Rahvuslane: Kriitilisemaid kommentaare riigikaitse arengukavale 2013-2022\nKriitilisemaid kommentaare riigikaitse arengukavale 2013-2022\nKaitseplaneerimise juhtprintsiibiks on: „minimaalselt kahetsust.“\nJaanuaris 2013 kinnitas valitsus uue riigikaitse arengukava ja selle avalik, 7 leheküljeline kirjeldus, annab ettekujutuse plaanitud arendustest pea järgnevaks kümnendiks. Palju täielikust kavast on muidugi selles avalikus dokumendis ütlemata, kuid järeldusi suundadest on võimalik siiski teha. Tervikuna on dokument pisut kerge ja võimalik, et isegi eksitav, keskendudes peamiselt ja otsest sõjaliste võimete arendamise aspektile.\nÜtlen juba ette, et järgnev analüüs on kriitiline, kuid loodetavasti piisavalt argumenteeritud ja konstruktiivne. Võimalik samuti, et ma eksin teatud järelduste tegemisel, kuid sel juhul tuleb see pigem ebaselgest sõnastusest dokumendis, mis on andnud isiklikult mulle alust nii eeldada. Mingil juhul ei tohi arvata, et alljärgnev kriitika on kellegi halvustamine või mingigi poliitilise kontekstiga. Ei ole. Kogu analüüsi mõte on tõstatada täiendavaid mõtteid ja küsimusi kaitseplaneerijatele: kas mõni nurk ei ole jäänud katmata, mõni oht märkamata, lahendus korralikult läbi mõtlemata jne. Riigikaitse ja kaitseplaneerimine, mille materiaalne väljendus on just arengukavas, ei ole ning ei saagi olla staatiline. Maailm ja ohud selles ei püsi kunagi paigal või muutumatuna. Samavõrd paindlik ja kindlasti ennetav peab olema arengukava.\nEelnevast ka kaks olulist põhimõtet kaasmõtteks alljärgnevale: kaitseplaneerimine ei saa mitte kunagi valmis, sest see on pidev protsess muutuvates oludes ja teiseks, eelnevast tingituna, riigikaitset ei saa kunagi plaanida ideaalseks, seega „piisavalt hea“ on hea küll. Siiski, ei vabasta just viimane seisukoht mõtlemisest ja mingil juhul ei saa kaitseplaneerija panna jalgu lauale kui järjekordne arengukava on kaante vahel. Nagu öeldud, on tegu protsessi, mitte valmis produktiga, seega tuleb arengukava pidada pigem vahekokkuvõtteks ja suuna korrigeerijaks selles ilma lõputa töös.\nJumal on suurema pataljoni poolt, kui just väiksemal pataljonil pole paremat ideed.\nArengukava eesõna tõdeb, et „Eesti sõjaline kaitse põhineb esmasel iseseisval kaitsevõimel ja NATO kollektiivkaitsel,” mis on pisut eksitav. Iseseisev kaitsevõime ei saa kunagi olla vaid esmane, vaid peab kestma ka sealt edasi. Praegune sõnastus jätab mulje, et NATO kollektiivkaitse abi on kindel ja vältimatu. Lootma sellesse võib, kuid lootus ei ole meetod, seega tuleks laiendada iseseisva kaitse ulatust kaugemale kui esmane. Kõigis plaanides tuleb igal juhul arvestada võimalusega, et teised NATO või muud sõbralikud väed ei saa appi tulla, mis iganes põhjustel. Võib-olla saavad nad meile anda ainult logistilist abi, võib-olla vaid moraalselt toetust. Artikkel 5 saab täidetud, kuid lahingbrigaade ei pruugi kunagi saabuda. Euroopas lihtsalt ei ole kohe peagi sellist väge enam ja kui toimuks äkkrünnak ühele naaberriikidest, siis esimene prioriteet on kõigil oma kaitsevõime tagamine, mitte naabrile appi minek.\nNATO on liikmesriikide kogum ja sümbol. NATO’l endal ei ole ühtegi väge, ühtegi lennukit ega tanki – need on liikmesriikide omad. Seega ei saa NATO iseenesest mitte kuidagi tulla füüsiliselt appi kellelegi, vaid seda saavad teha teiste liikmesriikide väed, kelle poliitikutel on paraku alati esmakohustused oma rahva ja riigi ees. Need ei pruugi reaalpoliitilistel ja materiaalsetel põhjustel mahutada võimet ning tahet saata oma väed appi kellelegi teisele. Plaanid võivad staapides kirjutatud olla, kuid paraku ei pea paberil plaan füüsilist võitlust lahinguväljal.\nHiljutised Rootsi ja Soome murelikud arutelud nõrga kaitsevõime üle (PM 14.02. ja PM 11.03) on üsnagi tõsised ohumärgid. Need riigid ei kuulu küll NATOsse, kuid on meie lähimad naabrid. Kuigi hiljuti pole ei Norra või teised Euroopa NATO riigid murelikke avaldusi teinud, siis pole mingi saladus, et sarnane hapukurgihooaeg on ka neil. Kaitsevõime on paratamatult löögi all kui majandusel ei lähe hästi. Meie suurim lootus USA on samuti oluliselt kärpimas oma kaitsekulusid, seega ei ole kiiret ja võimsat abipakki loota ka sealt. NATO on praegu ja nn ettenähtavas tulevikus tõenäoliselt nõrgem ehk appitulemisvõimetum kui kunagi varem. Surm ka ei pidavat võtma sealt, kust võtta pole, ütles vanarahvas. Ehk siis nn NATO vägesid ei saa samuti tulla sealt, kus neid lihtsalt piisavalt üleliia pole.