisel eraldub uriin väga vähe või üldse mitte.\nMiks ei möödu tsüstiit pärast antibiootikumiravi?\nSeda olukorda tuleks lähemalt uurida, kuna on ilmne, et normaalses füsioloogilises protsessis ei tohiks seda olla. See kehtib eriti siis, kui vannituba tahab umbes 15 korda päevas. Välistegurite põhjustatud põhjused Algselt tasub kaaluda sagedase ja ebaefektiivse urineerimise põhjuseid, mis on tingitud välistegurite kokkupuutest.\nSee tähendab, et antud juhul pole mingi haiguse rääkimine vajalik.\nKuidas kirjutada basseinis? Mis raskustes on? Kuidas mitte põletada?\nSellised tegurid võivad teoreetiliselt provotseerida teatud patoloogia arengut, kuid ainult siis, kui nad ei võta selle kõrvaldamiseks õigeaegseid meetmeid.\nHilisemates etappides seostatakse sageli urineerimise probleemiga väikese koguse uriiniga asjaolu, et märkimisväärselt suurenenud emakas hakkab avaldama survet põiele. Oma seisundi parandamiseks peate kõrvaldama kõik eespool nimetatud tegurid.\nKui see on rasedus, pole naisel muud valikut kui urolitiaas ja veri uriinis oodata - pärast sünnitust tuleb olukord normaliseerida.\nKastmine verega mis võiks olla\nMa tahan sageli kirjutada valu


Delegatsioon sõitis visiidile Moldovasse - Valga - Lõuna-Eesti Postimees\nDelegatsioon sõitis visiidile Moldovasse\nMargus Lepik ja Kalev Härk\nMaavanem osaleb Ialoveni investeeringute ja innovatsiooni regionaalsel foorumil ning esineb seal ettekandega omavalitsuste ja riigi koostööst Valgamaal.\nFoorumi eesmärk on säästvat arengut arvestades edendada uuenduslike programme avalikus sektoris. Lisaks soovitakse leida investeerimisvõimalusi nii piiriüleselt kui rahvusvahelisel tasandil.\nVisiidi käigus sõlmitakse kolm uut koostöölepingut Valgamaa ja Nisporeni rajooni asutuste vahel. Hariduse edendamise eesmärgil kirjutavad koostöölepingule alla Otepää gümnaasiumi ja Boris Cazacu nimelise lütseumi esindjad, Valgamaa kutseõppekeskus sõlmib hea tahte koostööleppe Nisporeni kutseõppeasutusega. Lisaks luuakse partnerlus Valga ja Nisporeni linna vahel.\n«Valgamaa sõlmis eelmisel aastal koostööleppe Nisporeni rajooni vahel. Nüüd oleme koostööga jõudnud sellisele tasemele, kus omavahel hakkavad uusi ja väga väärtuslikke kogemusi vahetama asutused ja omavalitsused,» lisas maavanem.\nVisiit kestab 24. maini.


KODULUGU | Õdus elamine Rakvere roheluses | Nipiraamat\nTuuli Mäemat, 10. september 2019, 19:08\nOMA KODU: pesa, mille ehitamine võttis aega 9 kuud ja mida suuremas osas remonditi omade jõududega. Foto: Laura Strandberg\nJõudes korterisse, kus enne oli olnud ühikas, polnud vaatepilt just lootusrikas. Seevastu nägid noored, et just sellest saab nende kodu. Praeguseks, pärast suurt ümberkorraldustööd, on korter saanud totaalselt uue ilme.\nSõidame ühel eriti päikesepaistelisel septembri alguse laupäeval Rakverre, et uudistada Kadi kodublogist paljudele tuttavaks saanud põnevat elamist kollases majas. Selle valmimise loo kirjapanemise eest sai Kadi oma blogiga 2017. aastal parima loomeblogi kategoorias lausa teise koha.\nTrepikojast sisse astudes kuuleme, kuidas väike Ekke (3) juba hõikab: «Tere!» Teame, et meid oodatakse. Uksel ongi vastas vaid rõõmsameelne Ekke, sest ema Kadi Saar (30) sätib end vannitoas ja pereisa Karmo Saar (31) askeldab köögis.\nJuba esikusse astudes on korteris tunda sealse pererahva loodud mõnusat harmooniat ja rahu. Kindlasti aitavad sellele kaasa ka kodu valged seinad ja skandinaavialik stiil. Istume Kadi ja Karmoga nende suure köögilaua taha, et rääkida, kuidas nad endale sellise kodu said.\nKodu ootas neid\nMeeliergutav Kopli idüll: vanavanaisa ehitatud maja, vintage leiud, vabapidamisel linnud ja hullult ideid!\n31. august 2019, 13:53\nAnna kodule värske ilme kolme lihtsa nipiga!\n15. august 2019, 06:14\n24. aprill 2019, 05:36\n10 mõnusat muusikapala, mis aitavad kolimisnukrusest üle saada\n18. jaanuar 2019, 16:13\nKuigi nii Kadi kui ka Karmo on pärit Rakverest, elasid nad vahepeal õpingute ja töö tõttu Tartus. Kui sai selgeks, et elutee toob noored taas Rakverre, hakati sobivat pesa otsima. Karmole oli selle kollase maja korteri müügikuulutus silma jäänud juba aastaid varem, kui otsiti Rakverre oma esimest kodu.\n2016. aasta kevadel seda korterit vaadates haigutas seal tühjus, vaid neli seina, kuid mõlemad nägid korteris potentsiaali. Kui otsus oli tehtud, et sellest saab pere uus kodu, oli vaja tööga pihta hakata.\n«Alustasime mustast karbist. Eelmises Rakvere-kodus ei saanud me nii suurelt asja ette võtta, sellepärast tundus meile see projekt omamoodi põnev,» räägivad hakkajad noored. «Meil oli ka n-ö tühja lehe igatsus – teha midagi täitsa enda moodi. Ehitus oli raske, aga samas on nüüd kõik nii, nagu soovisime,» ütleb Kadi. «Ilmselt oli korter nii kaua müügis põhjusel, et polnud kedagi, kes nii suure töö ette võtaks,» naerab kaasa.\nKas Karmo teeks selle kõik uuesti läbi? «Mitte kunagi enam!» vastab ta ilma pikema mõttepausita.\nVäärt nõu sisekujundajalt\nNii saad aru, kas puidust töötasapind vajab hooldust\n9. jaanuar 2019, 11:14\n«Esimese tööna hakkasime Kadiga korteri ruumiplaani üle joonistama ja püüdsime näha võimalikult erinevaid lahendusi,» räägib pereisa. Siiski oli plaanides murekohti ja nad otsustasid pöörduda sisekujundaja Kadi Metsa poole. Spetsialistile usaldati ka elektri- ja valgustusplaani loomine, et kõik oleks korralikult läbi mõeldud. See tasus end igati ära, sest sisekujundaja nägi asju hoopis paremini. Nii sättis ta kõik eluruumid väga loogiliselt akende järgi, vaid vannituba, tualett ja koridor jäid olude sunnil ilma loomuliku valguseta. Kõige suurem abi oli sisekujundajast köögipiirkonna planeerimisel.\nSuurema osa töödest tegi Karmo ise, kuid toru- ja elektritöödel usaldas ta spetsialiste ning lae tegemisel palus abi ehitusmeestelt. Kogu mahuka ehituse ajal elasid noored Rakveres oma vanemate juures.\nTore, kui põrandal on täke!\nPõrandamaterjaliks valiti naturaalne tammeparkett. Kadi ütleb, et muidugi oleks turvaline olnud panna maha laminaat, aga see tundus neile kõle ja jala all jahe. Samas neile meeldib, et naturaalne põrand kajastab pere elu eri etappe. «Kui Ekke viskab auto maha ja sellest tekib põrandale täke, on see pigem kihvt kui suur õnnetus,» naeratab Kadi armsalt. Kallis looduslik materjal on tõesti jala all mõnus ja soe. Kui laps end pikali viskab, on näha, et ka tal on maas hea olla.\nKuna pere eelmine kodu oli täis värve, siis selles kodus otsustati valgete seinte kasuks. «See annab võimaluse mõne üksiku värvilise seina või tapeediga kodule kergelt uus ilme anda, ilma et peaks midagi suurt muutma,» on Kadi veendunud.\nPuitlagi ei ole võib-olla traditsiooniline valik, aga samas teadis pere, kui tüütu on paigaldada kipslage. Nii läksidki nad lihtsama vastupanu teed, see aga tundub sellesse majja ka paremini sobivat. Kadi soovis, et kodu ehitusmaterjalid oleksid võimalikult looduslikud. «Materjalid osutusid aga nii kalliks, et igal pool me lihtsalt ei saanud seda endale lubada,» tõdeb pereema.\nNutikas elutuba koos köögiga\nElutoas on hubane diivaniga puhkenurk, et telerist mõnda head ﬁlmi vaadata. Teises nurgas asetseb kaunis töölaud. «Need lauajalad, mida nimetatakse arhitektijalgadeks, ostsin Bauhausist. Mulle meeldib, et neid saab eri asenditesse panna. Lauaplaat on samuti Bauhausist,» räägib Karmo.\nTöölaua vastas on kaks tooli, nende vahel üks perele eriline maal, mille mees sai oma vanaemalt. Selle maalis kunstnik, kelle ateljee asus kunagi samas majas. Nii jõudis see ringiga õigesse kohta tagasi. Toolid toodi Karmo vanatädilt päranduseks saadud korterist. «Mulle meeldib, et midagi nendest inimestest on siin meiega,» lisab Kadi.\nKöök on nutikalt ära peidetud elutoaga samasse ruumi, nii et see ei domineeri. «Olen üsna pirtsakas klient ja tahan kõike peensusteni teada. Köögimööbliﬁrma, mille Tartust leidsin, oli selles suhtes hästi vastutulelik,» kiidab Kadi ja on oma valikuga rahul.\nIlus suur riidekapp jõudis pereni huvitavat teed pidi. Kui üks paarike endale Tartusse korteri ostis, et seda värskendama hakata, oli see korter täis vanaaegseid asju, aga kõiki neid nad ise ei vajanud. Nii saidki Karmo ja Kadi endale sealt paarikümne euro eest kapi, mille nad ise valgeks värvisid.