\nSelles mõttes peab iseseisev kaitsevõime olema kestev, nii esmane kui jätkuv ja alistumatu, ehk siis hõlmama kõiki võimalikke stsenaariume, sealhulgas ka olukorda, kus kogu riigi territoorium on vastase kontrolli all. Me ei plaani ju käsi üles tõsta kui Pika Hermanni masti võõrlipp peaks tõmmatama, võitlus peab jätkuma. Kui vaja siis muude meetodite ja vahenditega kui klassikaline ehk konventsionaalne sõjapidamine. Kahjuks ei anna uus arengukava selliste võimaluste kohta just palju suuniseid.\nTeine väide eessõnas, et kaitsevõime korral „on meil kasu vaid neist üksustest, mis omavad väljaõpetatud isikkoosseisu ning ette nähtud varustust ja relvastust” on samuti iseennast piirav. Ehk siis meil ei ole mingit kasu neist üksustest, mis ei ole väljaõpetatud, varustatud ja relvastatud või on seda sel hetkel poolikult? Julgeksin vastu väita, sest sõjapidamine ei ole ammu enam lineaarne, kiire ega ka mitte vaid ühes valdkonnas toimuv tegevus. Riigikaitsestrateegia juhendab oma punktis 18, et „kui Eesti kaotab ajutiselt kontrolli osa riigi territooriumi üle, osutavad Eesti kodanikud sellel alal vastasele vastupanu” ja punktis 39: “sõjalise kaitse planeerimisel käsitletakse ka tegevust vastase poolt hõivatud aladel, sealhulgas sissitegevust ja vastupanuliikumist.”\nEelnenud juhised on otsesed käsud alamdokumentidele, nagu arengukava, nende võimalustega arvestada. Uues arengukavas ei tule see kahjuks selgelt esile. Pigem ei tule see üldse esile, sest kodanikkonna laiemale vastupanule, nagu ka tsiviilkaitsele, ei ole kahjuks arengukavas mingit tähelepanu pööratud. Isegi kui need valdkonnad on puudutatud dokumendi salajases versioonis, siis ei ole neist kasu, kuna laiem kodanikkond ei saagi kunagi teada, mida neilt sõja korral oodatakse või kellelt nad saaks varjupaika küsida. Kui need valdkonnad on näiteks siseministeeriumi valdkonda jäetud, siis tuleks see ka välja tuua ja siduda igati sõjapidamise ja tsiviilelanikkonna kaitsega sõja korral. Inimesed peavad teadma, just nemad on peamine väärtus mida me kaitseme, mitte tükike kivist maad.\nEelneva kriitika mõte on selles, et ka sõja ajal on vaja ulatuslikku tsiviilelanikkonna toetust, on vaja täiendada allüksuste isikkoosseisu, sest nii kurb see ka pole, võitlejaid saab sõjas surma. Paratamatult tuleb sõjaajal tegeleda jätkuvalt värbamise, väljaõppe ja uute allüksuste moodustamise ning varustamisega. Paljuski suuremas mahus ja intensiivsemaltki kui rahu ajal. Milline on plaan selle jaoks? Kas keegi tõesti julgeb väita, et me ei saa võtta vabatahtlikkuse korras vastu praeguseks reservist väljaarvatud näiteks nõukogude vägedes teeninud või senini nn kõlbmatuid mehi ja naisi lahingüksustesse olukorras, kus senine vägi hakkav piltlikult verest tühjaks jooksma? Kas meil on voli sellised vabatahtlikud potentsiaalsed võitlejad mitte vastu võtta kui kõrgeima eesmärgi saavutamiseks on inimjõudu appi vaja? Ma väidan, et ei ole, vaid meil just on kohustus nad vastu võtta, kiirelt treenida ja võitlusesse saata, sest riigikaitse kõrgeim eesmärk on riigi edukas kaitsmine vastase eest kõigi vahenditega, sealhulgas ka nende inimestega, keda ei ole sõja alguseks välja õpetatud, varustatud ega relvastatud.\nTervitatav on näha, et arengukava näeb ette reaalsete ning vajadusel kiirelt reageerivate üksuste loomise. Kiirus adekvaatselt tegutseda tähendab tänapäeva sõjas kõike. Selles on edu võti kui vaadelda viimaste aastakümnete kogemusi ja ka varasemaid sõdu. Edukam on see, kes suudab olla oma vastase otsustus- ja tegutsemisprotsessist eespool, hoida tempot ning initsiatiivi, sundida teist poolt oma tegevustele reageerima. Kiire ja terav vägi. Siiski ei selgu arengukavast, kas just seda on silmas peetud, sest eelnev on doktriiniline lähenemine. Kuigi initsieeriv ja reageeriv on vastandid, siis sõjapidamises peaks kiirreageeriv tähendama just ennetust vastase tegevustele, mitte tegelikult reageerimist juba sooritatud manöövrile. See on mõistete mäng ja ei oma tegelikult tähtsust. Küll on ülimalt tähtis see, millist kiirreageerimist silmas peetakse ja arendatakse. Just arengukavas plaanitule on vaja anda tegelik sisu.\nSamas tõdemus, et „täna on Eesti kiirreageerimisvõime puudulik,“ ei ütle midagi, kuna pole selge, mis on selle kiirreageerimise all siiski on silmas peetud. Kui see tähendab seda, et üllatusrünnaku korral pole meil üldse vägesid loetud tundide jooksul ettevalmistatud plaani alusel lahingusse saata, siis ei ole viga mitte inimeste, relvastuse või varustuse puudulikkuses, vaid pigem viletsas plaanimises. Sa võitled alati ja sellega, mis sul hetkel käes on. Seega kui praegu on treenitud inimesi, relvi ja varustust X-1 number, siis seda arvesse võttes tuleb ka plaanida neile võimetele vastavad võitlusmeetodeid. Kui numbrid suurenevad ja süsteemid täienevad, siis saavad vastavalt kohandad meetodid ja taktikad. Kuid kunagi ei saa olla kiirreageerimisvõime puudumise vabanduseks vahendite puudumine, on vaid leidliku sõjalise mõtlemise puudus või laiskus ja seda ei asenda paraku ka numbrid tehnikas. Klassikaline uskumus, et kaitses suudab vastu seista üks kolmele ja vastupidi, ei ole tegelikult reegel. Halva plaani korral ei suuda ka üks ühele vastu seista. Leidliku plaaniga võib saada üks ka viiest või rohkemast jagu.\nKõigepealt inimesed, siis ideed ja alles siis tehnika.\nKolonel John Boyd\nArengukava punkt 7 ütleb, et „riigikaitse arengukava määrab riigikaitse strateegia alusel kaitsevõime tugevdamise prioriteetsed suunad ja võimenõuded, pikaajalised arendusprogrammid ja üldised ressursipiirangud kaitsevõime arendamisel.“ Edasi järgneb loetelu ja kuna prioriteete on kombeks reastada tähtsuse järjekorras, siis saab seda ka eeldada arengukavas. Seeläbi saab selgeks, et peamised prioriteedid, punkt 10 kohaselt, on kahe mehhaniseeritud klassikalise brigaadi väljaarendamine, võimalik, et ka tankipataljon tulevikus. Viimase kohta tehakse otsus nelja aasta pärast. Lisaks on plaanis soetada moodsad tankitõrjekompleksid, liikursuurtükid ja keskmaaõhutõrje relvasüsteemid.\nSoomusvõimekus ei ole halb iseenesest, kuid selle tegelik tugevus seisneb strateegias ja taktikates, kuidas seda kasutada. Viimase kohta ei leia loomulikult arengukavast midagi, kuid kahjuks ka mitte kõrgematest suunistest. Need on doktriinilised küsimused, mida paraku ei ole veel just Eesti kohaselt kokku pandud. Nagu varemgi olen väitnud, siis NATO üldine doktriin ei sobi meile. Seal kirjasolev on nagu universaaltööriist – teeb kõike, kuid ei midagi korralikult. Ei ole pääsu oma enda doktriinist ehk põhiprintsiipidest, et kuidas me ikkagi võitleme sõja korral. See on eraldiseisev pikem teema. Üks on kindel, väikeriik ei saa oma soomusvõimet viia lagedale väljale laupkokkupõrkesse suurema väega. Soomukid ja tankid saavad ruttu otsa ning inimesed nendes surma. Seega brigaade tuleb juba strateegiliselt arendada ja kasutada teisiti, leidlikumalt ja pigem kurnatud vastast lõpetava reservina, mitte esimesena, kiirreageerides, lahingusse paisata. Mul on aimdus, et viimane on pragune plaan, kuid ma loodan, et eksin. Peab olema parem idee, sest meie „pataljon“ on alati väiksem.\nSeejärel kirjeldab punkt 11 territoriaalkaitse tähtsustamisest ja sellest kui peamisest ülesandest Kaitseliidule. Sealhulgas asub Kaitseliit juhtima viite maakaitseringkonda, mis seni olid plaanitud toimima iseseisvalt kaitseringkondade staapide juhtimisel.\nMõte ei pruugi halb olla, samas ei ole selles ka midagi uut, kuna korra juba varem on sarnaselt püütud juurutada juhtmalevate süsteemi. Kahjuks ei olnud süsteem efektiivne ja seda peamiselt seetõttu, et Kaitseliit ei saa piisavalt tuge nutikate tegevväelaste ja ka muude vahendite näol. Praeguse arengukava rakendajad, uskudes tõsimeeli seatud ülesande toimimisse, peavad muuhulgas korralikult Kaitseliidu juhtiva personali üle vaatama ja vajadusel terves kaitsesüsteemis inimesi roteerima. Seda tuleb teha nagunii, kuna territoriaalkaitset ja eelmainitud natuke hägusalt „kiirreageerivaid“ brigaade ei saa luua teineteisest lahus.\nBrigaadid tegutsevad sõja korral maakaitsepiirkondade vastutusaladel, koos, kõrvuti ja läbisegi maakaitse- ehk territoriaalkaitseüksustega, seega peavad kõik väljal olijad väga hästi aru saama teineteise võimetest ja taktikatest. Kui seda arusaamist ei ole, siis ei toimi kogu plaan. Veelgi hullem, on suur risk tulekontaktideks oma vägede vahel. Pole vaja vist mainida, et viimane on täiesti lubamatu. Vaatamata, et viimast juhtub küll mittesurmavalt paukpadrunitega igal Kevadtormil, ei ole ma tähele pannud selle probleemi lahendamiseks ettevõetud tõsiseid samme. Päris elus saaks omad inimesed surma omade käe läbi.