\nEkke tuba, mis asub elutoa kõrval, on mõnusalt neutraalne. Kadi valis sinna teadlikult madala voodi, sest lapsel on hea, kui ta saab ise oma voodisse, ja samas pole ohtu, et ta sealt alla kukuks. Lastetoa seinu katavad vahvad ja lustakad mummud, mis on sinna muide kleebitud. Naturaalset puitu on ka Ekke toas, näiteks suur kummut ja mänguasjakastid.\nLiigume Ekke toast edasi vannituppa, mis on sõna otseses mõttes tuba. Pererahvale meeldib, et nad mahuvad suurde vannituppa kõik ära. Harjumatu mõelda, et enne oli samas kohas ühiselamu koridor. Sealsed ja ka muud kodu skandinaavialikud detailid on ostetud Ikeast, sest Kadile meeldib selle ﬁrma stiil ning oluline on ka hea hinna ja kvaliteedi suhe.\nRakveres on mõnus elada\nEhkki Karmo tõdeb, et tagantjärele on uhke oma kätetööd vaadata, ei hoia ta sellest liigselt kinni. Kui pere otsustab edasi liikuda, ei ole tal kahju ise tehtud kodu müüa. «Oleme veidi rahutud hinged ja juba mõtleme, kuhu edasi – kas ehitada oma maja või osta ära meie üleval ühe korteri jagu pinda, et ruumi juurde saada,» teeb Kadi plaane. Elupinda on perel tõesti varsti lisaks vaja, sest naine ootab beebit. Paar loodab, et alguses mahuvad lapsed ühte tuppa kenasti ära, aga kui kauaks, on iseküsimus.\nKas töö ja vaev tasus ära?\n«Kütte pealt oleksime saanud kokku hoida, aga samas võitsime mugavuses. Tänu õhksoojuspumbale ja põrandaküttele on kodu alati soe!» arutleb pereisa väljaminekuid analüüsides. Ka ei anna korteri lõplikku hinda koos ehitusega võrrelda mõne pealinna uue korteri hinnaga. Sama suur korter Tallinna kesklinnas maksaks tunduvalt rohkem. «Rakveres on kindlasti odavamad hinnad, aga meile meeldib rohkem ka siinne keskkond: tempo on rahulik, samas on linn ilus ja mõnus,» kiidavad Kadi ja Karmo rahulolevalt vaheldumisi teineteise lauseid lõpetades.\nKadi ja Karmo annavad nõu\nKodu jupikaupa korda tegemise plussid ja miinused\nMõelge erinevalt. Kuigi öeldakse, et kodu on lihtsam luua, kui paar mõtleb samamoodi, on näiteks tubade asetuse plaani joonistades hea, kui luuakse võimalikult erinevaid lahendusi. Nii jõutakse parimani.\nUsalda spetsialiste. Kõiki töid ei tasu ise teha. Otsustaval hetkel saime aru, et peaksime appi võtma sisekujundaja, kelle plaani järgi ehitades jäime väga rahule. Usaldasime tema kogemust ka valguslahenduse puhul. Ka elektri- ja torutööd jätsime spetsialistide hooleks, sest ise poleks me kõike osanud või oleks see tunduvalt kauem aega võtnud.\nKüsi nõu ka sõpradelt. Kui teil ei ole võimalust palgata sisekujundajat, näidake oma mõtteid ja plaane sõpradele ning perele, sest värske pilguga võivad teised asju hoopis teistmoodi näha.\nLeidke aega ka teineteisele. Kui teil on laps ja koos ei ole võimalik remonti teha, leidke kasvõi üks päev nädalas aega, et olla perena koos ja teha midagi muud peale remondi.\nPERE KOHTUMISPAIK: Kööki ja elutuba ühendab Ikeast ostetud söögilaud, vanad toolid tegi Kadi ise korda. Ehkki kodu on nii mõnus ja hubane, ütleb pereisa, et järgmine kord ostaks ta pigem valmis korteri.Foto: Laura Strandberg\nVÄHEM KOHTVALGUSTEID! Mõned kohtvalgustid Kadi ja Karmo kodus siiski on, kuigi nad üritasid neid kodu luues vältida. «Meie eelmises kodus olid ainult kohtvalgustid ja tahtsime nüüd teistsugust lahendust!» selgitab pereisa.Foto: Laura Strandberg\nVAHVA LOOGA HALL KAPIKE: «See on Karmo isa kunagine lahtikäiv kirjutuslaud. Värvisime selle üle ja arvasime, et laud jääb sinna ajutiselt, aga täitsa hästi sobib!» arvab Kadi. Foto: Laura Strandberg\nRUUM JA AVATUS: See, kus nüüd on hubane töönurk, oli enne ühiselamu koridor. Laes ilutsevad Kangasjuhtme valgustid. Foto: Laura Strandberg\nIDEAALNE KÖÖK: Kadil vedas, sest blogi kaudu võttis temaga ühendust üks Tartus tegutsev köögimööbliﬁrma, kes tegi perele köögi täpselt nende soovide järgi. «Nad olid nii vastutulelikud ja kannatlikud!» ütleb naine.Foto: Laura Strandberg\nMAHEDAD TOONID: magamistuba on nii mõnusates toonides, et uinumisega raskusi ei tohiks olla.Foto: Laura Strandberg\nEKKE ARMASTAB OMA TUBA! Pisike Ekke naudib silmanähtavalt oma toas olemist, aga miks ta ei peaks – tal on siin tõeliselt mõnus. Foto: Laura Strandberg\nIGA NAISE UNISTUS? Kadi ütleb, et vannituba sai veidi liiga suur. «Ekke toast on natuke ruumi nüüd puudu!» naerab naine. Sisustuses usaldas ta sama ﬁ rmat, kes tegi köögimööbli, ja Ikea head stiili. Foto: Laura Strandberg


Ametiühingujuht: küsime väikest alampalga tõusu - Artiklid - Sakala\nAmetiühingujuht: küsime väikest alampalga tõusu\n2. oktoober 2008, 10:15\nEesti ametiühingute keskliidu esimees Harri Taliga ütleb, et raskete majandusolude tõttu jäävad töötajate organisatsiooni alampalga nõudmised tänavu tagasihoidlikuks: ta taotleb järgmiseks aastaks selle tõusu viiendiku võrra.\nHarri Taliga, ametiühingud on taas asunud ettevõtjatega miinimumpalga küsimuses läbi rääkima. Praeguse 4350 krooni asemel soovite tuleval aastal alampalgaks 5250 krooni. Kas tõus pole liiga järsk?\nTaotleme 20,7-protsendilist kasvu. Tänavuseks saavutasime 20,8-protsendilise tõusu. Nii et alustame läbirääkimisi samalt tasemelt, kui selleks aastaks õnnestus kokku leppida.\nVahe on selles, et te soovite viiendiku võrra suuremat alampalka ajal, mil Eesti majandus on allakäigutrepil, ja võrdlete seda aastaga, mil olime veel tõusulaine harjal.\nSellepärast me nii vähe küsimegi. Majanduse seis teeb ka meile muret, aga on terve hulk põhjusi, miks me just selle summa välja käisime.\nNäiteks on juba aastaid kehtinud põhimõte, et alampalk peab kasvama kiiremini kui keskmine palk ja jõudma vähemalt 40 protsendini keskmisest. Viimasel ajal on alampalk püsinud 33 protsendi tasemel, kuid 5250 krooni puhul tõuseks ta keskmisega võrreldes 37 protsendini. See oleks selge samm edasi.\nTeiseks on oluline, et palk, ka alampalk, peab tagama inimväärse toimetulemise. Me teame, et elu kallineb: toiduainete hinnad on tõusnud ligi 25 protsenti, küttekulud mõnel pool lausa kaks korda. Eluasemest ja toidust on võimatu loobuda, samas lööb nende kulude suurenemine kõige valusamalt just madala sissetulekuga inimesi.\nKolmas tähtis asjaolu on see, et suurenevad ka pensionid. Keskmine vanaduspension kerkib vähemalt 5000 kroonini, aga hiljuti rääkis peaminister lausa 5200 kroonist. Oleme kogu aeg rõhutanud, et täiskoormusega töötav inimene peaks kätte saama vähemalt sama palju raha kui keskmine mittetöötav pensionär. Seda seisukohta jagavad isegi Maailmapank ja teised rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, keda ei saa pidada just väga töötajasõbralikuks.\nPraegu jääb alampalga netosumma keskmise pensioni omale alla, kuid päris kindlasti ei tohiks nende vahe suureneda. Viis aastat tagasi oli netoalampalk koguni keskmisest pensionist suurem, nagu olema peaks, kuid vahepeal toimunud poliitilised pensionitõusud muutsid selle suhte teiseks.\nMa ei ole pensionäride peale kade, aga alampalk ei tohiks olla nii madal.\nKas te arvate, et tööandjad peavad praeguses olukorras alampalga nii suurele tõusule vastu? Isegi ettevõtjad, kes on muidu igal aastal palka tõstnud, ütlevad tänavu, et ei mängi välja.\nSee on kahe otsaga asi. Võrreldes aastaga 2000 on alampalk tõusnud kolm korda. Kogu selle aja jooksul on tööhõive ainult kasvanud.\nEnt nende kaheksa aasta kestel pole majandus olnud sellises seisus nagu nüüd.\nEks ka nendel aastatel ole ettevõtteid pankrotti läinud. Aga kas on otstarbekas kunstlikult elus hoida firmasid, kes konkurentsis läbi ei löö ja kelle ainus šanss on püsida tänu väga odavale tööjõule?\nLoomulikult on õigus küsida, kas ettevõtjad tulevad toime. Samal ajal ütlevad inimesed meile, et 5250 krooni on liiga vähe - sellega ei ela ära.\nKa ettevõtjad peaksid mõistma, et madala palga eest tehtava tööga ei looda suuri väärtusi. Inimesed ei ole motiveeritud ja toimib sama põhimõte, mida 25 aastat tagasi anekdoodina räägiti: riik teeb nägu, et maksab meile palka, ja meie teeme nägu, et teeme tema heaks tööd.\nLoobumine alampalga tõstmisest tähendaks seda, et vastutus veeretatakse töötajale. Ettevõtjal puudub motivatsioon uusi lahendusi otsida, sest ta saab endist viisi jätkata. Aga tootlikkus tõuseb ainult siis, kui selleks on väline surve, ja palk on üks võimalus survet avaldada.\nTööandjad ja poliitikud räägivad sageli, et Eestis on madal tootlikkus, aga tänapäeval ei ole ju nii, et mida kiiremini käsi liigutad, seda enam tootlikkus paraneb. Aadu Luukas ütles kunagi, et 98 protsenti tootlikkusest sõltub ettevõtjast.


Fotov�istlus ZoFo 2012 31.8.2012\nTallinna Loomaaed, Fotoluks AS ja Riigimetsa Majandamise Keskus kutsuvad osalema loomaaia sünnipäevakuu fotovõistlusel ZoFo 2012. Võistlusfotod võib teha augustikuus Veskimetsas, loomaaia 89 ha suurusel territooriumil või välja valida oma varasemate loomaaias tehtud kaadrite hulgast. Loomaaed on avatud iga päev kella 9-21, sissepääsupileti saab kassast kuni kella 19.\nVõistlusel võivad osaleda kõik, v.a konkursi korraldamisega seotud isikud ning loomaaia töötajad. Esitada saab ainult Tallinna Loomaaias tehtud fotosid. Fotode objektiks võib olla kõik loomaaias nähtu ja salvestatu – loomad, inimesed, esemed jm.\nVõistlustöid saab esitada 1. septembrist kuni 15. septembrini 2012. Tulemuste avalikustamine ning auhindade üleandmine toimub 2012. aasta oktoobris. Kõiki konkursil osalenud autoreid teavitatakse tulemustest e-kirja teel. Galerii võistlustöödest avaldatakse fotoluks.ee kodulehel. Parimatest fotodest plaanitakse koostada näitus.\nKonkurss korraldatakse kahes vanuserühmas: lapsed ja noored (kuni 18 a k.a) ning üldarvestus (osavõtjate vanus ei ole piiratud).\nIga osaleja võib võistlusele esitada kuni 10 fotot.\nFotosid oodatakse konkursile digitaalselt. Pildifaili pikem külg peab olema vähemalt 2000 pikslit. Pildifaili pikema külje maksimumpikkus on 6000 pikslit.\nLubatud on kadreerimine, täielik ja osaline heleduse, kontrasti ja värvi korrektsioon ning teravustamine. Piltidel ei ole lubatud elementide juurde lisamine või nende eemaldamine, v.a tolmuplekkide eemaldamine. Lubatud on digitaalselt kokku kleebitud panoraamid ning piltide dünaamilise ulatuse tõstmine (HDR=high dynamic range). Piltide töötlemisel tuleks meeles pidada head tava ning nähtu tõepärast ja loomulikku esitust.\nKorraldajatel on õigus küsida autorilt võrdluseks kaamera originaalfaili (RAW või JPG), slaidi või negatiivi.\n6. Võistlustööde esitamine\nPilte saab konkursile esitada 1. septembrist kuni 15. septembrini 2012. Nimetatud ajavahemikul saab pilte üles laadida aadressil: fotoluks.ee/zofo maksimaalselt 10 MB suuruste JPG failidena.\n7. Auhinnad Autasustatakse mõlema kategooria kolme paremat võistlustööd. Auhinnad panevad välja Fotoluks AS, Riigimetsa Majandamise Keskus ja Tallinna Loomaaed.\nLaste ja noorte kategooria auhinnad:\nI koht – 150.- euro väärtusega Fotoluksi kinkekaart\nII koht – 100.- euro väärtusega kinkekaart Riigimetsa Majandamise Keskuselt metsamaja kasutamiseks\nIII koht – 70 euro väärtusega pere aastakaart Tallinna loomaaeda\nÄramärgitud töödele Tallinna loomaaia ergutuspreemiad.\nTäiskasvanute kategooria auhinnad:\nI koht – 250.- euro väärtusega Fotoluksi kinkekaart\nII koht – 150.- euro väärtusega kinkekaart Riigimetsa Majandamise Keskuselt metsamaja kasutamiseks\nIII koht – 120.- euro väärtusega kingitus Tallinna loomaaialt (pere aastakaart ja üks giidiga ekskursioon Tallinna loomaaias)\n8. �ürii ja hindamiskriteeriumid\n�üriisse kuuluvad Assar Jõepera, Mati Kaal, Tiit Maran, Tiit Hunt, Toomas Tuul ja Helen Luks. Hinnatakse fotode omapära, väljendusrikkust ja emotsionaalsust, kunstilist ja tehnilist taset.\n9. Piltide kasutamine\nKorraldajatel on õigus tasuta kasutada konkursil osalenud pilte võistluse ja selle tulemuste tutvustamisel meedias, näitustel, avalikel üritustel, konkursi kodulehe galeriis ja konkursikogumikus.\nÜlejäänud vajaduste korral võivad korraldajad konkursil osalenud pilte kasutada ainult kokkuleppel autoritega.\n11. Autori vastutus\nOsavõtja vastutab enda ja piltide kohta esitatud andmete õigsuse eest ja kinnitab, et ta on konkursile saadetud piltide autor. Autor peab jälgima, et esitatava foto üleslaadimine õnnestus.\nLisainfo: loomaaed.ee, fotoluks.ee/zofo\nPeakorraldajad: Tallinna Loomaaed, Fotoluks AS\nPiltide üleslaadimine: fotoluks.ee/zofo (01.09 – 15.09.2012)


6 viisi vähendada migreenihooge | Astra Kliinik\n6 viisi vähendada migreenihooge\nArtikkel avaldati algselt MSNi kodulehel, autoriks dr Steve Allder.\nMigreenihood on Ühendkuningriigis üks peamiseid põhjuseid töölt puudumiseks. Kokku 25 miljonit töölt puudutud päeva maksab majandusele kokku hinnanguliselt üle 3 miljardi aastas. Migreeni võib tekitada palju eri faktoreid, sh geneetika, toidutalumatused, allergiad, hormoonid, eluviis, keskkond ja kaasuvad terviseprobleemid. Naistel esineb migreene kolm korda rohkem kui meestel, sageli peetakse põhjuseks hormoone.\n1. Mõtle läbi, kas saaksid elustiilis midagi muuta\nKui sul on mitu korda sarnases olukorras tekkinud migreen, peaksid jälgima oma stressitaset, ärevust, unetunde, toitumist ja füüsilist aktiivsust. Proovi leida viise vähendada stressirohkeid olukordi, vajadusel maga ja joo vett rohkem. Mõnel inimesel on abi ka komplementaarsetest teraapiatest, nt kiropraktikast ja nõelravist – huvi korral saab ka neid proovida.\n2. Päevik sümptomitest\nKui migreeni esineb regulaarselt, tasub oma migreenihood päevikusse kirja panna, et kiirendada diagnoosi saamist ja ravi alustamist. Pane kirja järgnevad aspektid:\nValu intensiivsus skaalal 0-10\nValu tüüp, kuidas valu kirjeldaksid\nValu kestvus – mitu tundi migreen kestab ja kuidas sümptomid aja jooksul muutuvad\nSümptomid, näiteks oksendamine, heli- või valgustundlikkus, nägemisprobleemid, suutmatus täita ülesandeid\nNaiste puhul ka menstruatsioonitsükli faas\nMigreene võivad esile kutsuda toidutalumatus, allergia ja teatud toitumisharjumused, näiteks veepuudus, paastumine ja toidukordade vahele jätmine. Tähele tasub panna kohvi, karboniseeritud jookide, alkoholi, tsitruseliste, juustu, pähklite ja šokolaadi tarbimist. Võid kirja panna toidukordade ajad ja kogused.\n4. Uuri oma perekonda\nMigreenil on sageli geneetiline eelsoodumus – sugulaste migreenihoogude kohta uurimine võib aidata ka sinu migreenihooge paremini mõista ja ravida. Eriti on kasu uurimisest, millised on/olid sümptomid, ravimid ja oli/polnud ravis edukas.\n5. Mine arsti vastuvõtule\nArst saab uurida su närvisüsteemi võimekust, vererõhku ja nägemist, eelnevaid ja praeguseid ravimeid. Perearst saab su vajadusel neuroloogi juurde edasi saata. Arsti juures ongi kasu perekondlikust infost, migreeni- ja toidupäevikust.\n6. Ole valmis\nMõned inimesed tunnevad enne migreeni teket “aurat”, näiteks udust nägemist, värvilisi või pimedaid laike või teatud sensatsioone, nt tuimust, “sipelgate tunnet”, pearinglust. Kui tunned, et migreen võib tekkida, pane end selleks valmis, et kokkuvõttes sümptomeid vähendada. Isegi, kui su migreen ei hoiata tulles, tasub teatud määral migreeni jaoks alati valmis olla. Ettevalmistuste hulka kuuluvad:\nVesi – veepuudus võib peavalu hullemaks muuta\nRavimid – paljudel inimestel on tähtis valuvaigisteid võtta migreeni varases staadiumis\nVaikne pime tuba magamiseks\nVähemalt ühe inimese telefoninumber juhuks, kui peaks tekkima hädaolukord\nPäikseprillid ereda valguse vastu, migreeni leevendamiseks näiteks märjad rätikud\nEnamasti piisab käsimüügis olevates valuvaigistitest nagu paratsetamool ja ibuprofeen, kuid mõned inimesed vajad siiski ka retseptiravimeid.\nPreviousPrevious post:Pöörane valu, mis sunnib ekslikult hambaid välja tõmbamaNextNext post:Parkinsoni tõbi võib saada alguse seedetraktist