\nMalevate staape tuleb seeläbi tugevdada kogenud kaitseväelastega. Samas on kahju, et arengukava ei maini sõnagi personalipoliitikast, mis peaks olema kõigi plaanide alus. Just viimast, vaatamata kaitsejõudude juba viisakale eale, ei ole suudetud mitte kuidagi toimima saada. Olulisemal kohal kui lahingmasinate hankeplaanid peaks olema arenemisvõimeliste inimeste värbamine ja veelgi olulisemalt, motiveeritult teenistuses hoidmise plaan, sest näiteks ilma hea tankistita tank on mitukümmend tonni vanarauda, mitte relv. Samamoodi on andetute või alamotiveeritud staabiohvitseridega staap tarbetu raha kulutaja, mitte efektiivne juhtorgan.\nPalgatõus on vajalik ja väga hea, et see on plaanis. Siiski ei ole palk ainus motivaator ja tõenäoliselt isegi mitte peamine. Probleemid on suhtumises oma inimestesse. Jäigad regulatsioonid, ülbe käitumine, tagasiside ignoreerimine, riskivaba tegutsemise nõudmine ja initsiatiivi eest karistamine on liigagi igapäevased. Need panevad erksamaid, ideedega inimesi, peaga vastu seina jooksma ja nad ei jaksa enam. Eneseimetlust, laiskust ja lausrumalust on kõrgete tärnide hulgas liiga palju. „Andis President auastme, andis ka mõistuse“ – on irooniline, kuid tõese maiguga ütlus liigagi pahatihti.\nSüsteemis puudub ka igasugune enesepuhastusvõime, et sellistest kahjuritest vabaneda. Iroonilisel kombel toimib protsess pigem vastupidi, sagedamini ülendatakse neid, kes pimesi ja andunult kannad kokku löövad. Tervele mõistusele kutsujad saavad kergelt dissidendi sildi külge ja satuvad süsteemi tagakiusamise alla. Seda võib kõrvalt vaataja mitte uskuda, kuid iga tegevväelane teab, et see ongi reaalsus.\nKaitseliidule ülesseatud „turvavaiba kudumise“ ülesanne on tunduvalt keerukam päris elus kui see paberil paista võib. Just siin tuleb mängu ka tsiviilelanikkond, kes ka mitte olles Kaitseliidu liikmed, peavad olema toetavad ja samas toetatavad.\nVarustus ja relvastus selle turvavaiba loomiseks ei saa mingil juhul piirduda vaid teisejärguliste ja vanarauaealiste relvad ning miljoni piiranguga midagi isemoodi teha, nagu näiteks improviseeritud lõhkekehi valmistada. Äkki juhtub õnnetus või siiski pigem – äkki need õppinud mehed hakkavad Ringmaad tegema, on reaalne hirm kuskil instantsides. Ühest küljest on tegemist lähtekohaga, et kõik potentsiaalsed riigikaitsjad on loomult kuritegelikud, kuid samas loob see olukorra, kus sõjas on nad ka võimetud etteantud kastist väljapool lahendusi leidma. Mis on olulisem, kas õigustamata ehk igaks juhuks hirm või võimekad ja leidlikud võitlejad sõja puhuks?\nJust territoriaalkaitse peaks keskenduma eelmainitud sissitegevusele ja palju leidlikemate vahenditega kui kaevikust viivituslahingut pidada. Päeva lõpuks pole meil võimalust just kaugele viivitada, meri tuleb vastu. Oskus tegutseda ja ellu jääda vastase poolt hõivatud alal, mittekonventsionaalne nutikus kombineerituna improviseeritud lõhkelaengute, lähimaa õhutõrje, lahingpaari tankitõrjerelvade, kergete ja läbivate masinate, nagu ATVd, bagid jne, on territoriaalkaitsevägede tegeliku tugevuse alus. Nende jaoks ei tohi olla nn rindejoone taha jäämine mitte draama, vaid normaalne tegevuskeskkond. Vajalike vahendite jaoks võiks ka kasutada palju rohkem kodumaist kaitsetööstust kui seni plaanitud. Meil on oma riigis olemas head meistrid ja oskus neid arendusi teha ning tõenäoliselt soodsamalt kui läänest hankimine maksaks.\nKuna Kaitseliit ei ole soomustatud, siis peavad nad olema vastasele nähtamatud kui hetkeni, mil nad löövad valusalt ja on haihtunud, ette kui vastane jõuab end koondada löögi teinud üksuse vastu. Samas teeb naaberüksus sarnase rünnaku teisest suunast jne. Paraku ei leia neid taktikaid NATO käsiraamatutest, kuid piisavalt lahingute ajaloost ja sõjapidamise teooriatest, millest üks olulisemaid oleks nn parvlemise taktika. Territoriaalkaitse ülesande andmisega tuleb anda ka vabadus seda edukalt õppida ja teostada ning vastavalt plaanitule samuti vahendeid, mis selle elluviimiseks tarvis. Kuid selleks kõigeks on vaja teha loovat mõttetööd sõjalises valdkonnas ja lõpetad ükskord lausa riiklik paranoia Kaitseliidu suhtes, mis väljendub reaalses elus usaldamatuses nende tublide inimeste vastu. Olgu selleks kadalipp, et saaks laskeharjutustki teha, kabinetirumaluses kirjutatud jäigad struktuurid, mis lõhuvad seniste sidemete ja koostöö ühtsust, äärmusliku bürokraatiani välja iga initsiatiivi suhtes – siis see ei ole hea lähtekoht Kaitseliidu liikmeskonna kasvatamiseks ja võitlusvõimeliseks muutmisel. Ma ei saa väita, et see on praegu nii igas malevas, kuid olen üsna hiljuti kokkupuutunud mõne sellise näitega, et lihtsalt pole sõnu.\nPunkt 13 toob esile, et „Mereväes jätkatakse miinisõjavõime arendamist kolme moderniseeritava miinitõrjelaevaga ning tuukrigrupi ja ühe toetuslaevaga.