Külluse ja kingituste aeg. - MARDI TALU\nJa küll on tore, käid kuu aega tagasi metsas, metsa alune sinetab mustikatest, lähed kuu hiljem ja sama metsa alune punetab pohladest. Nii korjasin mina esimest korda elus pohli ja nüüd on jõuludeks oma moos laual olemas. Mõnus!\nJa nii valmisid ka ülejäänud hoidised. Ohjeldamatult vürtsikat suvelõpu kurgisalatit, marineeritud kurgid, letsho, seened… järge ootavad järgmised hoidised, järgmine kord.\nNüüd tahan kogu südamest tänada Rahvusballeti imearmast esibaleriini Eve Andret. Nimelt jäi kevadel mul autoremont pooleli, nii ei olnud mul juunis asja tehnoülevaatusele. Saarelt tagasi linna tulles eelmine kord, lõhkes veel rehv maantel ja tagatipuks varastati numbrimärgid ka linnas ära. Ja nii olingi paanikas, et nädal augusti lõpus maale planeeritud, Tanel võttis ka puhkust et tulla, loomad…. uurisin siit ja sealt, inimestelt, kellelt vähegi võimalik oleks autot võimalik laenuks paluda. Muidugi saan aru, et auto on selline kallis asi ja…. Nii panin suht viimases hädas palve üles facebooki. Ja põhimõtteliselt ainus kes vastas, ja ka lubas oma auto, see oli Eve. Veel kord, suured suured tänud kogu südamest! Usun, et ükski heategu ei jää tasumata!\nKui nüüd heategudest ja tänamisest jutt tuli, siis pean imestama, et millega mina mõned asjad elus ära olen teeninud. Ja muidugi tänan jällegi südamest järgnevaid inimesi!\nSuvel potsatas mu mailboxi kiri, kus küsiti minu postiaadressi, et mulle tehakse kingitust. Kaiti Pilk on mulle tuttav läbi selle sama Mardi talu blogi. Kaiti elab Põlvas, Mulgimaal aga kõpitseb üles oma esivanemate talu, mille kohta saab lugeda-vaadata siit. Kaiti käsitööga võib tutvust teha siin. Lisaks ta heegeldab, koob, on teinud küünlaid, seepe, savitööd ja kes teab mida kõike veel.\nJa nüüd siis ehib Mardi talu –\nKoha leidis see suurepärane asi, koja uksel, ennem kui õue minna. Et ikka alati oleks teada ja meeldetuletaks, kuidas õnn õuele tuleb! Ja öelge, töö tööks, see on nii kui nii ju imeline aga see on ju vapustav idee, kuidas inimene ei tee lihtsalt ilusat asja vaid sellise ideega! Teades, et ma kasvatan kasse….\nJa lisaks siis kott, millel oli kiri juures, et see on nii tugev,et võib või kive vedada. Lubasin, et kive vedama ei hakka, pudeleid taarapunkti samuti mitte. Kott leidis koha endale mu Muhu kambris. Ja koti sees on veel imeilus heegeldatud laudlina, mis jääb ootama oma õiget kohta. Aitäh Kaiti!\nJärgmine tänu läheb Tiina Räni-le. Tiina kirjutas mulle facebooki Mardi talu lehe kaudu, et tema tahab mulle teha kingituse ühe taime näol. Kui mul selle vastu midagi ei ole ja taim mulle sobib. No mis saab mul ühe uue ilusa taime vastu olla! Nüüd siis on Mardi talus uus lill. Hobukastanileheline rodgersia. Pilt ei ole küll minu taimest aga aimu saab, mis mu eesaeda varsti ehib. Aitäh Tiina!\nJa järgmine tänu läheb Hellele. Helle küll selle suve jättis Mardi talu näol vahele aga hinge ja südamega oli ta mu toimetamiste juures kogu aeg. Ja muidugi oli Helle see, kes ei unustanud, et mul oli 15. august väike juubel Mardil. Nii täienes minu lammaste kogu. Aitäh Helle!\nEga rohkem märkimisväärset polegi. Sai igapäevaseid asju tehtud. Herned, oad üles. Kartuli võtsime üles. Rohisin ja kaevasin hargiga maa läbi ka kohe. Ema mul arvas küll, et kas sellesk veel vara ei ole aga no mis vara?!\nKorra suurem töö, jupi kaupa tehtud, on päris sügisel korra üle teha, juba palju kergem.\nTanel niitis veel maja esise ära. Katuse tegi samblast puhtaks. Eks ma valutan südant kogu aeg oma katuse pärast aga mis ma selle valuga ikka ära teen. Eks ma veel loodan, et ehk õnnestub sügisel koormakile veel peale tõmmata. Nüüd on ehk lootust, et kui sajab, ei jää vesi samblasse ja mäenda veel rohkem katust edasi.\nRedeli sain Kase talust. Kui üks rumal mees ei oska vanast redelist lugu pidada, siis teine…. laenas juba oma naabritele, kes oma katust parandasid. Redel on aus ja suur. Natukene jääb vaid puudu, et päris harjani pääseb.\nJa nii see viis päeva läks, läks et Tallinna tulla ja oodata uut minemist-tulemist.\nOlen see aasta ikka lillepilte jaganud. Ega saa seekordki siis ilma hakkama. Aga väike jutt ka juurde. Mul on Tallinnas tehtud ka kaks lillepeenart. Ühte istutas üleeelmine aasta keegi mingi kollase lille.Oletasin, et suvelill. Aga ei, järgmine aasta kasvas ta jälle. Eelmine sügis siis kaevasin seatl väikese osa välja ja tõin Mardile, sest sellist lille mul seal polnud. Ma ei tegai, aks ta on ka mõni päevakübara sort. Õis nagu seda meenutab. Lehed on nati hallikad ja krõbelised. Mh, krõbeline pole nagu õige sõna. Kuidas nimetada nõgese lehti? Nad pole sildedad ju?! Aga mis mu jutu mõte on? Mõte on see, et mis imesi teeb hea muld ja päike. Ma ei tea, aks miski veel?! Nagu kaks eri lille oleks. Kusjuures see minu väike välja kaevatud osa on Mardil tunduvalt suurem nüüd, kui see suurem osa, mis Tallinna peenrasse jäi.Õie värvist ma ei hakka rääkimagi! Eks vaadake ise.\nAh jaaa, minu armas Possu. Tema on nüüd metsavend. Mai keskel ta maja alla läks ja seal ta nüüd elab. Nii kui mind näeb, kimab aga maja alla. Rehetoas käib ka. Ja rumalast kassist, nagu ma temast arvasin, on saanud tõeline kiskja! Juba vedeles mul rehetoa põrandal poolik hiir. Nii et rotimürk jääb see aasta ära. Mis muud jätan talle aga süüa sinna aga kui tuleb lumi, ei lähe ka keegi teine seda sinna ka panema. Rehetoa diivanile tegin talle pesa ka, ehk tal seal mõnusam olla ikka oleks…. eriti kui mäger maja alla talvituma tuleb. Aga selline tasu siis kümne aasta armastuse ja hoolimise eest. Njuks. Aga mis siin ikka, eks me kõik teeme oma valikud elus ise.\nJa lõpetuseks, Mardi talu kiituseks, seal on kena ja mõnus! Ma tean, ma olen seal olnud!\nPrevious post: Elav legend.\nNext post: Issand kui hea! Omas kodus, omas voodis. Kohalik või?\nKaitiComment by Kaiti published on 04.09.2012 @ 23:02\nOhhh… Ja nüüd pean ma veel kuidagi magama jääma… Kuidas ?!? – tahan ka juba maale 🙂\nMardi taluComment by Mardi talu published on 04.09.2012 @ 23:47\nUnistad oma maakodust ja tulebki hea kena uni!\nTiinaComment by Tiina published on 05.09.2012 @ 20:04\n… rõõm on minupoolne 🙂\nAimeComment by Aime published on 07.09.2012 @ 11:23\nPossu jaoks oleks vajalik püüdmise puur. Mul mees tegi maal ise, kuna kohalik varjupaik kuidagi ei suutnud laenata seda (mõistetav ka). Kätte saime kah ühe hulkuja. Puuri tegemise pühjuseks oli mingi eriti nahaalne isane kass, kes meile isegi majja tungis. Õnneks teda enam näha pole olnud, aga kätte me teda puuriga ei saanud.\nMardi taluComment by Mardi talu published on 21.09.2012 @ 03:12\nKui mu kass on valiku teinud, ei hakka ma teda puuriga püüdma ja….\nMeil siin küla peal puurid olemas, püütakse kasse ja muid loomi….\nHiired pole ka tuppa tulnud…\nNii et kiisu rahul oma eluga ja ma vist ka. 🙂\nivaComment by iva published on 31.01.2013 @ 11:57\nloen ja mõtlen tegelikult mitu päeva mõtlen…pudel pole süüdi ja sisu selle sees.öeldakse ju ,et võta pits ja pea aru.Aga aru pole vahel ka ilma viinapitsita tegelasel.Mul on kahju aga nad on õnnetud ja neile saab vaid kaasa tuda (kui vaid ise nende kõrval ei ole ise mõistust kaotanud) Ka viimane jätis kraavis ei ole ise oma valiku üle õnnelik.Seeon haigus,mis aga paistab teise nurga alt ja ta tundub inetu. Kas inetum kui muu närvihaige_ Kõigile tundub,et seda on võimalik vaos hoida,ravida aga tegelikult kurb statistika tõestab midagi muud ..See pole sinuga seotud vaid ma jagan maailma valu ja ahastust …..ja muretsen nende kõigi õnnetute ….pörast..Selles on küsimus.


Siiri Oden Digimeedia projektijuht\nSiiri Oden, Google AdWords’i kontohaldur toob välja 13 põhjust, miks AdWords’i reklaam tihtipeale kasu ei too.\nPaljud ettevõtted kasutavad Google AdWords Search'i (otsinguvõrgustikku) ja nagu ma varem kirjutanud olen, siis paljud neist saavad AdWordsist ka suurt kasu. Samas, leidub mitmeid ettevõtteid, kelle arvates on Google AdWords ebaefektiivne reklaamikanal. Miks siis kõik AdWords Search kampaaniad tulemuslikud ei ole? Vaatame üle enimlevinud põhjused.\nKampaanial puudub eesmärk\nEesmärgi püstitamine on nii iseenesestmõistetav tegevus, et võib vahel täiesti ununeda. Kas oled mõelnud, mida Sa AdWords’i reklaamiga saavutada soovid?\nEnne AdWords’i kampaania loomist mõtle läbi, mis eesmärgil Sa kampaania lood ja lähtu sellest märksõnade valikul ning reklaamide koostamisel.\nTulemusi ei mõõdeta\nIgasugu internetiturundusega seotud tegevuste puhul on oluline tulemusi mõõta ja analüüsida. Kui Sa seda ei tee, siis kuidas Sa tead, et AdWords ei ole efektiivne? Väga võimalik, et tegelikult on AdWordsi kampaania efektiivne, aga Sa lihtsalt ei tea seda. Seega peaks kindlasti oma kampaania eesmärgist lähtuvalt jälgima erinevaid parameetreid (näiteks: konversioonid, konversioonimäär, klikid, klikimäär, klikihind jne). Analüüs aitab mõista, kas kampaania on tulemuslik või mitte.\nAdWords Search on küll väga võimas reklaamikanal, kuid igal kanalil on omad piirid. Näiteks kui AdWords’i kaudu jõuab kodulehele 200 külastajat, siis ei ole realistlik oodata, et neist 100 sinuga ühendust võtab. Sama teooria kehtib veel paljude teiste näitajate kohta. See tähendab, et tõhusaimaks AdWords’i tulemuste hindamiseks on Google Analytics'is AdWords’i tulemuste võrdlemine kodulehe keskmiste tulemustega.\nKampaaniat ei optimeerita\nVäga harva läheb reklaamijatel nii hästi, et loodud kampaania toimib kohe ja jääb edaspidi iseseisvalt toimima. Tavaliselt on vaja kampaaniaga pidevalt töötada ja seda optimeerida – teha tulemuste põhjal muudatusi ning katsetada erinevaid võimalusi, et tulemusi parandada. Kampaania optimeerimine peaks olema järjepidev töö.\nPäris sageli juhtub nii, et reklaamijad kasutavad küll toote või teenusega seotud sõnu, kuid tegelikult need sõnad ei viita otseselt sellele tootele või teenusele. Teisisõnu, kasutatakse liiga üldiseid märksõnu. See ei pruugi vale taktika olla, kuid üldjuhul on sel juhul vaja pisut rohkem kogemust AdWords’i kontohalduses, samas ka siis ei pruugi kampaania maksimaalselt efektiivne olla.\nPigem võiks nii parema tulemuse saamiseks kui ka enese väiksema AdWords’i kogemuse puhul kasutada võimalikult täpseid toote või teenusega seotud märksõnu.\nPuuduvad märksõnade vastetüübid\nMärksõnade vastetüüpidest pole paljud tihti kuulnudki. AdWords Search’is on nelja tüüpi märksõna vasteid ja nende funktsiooniks on ära määrata, kui suure otsingufraasi variatsiooni korral reklaami näidatakse. Tundub lihtne lisafunktsioon, kuid tegelikult võib see oskamatu kasutamise korral olulist rahalist kahju tuua või hoopiski piirata kampaania potentsiaali, mistõttu on tegu üliolulise seadistusega.\nVaikimisi kasutab AdWords kõige rohkem märksõna variatsioone lubavat vastetüüpi, mis üldjuhul on reklaamija jaoks kõige kulukam ja ebaefektiivsem.\nPuuduvad negatiivsed sõnad\nSageli jäävad negatiivsed märksõnad tavaliste märksõnade kõrval täiesti tähelepanuta, kuid see võib olla suur viga. Negatiivseid sõnu kasutatakse selleks, et reklaamide näitamist teatud märksõnade puhul blokeerida. Kui otsingufraas sisaldab nii Sulle olulist märksõna või selle variatsiooni aga ka Sinu lisatud negatiivset märksõna, siis reklaami ei kuvata. Miks blokeerida reklaamide näitamist?\nEbatäpne asukoha sihtimine\nKui Su ettevõte pakub teenust vaid Harjumaal, siis kas tahad üldse Valgas oma teenust reklaamida? Tõenäoliselt mitte. Aga kas Sa Google AdWords’ile ka selle info edasi andsid? Tee seda kindlasti.\nSeega tasuks pidevalt klikihindadel silma peal hoida ning optimeerida seda nii, et see tooks maksimaalset kasu. Katsetada võiks erinevaid klikihindasid, et näha, milline on kampaania efektiivsus erinevatel reklaamipositsioonidel.\nKui kampaaniat luues ise klikihinnale tähelepanu ei pööra ja automaatset klikihinda ära ei muuda, siis kasutab AdWords automaatset klikihinnastrateegiat ja seda ilma maksimaalse klikihinna piiranguta. See tähendab, et klikihind ei ole Sinu poolt kontrollitav ja võib kergesti ebaotstarbekalt kõrgeks kujuneda. Mõistlikum oleks kasutada manuaalset klikihinnastrateegiat ja klikihindasid muuta vastavalt tulemustele.\nSeega ei peaks suuremasse eelarvesse suhtuma kui suuremasse kulusse, vaid kui suuremasse investeeringusse, kuna AdWords’i reklaam peaks alati tooma tulu, mitte kulu.\nNõrgad või eksitavad reklaamtekstid\nKuigi ülalkirjeldatud aspektid on väga oluline osa AdWords’ist, ei pruugi neist siiski väga palju abi olla, kui reklaamtekstid on mittemidagiütlevad või kehvemal juhul isegi eksitavad. Tasuks üle vaadata, kas reklaamtekstid ikka annavad soovitud infot kliendile edasi ning kutsuvad soovitud tegevusele.\nMõnikord võib ka nii juhtuda, et Google AdWords ei too soovitud tulemust. Kampaania võib olla ükskõik kui hea, aga kui kodulehekülg või pakutav toode on kehv, siis enamikul juhtudest jäävad AdWords’i tulemused samuti kehvaks.\nVaata üle, et Su koduleht oleks ajakohane, informatiivne, kasutajasõbralik, kiire, kaasaegne ja ka mobiilisõbralik.\nKui Sul on teadmised erinevate AdWords kampaaniate haldamise osas ning piisavalt aega, on Google AdWords Search kampaaniate haldamine üsna lihtne ja kasumlik tegevus. Peamine on pidevalt kampaaniate tulemusi jälgida, analüüsida ja nende põhjal õigeid muudatusi teha, sest konkurendid ei maga ja proovivad oma kampaaniatest parimaid tulemusi saada.\n15.01.2018 SEO vs Adwords – Puust ja Punaseks(III-osa): kumb jääb peale? SEO liiklus on usaldusväärne ja kvaliteetne, Google Adwords (Search + Display) annab aga paindlikkuse, mida iga ettevõte oma turundustegevustes vajab. 12.10.2016 Kas mu praegune AdWordsi partner teeb head tööd? Kuidas ära tunda, kas koostöö partneriga on olnud hea? Loe, mida oleks vaja teada ja tähele panna, tehes koostööd AdWordsi alal.\n02.08.2017 Kuidas me kasvatasime e-poe oste 30% - kohvishop.ee case study Kohvishop.ee tegevusalaks, nagu nimigi ütleb, on kvaliteetse kohvi ja kohvimasinate müük. Toodete müük käib läbi e-poe. Kliendi eesmärk oli lihtne ja arusaadav: läbi Google AdWordsi... 24.01.2017 Google AdWords trendid 2017 - Mida pead teadma Elmo Jõeleht, E-kanalite müügijuht Digiturundajad juba teavad, et 2017 aasta toob AdWords’i nii mõndagi uut võrreldes eelmise aastaga — lisaks uutele digividinatele loomulikult suurema...\n10.04.2018 Iga kampaaniasse investeeritud euro tõi tagasi 15€- #EV100, Sokisahtel Kingitud hobuse suhu pole Eestis kombeks vaadata, aga piilume siiski selle taha, mida see juubelitähistusega märgis Eesti ettevõtetele tähendab. Meie kliendiks oli Sokisahtel, kes... 04.05.2015 Veebilehe mobiilisõbralikkus hakkab mõjutama Google AdWordsi reklaami hinda Hiljuti hakkas Google oma otsingumootori orgaanilises otsingus kasutama mobiilsetele seadmetele kohandatud malliga veebilehtede puhul silti "mobiilisõbralik" ja teatas ametlikult, et...