“ Kas see pole siiski raha tarbetu raiskamine? Usutav, et Läänemeri on endiselt risustatud sõdadeaegsete lõhkekehadega, ei ole see siiski Mereväe põhiülesandena mõistlik. Rahuaegne demineerimine on Päästeameti vastutusala. Samuti sõjalisest aspektist vaadatuna ei tundu miinitõrje olulisena. Miinitõrje peamine ülesanne päris mereväes on liikuvatele lahinglaevadele tee puhastamine. Nad edenevad alati laevastiku ees. Eestil ei ole ja ei tundu ka plaanis olevat arendada merelahingutevõimelist laevastikku. See oleks ka ebaratsionaalselt kallis. Plaan näiteks miinitõrje laevu kasutada puhastamaks teed appisaabuvatele liitlaslaevadele, ei toimi paraku. Esiteks usaldab iga laevastiku ülem alati oma enda miinitõrjet, mitte võõrast. Teiseks, olukorras kus meri on juba mineeritud ja seega vastase laevastiku poolt kontrolli all, ei pääseks ükski meie miinitõrjelaev enam karistamatult liikuma. Merel ei ole ennast paraku kuskile peita ja radarile märkamatult ei saa miinivälja puhastama hiilida. Ainuke argument oleks tegeleda miinitõrjega peale sõda, et puhastada vastase jäetud meremiinid. Seda saab teha vaid eeldusel, et me oleme laevad viinud Tallinna reidilt ära peidupaika, kust nad ei oleks kergeks saagiks vastasele nii õhust kui merelt.\nSelles mõttes on miinitõrje võimekuse arendamise ja sellesse panustamise ainuke usutav põhjendus kunagi tehtud rumala otsuse õigustamine, millega kolm laeva üldse arengukavaväliselt suure raha eest osteti. Paraku ei ole see hea argument riigikaitse raha kulutamiseks, pigem on see kuritegelik. Selle kulu asemel võiks sõja tarvis Mereväele arendada torpeedokaatreid, mis koos õhutõrjerelvadega hoiaks vastase laevastiku pisutki varvastel. Muidugi kui rahakott ja korralik analüüs sõjaaja ülesannetest seda lubab. Täiesti omaette teema on rannakaitse, millest ei leia arengukavas sõnagi. See ei pea tingimata olema mereväe valdkond, pigem võiks selles suunas tegeleda Kaitseliit. Kui palju võtaks raha ja vaeva kodumaiselt arendada maalt vettetõstetavaid torpeedosid ahistamaks reidil olevaid vastase laevu ja juhitavaid ujuvaid miine, millega saaks tõsist peavalu teha võimalikule soomusdessandile? Koduste vahenditega ja kasutades ära riiulilt saadavat elektroonikat ei tohiks see olla just eriline „raketiteadus.“\nPunkt 14 deklareerib, et „kaitsevägi saavutab võime viia lühikese etteteatamisega kogu riigi territooriumil läbi erioperatsioone.“ Selles lauses iseeneses esineb tõsine viga ja vihje kaitsestrateegia võimalikule piiratusele. Erioperatsioonidena defineeritakse mujal maailmas operatsioone, mis viiakse täide spetsiaalselt määratud ja treenitud üksuste poolt ning need ülesanded on sellised, mida teised, ehk tavaüksused, ei suuda teha, kuna neil pole selleks väljaõpet, varustust ega muud vajalikku. Neil operatsioonidel peab olema reeglina strateegiline mõju vastase tegevusele.\nLubage mul väita, et selliseid situatsioone meie tavavägedele Eestimaa pinnal, kus nad ei tuleks toime kogu vajaliku ülesannete spektriga, ei tohikski ette tulla. NATO mõistes täidavad eriüksused kolme peamist ülesannetegruppi: eriluure (sügaval vastase tagalas); täppisrünnakud (reeglina pantvangide vabastamised, võtmeisikute elimineerimine jms) ja sõjaline koolitus liitlasvägedele (rakendub vaid välisoperatsioonidel, kus on vaja teises kultuuriruumis sõjalisi võimeid luua). Ma pakun, et kahte esimest ülesannet peavad suutma Eesti territooriumil teha meie tavaväed, nii brigaadi allüksused kui Kaitseliit. See ei ole raketiteadus. Neid operatsioone kutsutakse patrullideks ja oma nn lähialas (mis on Eesti mõistes kogu riigi territoorium) neid täide viia on iga jalaväeüksuse normaalne taktika. Kahjuks on kogu kaitseväe väljaõppes neile tehnikatele pühendatud lubamatult vähe väljaõppeaega.\nSeega Eesti puhul saavad tegelikud erioperatsioonid, ehk strateegilised operatsioonid, toimuda vaid väljapool riigi territooriumi. Neid tuleb teostada tegelikult vastase maal, tema strateegilises sügavuses, mõjutades vahetult tema otsustajaid tegema otsuseid, mis soosivad meie riigikaitse edu. See on komplekssem teooria, kuid samas ka loogika. Piirata erioperatsioonide üksusi tegutsemisega territoriaalselt on põhimõtteliselt kogu erioperatsioonide idee vägistamine. Neis operatsioonides ei ole üldse oluline, kus, kuidas ja kelle poolt toimus tegevus, vaid loeb ainult see, kas soovitud tulemus saavutati. See tulemus peab reeglina muutma sõja strateegilist pilti meie kasuks.