\n21.10.2016 Internetiturundus: Sissejuhatus Elmo Jõeleht, E-kanalite müügijuht Kuna olen igapäevaselt nii internetiturunduse tarbija ja ka pakkuja rollis, siis räägiksin sellest natuke lähemalt. Esimeses osas on jutuks internetireklaamid... 21.09.2016 Muudatused Google Keyword Planner'is - mis muutus? Martin Kesküll, Kontohaldur Mis muutus Google Keyword planneris ning kuidas reklaamijad, kellel kampaaniamaht pole piisav, saavad endiselt ülevaate?\n20.04.2015 Soovitused reklaamimisel Google AdWords keskkonnas. Eesti turul on AdWords reklaamkeskkonna kasutajaid ja pakkujaid palju ning hind mida pealtnäha sarnase teenuse eest investeeritakse on samuti väga erinev. Google Premium VKE Partneri... 29.02.2016 Reklaamide hulk Google otsingulehel on vähenenud FCR Media Google kontohaldurid juhivad tähelepanu, et selle aasta algul on Google otsingumootoris reklaamide paigutust muudetud ja ära on kaotatud otsingutulemuste kõrval olnud parempoolne...\n10.06.2016 Google AdWords'i uued geograafilised sihtimisvalikud Alates 09.06.2016 on Google AdWords reklaamkanali kasutajatel võimalik sihtida Eestis täiendavaid asukohti: Keila, Valga, Paide, Põlva, Paldiski, Haapsalu, Võru, Tõrva, Loksa, Lihula,... 29.03.2017 Ülivajalik Remarketing ehk taasturundus – Kellele ja miks? Martin Kesküll, kontohaldur: Remarketing (ka retargeting) ehk eestikeeles taasturundus on see, kui näitame oma reklaame neile inimestele, kes on me kodulehte või mobiiliäppi juba külastanud,...\n22.05.2018 GoTravel – edu läbi mitmetasandilise, hooajalisust silmas pidava Google’i otsingukampaania Ei ole mingi saladus, et Eesti inimestel on nii vaba aega kui majanduslikke võimalusi rohkem kui kunagi varem. Samas on väga palju võimalusi ka raha kulutamiseks – sellele ei konkureeri... 21.12.2017 SEO vs. Adwords – Puust ja punaseks (II-osa) Google AdWords tööriistad jagunevad suures osas kaheks: Google Search ja Google Display Network. Kindlasti peaksid mõlemad olema oluline osa Sinu digikampaaniast. Loe lähemalt millal...


FOTOD: Lugeja kiidab koduvalda operatiivse lumekoristuse eest - Rahva hääl\nFOTOD: Lugeja kiidab koduvalda operatiivse lumekoristuse eest\nLumesahad 25. jaanuaril Tori alevikus lund lükkamas\nNii nagu mujal Eestis, on ka Tori kandis viimasel ajal kõvasti lund sadanud, aga lumesahad on pidevalt operatiivselt lund lükkamas. Eile lükati lund näiteks kaupluse esiselt platsilt ning ka talude juurde viivad teed on kenasti lumest puhtaks lükatud. Kiitust väärivad nii töömehed kui ka kohalik omavalitsus!\nLugeja: mis te arvate, milline lõik teel Valgamaalt pealinna oli eile kõige hullemas seisus?\nLugeja: Tartus tuli lumi teehooldajate jaoks ootamatult\nFOTOD: Jõulude eel vulisevad ojad nagu kevadise suurvee ajal\nLugeja: asfalti ei lõhu mitte naastrehvid, vaid linna komme kasutada graniitliiva asemel soola\nLugeja: Eestis ei vastuta tee omanik mitte millegi eest, kuigi paljud liiklussurmad on...\nLugeja: me elame põhjamaal, ärge kiruge teehooldust, vaid ostke korralikud naastrehvid ja...\nMaksa oma maa eest või istu lumevangis!


NULA inkubaatori eriline aasta — Heateo Sihtasutus\nNULA inkubaatori eriline aasta\n22. detsember 2020, Kärt Kaasik\nTänavune NULA hooaeg oli eriline, sest suur osa programmist tuli ümber organiseerida kontaktivabadeks kohtumisteks. Algatuste valimisprotsess ning esimesed koolitused toimusid kõik veebipõhisena. Programm oli sellest hoolimata sama sisukas kui eelnevatelgi aastatel ning algatustel oli võimalik NULA-st oma idee arendamiseks maksimum võtta.\nNULA 2020 algatused\nSellel aastal esitati NULA inkubaatorisse 80 ideed, mis puudutasid erinevaid valdkondi - kooliõpilaste vaimne tervis, väikelaste kõneareng, pereelu ühildamine, hooldekoduelanike üksildustunne, toiduraiskamine jne. Ideed läbisid hindamisprotsessi ning nende hulgast valiti välja kümme meeskonda. Kuna algatused tegid kohe suuri edusamme, siis said kõik kümme algatust võimaluse programmi täies mahus läbida ja arendada ideedest toimivad lahendused. Inkubaatoris osalesid sellel hooajal Citizen OS kaasamisteenus, Liikumispäevik, Helge Kool, Logopuu, E-lapsehoidja, Fondi, Helirännak, Xero, Parents Co-Working, CommuniCare. Kuue kuu jooksul toimus seitse koolituspäeva, mille käigus omandati tarkusi lean-lähenemisest, teenusedisainist, rahastusmudelitest, mõju hindamisest ja kommunikatsioonist. Koolituspäevade kõrval oli väga olulisel kohal personaalne mentorlus, mida pakkusid oma ala tipud nii era- kui avalikust sektorist.\nHooaja võttis ilusti kokku Liis E-lapsehoidja meeskonnast kes ütles, “NULA programm oli nii praktiline ja mitmekülgne, et andis igale sotsiaalse ettevõtlusega alustajale kõik vajalikud baasteadmised. Eriti väärtuslik oli, et meie kõikide väljakutsete tarvis oli NULA-l oma suurest võrgustikust kohe ka ekspertnõu võtta. Tänu NULA-le õppisime disainima videokõned e-lapsehoidjatega selliselt, et need sobiks 99% 3-7-aastastest lastest ja vähendaksid argistressi peredes, kus vanem peab väikelaste kõrvalt näiteks kodukontoris töötama.”\nLisaks on selgunud kolm algatust, keda SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital toetab 25 000 € suuruste starditoetustega. Palju õnne, Helge Kool, Logopuu ja E-lapsehoidja!\nSuure töö on selle aasta jooksul ära teinud aga ka kõik teised inkubaatoris osalenud algatused. Meil on väga hea meel, et saime nende kõigiga koostööd teha. Soovime neile jaksu ja indu edasi tegutsemisel ja loodame, et inkubaator andis vajaliku tõuke, et ideega edasi tegeleda.\nSuur tänu suurepärastele toetajatele, koostööpartneritele, koolitajatele ja mentoritele! Personaliarengufirma Fontes PMP aitas meeskondi enda tugevuste ja arenguvajaduste selgitamisel. Algatuste mentorid: Pipedrive-i meeskond - Jaana Metsamaa, Aivar Ots, Evelin Rootsi, Seda Sahradyan, Toomas Kordemets, Veriff’ist Raul Liive ja Kalev Rundu, Outfunnel’ist Andrus Purde ja Playtech’ist Tarvet Imala. Meie superkoolitajad - Laur Läänemets, Madli Kivisik, Brett Astrid Võmma, Jaan Aps, Kaspar Jõgeva, Kaarel Oja ja Kalev Kaarna! Juriidilise nõu pakkujad Advokaadibüroost Ellex Raidla. Kaasamõtlejad, hindajad ja partnerid: Martin Laidla, Age Toomla, Sigrid Solnik, Siim Vahtrus, Ain Peil, Maris Jõgeva, Maarjo Mändmaa, Marten Lauri, Martin Villig ja Kristel Rillo. Kampaania partnerid ja meeskond: Taavet Hinrikus, Eia Uus, Helena Lotman, Katriin Jüriska, Alo Raun, Eesti Päevaleht, DELFI.ee, Ronja Soopan, Jaakko Matsalu, Henno Luts, Liisa Luts, Katrin Arvisto ja Laura Ojala. Ja suur-suur tänu Kodanikuühiskonna Sihtkapitalile – Mariliis, Agu ja Anneli - väga hea koostöö eest!\nAga häid uudiseid on veel - suur rõõm on teatada, et Heategu valiti Kodanikuühiskonna Sihtkapitali NULA inkubaatori konkursil järgmiseks kolmeks aastaks NULA inkubaatori läbiviijaks! Tegutseme seega juba järgmise hooaja vaimus ning uus hooaeg stardib mõne kuu pärast!


Garmin tutvustas uut Fenix 7 ja Epix nutikellasid, hind on neil päris korralik - Digigeenius\nGarmini 42 mm suurusega fēnix 7S.Foto: Garmin\nGarmin avalikustas täna uued nutikellad: värske Fenix 7 seeria ning teise generatsiooni epix. Mõlemate abil saab jälgida tervise- ja heaolunäitajaid nagu pulss, hingamine, stressitase, unenäidikud ning keha energiatase.\nSarnaselt Garmini eelmistele Fenix kelladele, on ka 7 seeria saadaval kolmes suuruses: 42, 47 ja 51 mm. Kuid erinevalt varasemast, on nüüd võimalik saada kõiki kolme suurust päikesepatareiga. Kellal on endiselt viis füüsilist nuppu, kuid nüüd lisandus ka puuteekraan.\nVõimalik on osta ka Sapphire Solar versioon, mis on eriti vastupidava safiirist ekraaniga ja titaanist korpusega. Võrreldes eelmise Fenix 6X Proga, on neil kelladel 54% suurem päikesepatarei, tänu millele peaks aku kestma kauem.\nFenix 7 seeria toetab kõiki suuremaid satelliidisüsteeme ning kasutab ka L5 sagedusvahemikku, et parandada täpsust halva GPSi leviga aladel. 7X versioonil on ka sisseehitatud valge ja punane taskulamp.\nEpix seeriat tutvustas Garmin esimest korda seitse aastat tagasi ning uuenduse tulemusel on valminud põhimõtteliselt 47mm Fenix 7, millel on alati töötav OLED ekraan. Kaks põhilist erinevust on, et Epixil ei ole taskulampi ega päikesepatareid.\nMõlemal seerial on tavapärased funktsioonid nagu Garmin Pay nutimaksed, ligipääs muusikaloendile ning WiFi.\nFenix 7 mudelid algavad 700 eurost ja epix seeria 900 eurost.\nMärksõnad: garmin, garmin epix, garmin fenix, nutikell\nJooksjale mõeldud nutikell, mis peab vastu iga ilmaga


Veinilegend: Château Cheval Blanc 1947- Winestealssd.com - Viinamarjade Sordid\nPõhiline Viinamarjade Sordid Veinilegend: Château Cheval Blanc 1947...\nVeinilegend: Château Cheval Blanc 1947...\nMis teeb sellest veinilegendi?\nVeinilegend: Château Cheval Blanc 1947, St-Emilion, Bordeaux, Prantsusmaa\nToodetud pudelite arv 110 000\nSegu koostis 50% Cabernet Franc, 50% Merlot\nSaagikus (hl / ha) 37.4\nVäljalaskehind 15-50 ‘vana’ franki\nOksjoni hind täna 3500–7300 naela (allikas: Liv-ex)\nKogenud degusteerijad väidavad sageli, et see pole mitte ainult 20. sajandi parim Cheval Blanc, vaid ka selle sajandi üks paremaid klarette. Ometi on see vein, mis ei vasta peene Bordeaux ’mudelile: see on rikas ja Porty, kõrge alkoholi ja lenduva happesusega. See kaal ja küllus võis olla Cheval Blancile ebatüüpiline, kuid vähesed degusteerijad on suutnud selle lopsaka tekstuuri ja meeleolukate maitsete vastu panna. Ometi oli selle edu teatud mõttes friik, sest ükski kaasaegne veinivalmistaja ei kavatsenud elada nii ohtlikult, et toota selles stiilis veini. Nagu märkis prantsuse veinikirjanik Michel Dovaz: ‘1947 Cheval Blanc trotsib tänapäevase veinivalmistuse seadusi.’\nPraegused Cheval Blanci viinamarjaistandused moodustasid kunagi osa Figeacist, kuid kaks olulist pakki müüdi 1830. aastatel Ducasse perekonnale. Ducasse tütar abiellus 1852. aastal Jean Laussac Fourcaudiga ning perekond (nende nimi arenes aastakümnete jooksul Fourcaud-Laussaciks) omas ja juhtis Cheval Blancit kuni selle müügini 1998. aastal (vt allpool). Veine austati alati, kuid hinnad hakkasid olema võrreldavad Médoci esimese kasvuga alles 1960. aastatel.\n1947. aastal oli Cheval Blanc Fourcaud-Laussaci perekonna käes, kellele see vara kuulus juba 19. sajandi algusest. Nende omand jätkub kuni 1998. aastani, mil selle omandasid luksuskaupade kontserni LVMH tegevjuht Bernard Arnault ja Belgia suurärimees parun Albert Frère. 1947. aastal oli juhataja Jacques Fourcaud-Laussac.\nSuvi oli erakordselt kuum, aprilli algusest oktoobrini oli laitmatu ilm. Saak koristati Cheval Blancis 15. septembril, kui temperatuur oli endiselt üle 35 ° C, ja see oleks üsna kiiresti lõpule jõudnud. Need kohutavad tingimused tähendasid, et Bordeaux ’veinid, eriti paremal kaldal, saavutasid ebatüüpiliselt kõrge loodusliku suhkrutaseme, mille tulemuseks olid rikkalikud veinid, millel mõnel juhul puudus stabiilsus. Saak oli helde.\nAinult 37 hektari viinapuudega kinnistu jaoks on mullad mitmekesised ja võib-olla tüüpilisemad Pomerolile, mis piirneb Cheval Blanciga, kui St-Emilionile. Mullatüüpe on kolm: kruus savi kohal (40%), sügav kruus (40%) ja liiv savi kohal (20%). Savimullad annavad tavaliselt kõige rohkem suhkruid, kuid selle tulemuseks võib olla madala happesusega vein. Istutatud viinapuud on 58% Cabernet Franc, 42% Merlot.\nKuigi kuum ilm oli viinamarjadest andnud väga suhkrurikkaid viinamarju, oli see 1947. aastal segatud õnnistus, kuna enamikul kasteedel oli raskusi käärimise kontrollimisega. Ajastul enne mehhaniseeritud temperatuuri reguleerimist on ainus meetod - ?? harjutati nii Figeacis kui ka Cheval Blancis - pidi virret jahutama, lisades vaadidesse jääd. Kahtlemata hoidis see ära käärimise sulamise, kuid isegi jää lisamisega oli lõplikus veinis (ajastul, kus norm oli 11,5% või 12%) väga kõrge alkoholisisaldus. Pealegi ei käärinud vein täielikku kuivust, jättes vähese jääksuhkru, mis annab portreteeritava mulje, millele paljud maitsjad on tähelepanu pööranud. Kuni 1952. aastani müüsid ostjad suure osa veinist vaadis ja villisid pudelisse, nii et pudeli variatsioonid võisid olla väga erinevad.\nMichael Broadbent on arvamusel Vintage vein et 1947. aasta ‘on üks kõigi aegade suurimaid veine’. Maitses kuuekümnendate keskel, leidis ta, et see ‘lõi Lafite’i ja Margaux’ kohtusse.\n1980. aastateks oli vein tema sõnul tipphetkel, vapustava kontsentratsiooniga ’?? veel puudus võlu. Aastaks 2000 märkis ta: ‘veel laitmatu - julgen seda öelda - põnev?\nDavid Peppercorn MW 1986. aastal kommenteeris ka veini ‘Port-like’ ?? tegelane, tunnistades, et see oli ‘peaaegu friik’ ??.\nCheval Blanci praegune direktor Pierre Lurton möönab siiski, et 1947. aasta on „looduse õnnetus” ??\nRegistreeruge iga kuu eksklusiivsete peenete veinide ülevaadete ja degusteerimiste jaoks\nVeinilegend: Dom Pérignon 1975\nVeinilegend: Domaine Rousseau 1993\nVeinilegend: Meerlust, Rubicon 1995\nBartoni perekond ostab uue Bordeaux kinnisvara...\nRamsay jant tõmbab Cliffi suitsu...\nAnson: Mis maksab Bordeaux château ostmine...\nScandi elamine: suurepärased restoranid Taanis, Rootsis, Norras ja Soomes...\nparim Itaalia vein alla 20\nvalge pipar vs must pipar\nveini juua praadiga\nkui kaua suudate hoida avatud punase veini pudelit?\nkui palju pigiäss maksab\nmilline vein kalaga