\nPunkt 16 lubab, et arengukava pöörab erilist tähelepanu Kaitseväe mobilisatsioonile ja toetusele, luues uue staabi – toetuse väejuhatusse. „Toetuse väejuhatuse põhilised ülesanded on mobilisatsiooni ja formeerimise, logistilise toetuse ning vastuvõtva riigi toetuse alaste valdkondade juhtimine ning sõjalise hariduse valdkonna koordineerimine.“\nArengukavast ei saa paraku selgust, kas uus väejuhatus on tervenisti uus või reformitakse vastavalt Logistikakeskus, kust saab praegu alguse kogu kaitseväe logistika. Iseenesest ei pruugi logistika ja mobiliseerimise/formeerimise koondamine olla halb mõte, kuid kuidas sulandub siia sõjalise hariduse valdkond, jääb pisut küsitavaks. Meil on ju olemas Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Tartus, mis peaks olema nii piisavalt akadeemiline kui ka kogenud, et hariduse valdkonda mitte vaid koordineerida, vaid lausa juhtida. Selles mõttes tundub selle valdkonna lisamine uude toetuse väejuhatusse pigem probleemina, sest lisandub veel üks bürokraatlik lüli. Kui praegu ei suuda õppeasutused vajalikku ülesannet katta, siis ei ole viga asutuse olemuses või asukohas, vaid pigem jällegi olematu personalipoliitika suutmatuses sinna õigeid inimesi leida.\nUus juhatus ei anna selles mõttes mitte midagi paremat juurde iseeneses. Vaja on saada õiged inimesed tegema õigeid asju, kuid just see on tegelikult kaitseväe ja Kaitseliidu suurim puudus olnud algusest peale. Mobilisatsioonist ja inimeste määramisest sõjaaja ametikohtadele võiks omaette loo kirjutada. Viimane läheb juba eelmainitud olematu personalipoliitika ehk tegelikult parima plaani puudumise alla, et kuidas õigeid inimesi just nende jaoks õigetele kohtadele saada ja seal olema motiveerida.\nPlaan ei maksa midagi, planeerimine tähendab kõike.\nPunkt 17 lubab, et „suureneb sõjalise kaitse juhtimise efektiivsus ning väheneb bürokraatia. Kaitseväge juhitakse ühest operatsioonide ja strateegilise tasandi staabist, Maaväe staap ja Kaitseväe Peastaap liidetakse.“\nEi ole kindel, kas see on hea lahendus sõja korral. Sellega võib kaasneda probleeme mitmest aspektist. Strateegilise staabi ülesanne võiks olla sõja olukorras pigem suunamine ja koordineerimine, mitte nii väga aktiivse võitluse juhtimine. Maaväe staap, mis varasemalt oli plaanis tõsta sõja olukorras operatiivstaabi staatusesse, peaks keskenduma võitluse juhtimisele riigis sees vastavalt suunistele ja toetusele, mida organiseerib strateegiline staap. Selles mõttes oleksid need mõlemad keerulised funktsioonid hea hoida teineteisest pisut lahus, sest kummalgi staabil oleks oma selge ülesannetekomplekt ja nad ei tohiks hakata teineteist segama ega dubleerima.\nStrateegilise tasandi ülesanne on seada kõrgeimad (sõjalise kampaania) eesmärgid operatsioonilisele tasandile ja tagada vajalik toetus eesmärkide täitmiseks. Operatsiooniline tasand on lüli, tõlgendaja, lahinguliste eesmärkide koostaja ja kõrgemalt antud toetuse paigutaja just sinna, kus seda on enim vaja.\nTaktikaline tasand on kaitseringkonnad (koos Kaitseliiduga) ja brigaadid, kes vastutavad füüsilise võitluse korraldamise eest vastavalt strateegilise tasandi kaugemate ja operatsioonilise tasandi lähemale seatud eesmärkidele. Viimaseid võib strateegilises plaanis nimetada vahe-eesmärkideks. Selles mõttes on aastakümnete jooksul sõjavägedes need kolm erinevat tasandit põhjusega välja kujunenud ja nende segamine ühtseks massiks ei pruugi üldsegi hea mõte olla. Pigem tuleks vaadata üle erinevate tasandite praegused ülesanded ja pädevused, ning neid korrastada. Pole uudis terves kaitseväes, et Peastaap tegeleb liigagi tihti nn „strateegilise sokilugemisega,“ ehk protsesside juhtimisega, mis peaks jääma tublisti allapoole tema taset, samal ajal suutmata loogilisi suuremaid plaane kokku panna ja omavahel siduda. Tegelikult ei ole selles mingit vahet, kus mingi funktsioon paberil paikneb. Kõige olulisem on see, et vajalikud asjad saaks tehtud. Eelmainitud bürokraatiat saab eelkõige vähendada asjaajamise mõistliku protseduuri kirjutamise ja järgimisega, mitte staape ühest kohast teise tõstes. Ringistruktureerimine ei ole mingi imerohi, vaid pigem lisavalu tekitaja. Kas me pole seda kordi juba näinud juba kasvõi Politsei ja Piirivalve näitel? Kas kellelegi tuleb nendest reformidest ja struktureerimistest midagi positiivset meelde või on siis tegelikus elus näha suurt efektiivsuse kasvu? Pigem vist mitte.\nLisaks „Mere- ja Õhuväes jääb kummaski alles üks staap; kaotatakse eraldiseisvad Lennubaasi, Õhuseiredivisjoni, Miinilaevade divisjoni ning Mereväebaasi staabid.“ See on kummaline ja tundub, et vägagi ebaratsionaalne liigutus, vähemalt siis kui nende väeliikide staabid jäävad endiselt paiknema Tallinna Peastaabiga ühte majja. Kui mõlemast baasist kõik staabid ära likvideerida, siis kuidas need üksused hakkavad toimima igapäevaselt? Korra sama juba tehti pataljonidega ja Kaitseliidu malevatega mõned aastad tagasi. Kõik muudeti väljaõppekeskusteks ehk kaotati normaalsed sõjalise staabi funktsioonid. Need staabid on tänaseks, ilma suure lärmita, taastatud, sest ükski üksus ei juhi ennast ise kuidagi mingil kollektiivsel sisetundel. See ei tööta nii. Ma ei kujuta ka ette kui efektiivne oleks Õhuväe ülema juhtimine Tallinnast Ämari. Kui seal pole enam staapi, kes kohalikku elu-olu ja ülesandeid korraldaks, siis peaks Õhuväe ülem igale allüksusele igal hommikul ja õhtul ise helistama, et vajalikud asjad tehtud saaks? Tiigrihüppena võiks iga päev ka paar koosolekut pidada üle Skype.\nNali naljaks, kuid siin on oht just bürokraatia ja arengupeetuse suurenemisele. Mida kaugemal on juht oma põhiüksusest, seda kergemini teeb ta ebapädevaid otsuseid. Ehk plaanil oleks jumet, kui nende väeliikide staabid koliks füüsiliselt oma üksuste asukohta ja asuks ka täitma kõiki neid funktsioone, mida kohapealne elu ja areng nõuab. Peastaapi jääks vaid väike väeliigi esindus- ja koostööosakond. Praeguse plaaniga ei tundu küll, et midagi muud saavutataks peale mõnede ametikohtade ja inimeste koondamise. See on paraku vaid lühiajaline majanduslik kasu, kaitsevõimele annab aga tõenäoliselt kõrvakiilu, mille ravimine hiljem läheb kordi kallimaks kui praegu plaanitud kokkuhoid. Ilma kohaliku staabita, kes haldab baasi nii operatiivselt kui administratiivselt, siiski hakkama ei saa. Kuid muidugi on alati variant baasi staap ringi nimetada millekski muuks ja ka lahendatud, ilma, et sisuliselt midagi muutuks endise staabi funktsioonides. Jääb vaid küsimus, et keda me siis sellega nüüd petame?\nSama punkti alapunkt c ütleb, et „kaitseringkonnad reorganiseeritakse ning territoriaalkaitse antakse tervikuna Kaitseliidu pädevusse. Sõjaaja maakaitsestruktuuris luuakse lisaks Maakaitse staabile viis territoriaalse vastutusalaga maakaitseringkonda, neist üks saab vastutama nn Suur-Tallinna ala eest. Rahu ajal on maakaitse ringkondade staabid Kaitseliidu Peastaabi või Kaitseliidu malevate staapide koosseisus.“ See on üks suurimaid vaidlusi ja pinget tekitanud teemasid siseringides, millest muidugi osa auru on ka ajakirjandusse jõudnud. Ma kordaks ennast korra: paberil muutmine ei maksa midagi, kui reaalsed ülesanded pole õigesti jagatud, toetus tagatud ja pädevad inimesed ei tee asju milles just nemad head on.\nAusalt, neid struktuure võib vorpida aastas mitu, kuid see ei lahenda iseeneses ühtegi probleemi ega anna lisandväärtust. Pigem kogu paberreformist tuleneva füüsilise liigutamisega kaob väärtuslik aeg, raha ja mitmedki pädevad inimesed. Loomulikult taandub ka küsimus suurimale küsimusele, mis me tahame sellega sõja puhuks saavutada? Ma ei suuda tuvastada, miks peaks uus struktuur olema iseenesest parem ja võitlusvõimelisem kui praegused eraldiseisvad ringkonnastaabid. Seega miks teha ringi? Kui põhjus on selles, et mõned ringkonnad ei suutnud oma tööd teha, mis ma usun, et ongi üheks põhjuseks, siis viga ei ole jällegi struktuuris. Viga on vaid ühes väga lihtsas valdkonnas: vähevõimekates inimestes neile liigseid nõudmisi esitavatel ametikohtadel. Ja seda mõlemal tasandil, nii ringkondades, kui ka kõrgemal staabis. Võib-olla viimases rohkemgi.\nSokutades ringkondade ülesanded Kaitseliidule, saab Maaväestaap ennast nagu vabaks sunnist areneda ja leidlik olla. Kas pole pisut lühinägelik ja samas ka iseenda petmine? Ma ei taha Maaväestaabi vastu ülekohtune olla. Olles seal ka ise töötanud, siis on probleemi suurem ots rohkem selles, et sellel staabil pigem ei lasta oma tööd teha nii nagu ta peaks, rääkimata toetusest nende oma algatustele. „Strateegiline sokilugemine“ Peastaabi tasandilt on endiselt toimiv, samaaegselt kui põhjendatud strateegiliste juhistega on pisut kitsas käes. Ei ole eriti seda haaret, visiooni ja samas ka distsipliini oma alluvaid struktuuriüksusi usaldada. Tegelik probleem on juhtimiskultuuris, mitte struktuurides. Muutes kastikesi arvutis ja koondades inimesi, ei lahenda see grammigi reaalselt. Pigem vastupidi, see tekitab täiendavat pinget, trotsi ja hoolimatust inimestes teha seda mida suurem eesmärk vajab – tõeliselt parandada meie kaitsevõimet.