13. 01. 2020. 00:18\n12. 01. 2020. 17:14\nKuna ka endal on üks väge kerge ja hea veerevusega peaaegu, et mõne aasta tagune tipratas 2x10 süsteemiga üle jäänud siis plaanin sellest teha kiire trenni või miks mitte ka mõne kruusasema võistluse jaoks “relva”. Ette olen plaaninud 38T hammaka aga mis kassetti soovitaksite panna? Vändad on 11s om...\n14. 06. 2019. 20:09\nMa ei tea kas asi on minus aga mulle tundub, et see sari on oma aja ära elanud ja nii alla käinud kui vähegi vōimalik... Sõidan selle aasta veel kaasa aga kui mingit muutust ei näe siis jätkan järgmisel aastal Boschiga ja kõrvale võtan maanteerallid ja Läti võistlused nagu juba paljud sellel aastal ...\n03. 03. 2019. 18:30\nKuna hooaeg pole kaugel siis küsiksin siit hüva nõu selja tugevamaks treenimiseks. Varasemalt olen tundun, et tihti peale on minu puhul just selg see mis ei lase singleid 100% nautida ja mingi aja peale annab järele/ väsib ära. Oskab keegi soovitada tõhusaid harjutusi seljale mida saab kodus teha, i...\n27. 11. 2018. 23:16\nLoodan, et keegi mind selle teema siia tegemise eest risti ei löö. Vaatasin, et kaudselt analoogseid teemasid siin on juba varasemalt olemas aga samas ka ei olnud ning ei hakanud igaks juhuks ühegi alla risustama enda küsimusega. Kuna aknast välja vaadates ja kalendrit piiludes on näha, et kätte on ...\n03. 10. 2017. 09:24\n13. 08. 2016. 19:33\n23. 07. 2016. 21:19\nMinu selle aasta lemmikuim maratoni rada. (y) :) Küsimus- kas mitte ei olnud stardipauk liiga vara ca 2 minutit enne kella 12? Plaanisin täna korralikult sooja teha ja minna võimalikult hilja enda stardikoridori lõppu. Läksin täpselt 5 minutit enne kella 12 stardikoridori juurde, kuid enne seda nägi...\n22. 07. 2016. 13:53\nKuidas autasustamine toimub? Kas need kes litsentsi ei oma aga tulevad omas klassis esi kolmikusse, jäävad tühjade kätega?\n16. 06. 2016. 23:08\n16. 06. 2016. 22:45\nKumm laseb õhu kohe välja\nMure selline, et kui hakkan kummi õhku laskma, siis tuleb see ka automaatselt välja, ilma, et mingitki rõhku sisse jääks. Õhk tuleb välja ventiili juurest, kuid ei saa aru- miks??\n24. 05. 2016. 23:10\n10. 05. 2016. 17:15\nTeema: Ketaspidurile mõeldud jooks v-piduriga\nKetaspidurile mõeldud jooks v-piduriga\nKüsimus- Kas võib panna ketaspidurile mõeldud jooksud v-piduriga rattale? Või rikub piduri klots põia ära?\n27. 08. 2015. 11:24\nTeema: Kaotatud Valgehobusemäel selga käiv joogikott\nRe: Kaotatud Valgehobusemäel selga käiv joogikott\n23. 08. 2015. 19:46\nKaotatud Valgehobusemäel selga käiv joogikott\nJätsin Valgehobusemäel joogikotti raja äärde maha, kuna rihm läks katki ja edasi polnud sellega võimalik sõita. Maha panin ta esimese vahefiniši masina kõrvale.\nOleksin väga tänulik, kui saaksin selle tagasi\n56 57 28 26


Kas kristlane võib olla gei? - Eesti Päevaleht\nKas kristlane võib olla gei?\nOn neid, kelle arvates on homoseksuaalsus patt. Kuid mis on patt? Patt on kõik see, mis lahutab meid Jumalast ja mille puhul me kahjustame tõsiselt iseend või kaasinimest. Kui me räägime kahe täiskasvanud inimese soovist teineteist armastada, siis enda ja kaasinimese kahjustamine on pigem selle armastuse ära keelamine, mis võib viia tõsiste vaimsete ja füüsiliste probleemideni. Homoseksuaalsus ei ole valikuvabaduse ja patu, vaid meie olemuse ning tunnete küsimus, mille juures tuleb inimesel õppida iseend kui Jumala loodut armastama.\nLevinud vastuargument samasooliste suhetele ja abieludele on ka see, et need „ei kanna elu edasi”. Kuid samamoodi ei kanna elu edasi abielupaarid, kes pole enam viljakas eas – kuid seetõttu ei tule ju kellelgi pähe takistada eakate inimeste kooselu. Ja veelgi kaugemale minnes võiks küsida – kas viljakusprobleemidega noored tohivad olla abielus?\nEesti lähinaabritest on jõudnud homoseksuaalsuse täieliku aktsepteerimiseni Rootsi kirik. Mullu sai sealne kirik õiguse laulatada homoseksuaalseid paare ja ametisse pühitseti ka esimene avalikult homoseksuaalne naispiiskop, Eva Brunne.\nKirikumees homovaimulikest: endine alkohoolik võib samuti baaris töötada (4) 15.10.2010\nEesti kirik on aga Põhjamaadest väga kaugel. Üldjoontes ongi Põhjamaade, Kesk- ja Lääne-Euroopa protestantlikud kirikud sallivamad, Ida-Euroopa kirikud konservatiivsemad. Kui lugeda värsket Saar Polli religiooniuuringut „Usust meie elus”, siis suhtumine homoseksuaalsusse ei ole eestlaste jaoks usu küsimus. Tervikuna näitab see uurimus, et inimesed ei taha lubada tundmatuid nähtusi, tolereerivad aga moraali piiril kõikuvaid levinud nähtusi nagu abielurikkumine. Konverentsil „Erinevus rikastab” esinenud Läti teoloog Juris Calitis tõdes, et palju sagedamini kui usulistel põhjustel otsustavad kirikujuhid homoseksuaalsust mitte aktsepteerida poliitilistel põhjustel – soovist ja vajadusest olla vastuvõetavad konservatiivsele kogukonnale, traditsiooni jõu tõttu, institutsioonide inertsi ja poliitiliste pingete tõttu.\nÜheks kinnituseks Eesti kiriku konservatiivsusest on reaktsioon, mis järgnes Eesti geikristlaste kogu asutamisele. Luterliku kiriku juhid tõlgendasid seda rünnakuna kiriku ja selle õpetuse vastu.\nKas geikristlaste kogu on tõesti kättemaks kirikule, vandenõu kiriku nõrgestamiseks või on selle taga lihtsalt tähelepanuvajadus? Ei seda ega teist. Geikristlaste kogu on homoseksuaalseid kristlasi liitev kiriklikult ja poliitiliselt sõltumatu mittetulunduslik ühendus. Meie eesmärk on seksuaalvähemustele võrdse kohtlemise taotlemine ja võrdsete võimaluste tagamine ühiskonnas ning usulistes ühendustes. Tahame toetada usulist ja isiksuslikku kasvamist ning vaimset ja kehalist tervenemist.\nNeed taotlused ei vastandu kuidagi kiriku rollile ühiskonnas. Me tahame olla toeks geikristlastele, kes samuti armastavad Jumalat ja vajavad Tema armu – mitte piirata seda väljavalitutele.\nÜhiskonnas on levinud arvamus, et kristlased on seksuaalvähemuste õiguste kõige ägedamad vastased. See ei ole tõsi. Nii võib öelda küll praeguse kiriku juhtkonna kohta, kuid see ei kehti kõigi inimeste kohta kirikus. Kiriku juhtkond ei ole veel kiriku arvamus, sest kirikuliikmete, ammugi mitte seksuaalvähemustesse kuuluvate kristlaste ega antud ala ekspertidega ei ole nõu peetud. Kirikujuhtidelt aga otsivad toetust poliitilised jõud ja siin võib mõne inimese või rühma meelsus mõjutada kogu rahva elu. Selle tagajärgi tundsime hiljuti, kui peatati partnerlusseaduse käsitlemine. See oli meile tõsine hoiatus ja üleskutse avalikult oma arvamust välja öelda.\nPiiblit tuleb tõlgendada\nJah, Piiblis leidub kohti, mis keelavad homoseksuaalsed suhted. Kuid tänapäeva luterlik teoloogia aktsepteerib ajaloolist lähenemisviisi Piiblile: pühakirjas on Jumala ilmutuse kõrval ka inimlik aspekt, mis ei hõlma üksnes Piibli sõnastust, vaid ka omaaegse ühiskonna taustal mõistetavaid käitumisnorme ja muistset maailmapilti, mis muu hulgas tähendas ka orjapidamise aktsepteerimist ja naise allutatust mehele. Kuid sellest ei tulene, et tänapäeva kristlane peaks pidama orjapidamist ja patriarhaalset peremudelit jumalikeks normideks.\nTänapäeva Euroopa luterliku teoloogia peavoolu kannab arusaam, et Jumala ilmutus Piiblis on meile vahendatud muistse maailmapildi kaudu. Piibli tekst ei esita ainult Jumala sõna, vaid ka muistset elu- ja maailmatunnetust. Usuteadlaste ülesanne on välja uurida, mida ilmutus tähendas tollastes oludes, ja rakendada seda, muutmata selle tähendust, oma kaasaegsete olustikus. Iga põlvkond peab tõlkima uuesti Piibli endale arusaadavasse keelde. Uuesti tõlkides me ei muuda Piiblit, vaid teeme selle mõistetavaks, seega ka tähendusrikkaks, tänapäeva inimestele. Nii nagu tõlkimisel ei muutu Piibel, vaid selle keel, nii ei muutu ka ilmutus, vaid selle kontekst.\nEesti Evangeelse Luterliku Kiriku konsistoorium tagandas autori vaimuliku ametist pärast seda, kui ta oli asutanud geikristlaste kogu.\nToivo Tänavsuu: Aga kui minu tütar armub sõbrannasse? 11.10