\nKuid tulles tagasi kaitseringkondade, Kaitseliidu ja territoriaalkaitse juurde, siis vajadus number üks on inimesed, kes territoriaalkaitse ideed suudaks ja tahaks ellu viia koos kõige sinna juurde kuuluvaga. Vajadus number kaks on kõrgema staabi toetus loogilistele ideedele materiaalselt ja siis järgmisena mittesekkumine plaanide elluviimisse, mis omakorda lähtub pädevatest juhtidest, kes suudavad ka oma alluvaid usaldada. Õiged inimesed õigetel kohtadel, initsiatiiv ja isetu teineteise toetus ühise eesmärgi nimel on iga ettevõtmise lähtepunkt. Mitte miski muu. Ilma eelnevat tegelikuks prioriteediks tegemata ei õnnestu ükski reform eesmärgipäraselt. Paberil jah, kuid paber kahjuks ei võitle riigi vabaks jäämise nimel sõja korral – motiveeritud inimene võitleb.\nVaatamata eelnenud kriitilisele suhtumisele on iga arengukava siiski edasiminek ja kindlasti on selle valmimisse pandud palju head tahet ning parimat teadmist, mis hetkel saada. Paraku ei saa arengukavad kunagi valmis, sest areng ise on lõputu protsess, mitte selge lõpuga projekt. Seetõttu oligi käesoleva kriitika mõte just täiendavaid küsimusi tekitada, mis tõenäoliselt vajavad peagi lahendamist. Mõtteharjutus, kui nii võib öelda. Oskus kriitiliselt mõelda ja samaoluliselt iseloomu kasvatamine kriitikat taluda ning kaasa mõelda on tegeliku arengu aluseks. Ei ole eksimatuid inimesi ega ametkondi nagu ei ole midagi ideaalset maailmas. Alati on ruumi parandamiseks ja edasiarendamiseks. Seetõttu võisin ma ka eksida ja nagu ülekohut teha nii mõneski punktis, kuid sel juhul tuleb see mitte väga selgest väljendusest analüüsitud dokumendis. Võib-olla on täismahulises arengukavas palju kaetud ja lahendus ettenähtud ning nuditud avalikku dokumenti pole see lihtsalt parima sõnastusega kirja saanud. Ka see on võimalik. Siis poleks paha ka anda mingil ajal välja parandatud verisoon, sest praegune jätab teatud üsna olulised küsimused õhku.\nKuid mis iganes pole kirjas, siis põhiprobleemid on reaalsed ja vajavad tegelemist nii paberil kui ka päris elus. Inimesed on riigikaitse ainuke tegelik alustala, ilma nendeta on ideed, meetodid ja sõjatehnika tarbetu. Suhtumine oma inimestesse on ja jääb peamiseks faktoriks, kas riigikaitse arendamiseks tehtavat tööd tehakse hästi või kehvasti; kas targad inimesed jäävad teenistusse või löövad käega ja lähevad midagi muud tegema. Palk tuleb alles hiljem. Rahaga saab hingerahu osta vaid teatud piirini, tegelik pühendumus tuleb inimliku ja õiglase käitumise kaudu. Ja siin on kaitseväe juhtkonnal veel nii mõnigi miil minna.\nPaha ei teeks ka ülekaitseväeline väline sisuline juhtimisaudit, et hinnata tegelikku eri tasandite juhtide pädevust ja efektiivsust. Seni kuni ennast ise nagu hinnatakse, saavadki kriitilised ametikohad pigem neile, kel ei ole sisu öelda, et „boss, kogu lugupidamise juures, see ei ole hea mõte, sellepärast et...“ Praegu ülem tõusebki tihti iga hommik uue ideega ja tal ei ole kedagi, kes teda maapeale tagasi tooks. Ei andnud paraku President koos tärnidega mõistust, kohe kindlasti ei andnud. Auastmete andmise käskkirjas seda kirjas ei ole.\nKuid lõpetades positiivses toonis, siis kõik siiski areneb ja kindlasti pikkamööda paremuse suunas. Ei saagi olla vaid ainukest õiget arvamust, seega ei ole kindlasti ka minul siin ainuõigus. Kuid olulisem, kui vaid õiged ja valed arvamused, on siiski avatud mõtlemine, mis on suunatud tõelisest eesmärgile pühendumisest, mitte „mina ego“ upitamisest ja vaid seetõttu teiste ideede ignoreerimisest. Kuid eks aeg annab arutust nagu ütles juba vanarahvas. Küll me paremaks saame.\nFoto M. Ilves, pildistatud Jõgeval.


Hakkame KESKUSt ehitama!\nEesti suursaadik Kanadas Toomas Lukk on selle märgilise ettevõtmise arengut tähelepanelikult jälginud ja nimetab KESKUSt “eestlaste sajandiprojektiks”.\nInternational Estonian Centre Inc. juhatuse esinaine Heili Toome kiidab nende visadust, kes on suutnud projekti nii kaugele viia, ning lisab: „KESKUS on elav näide eestlase jonnist ja sihikindlusest. Juba 75 aastat tagasi ei tulnud sellest puudu, kui meie vanemad, vanavanemad ja vaarvanemad olid sunnitud Eestist põgenema ja oma elu taas nullist alustama. Valmisolek eduks on näha ka KESKUSele suunatud toetustest, mis saabuvad eesti kogukondadest üle maailma. ”\nArendusjuht David Kalm on paika pannud tee KESKUSE avamiseni 2023. aastal, märkides, et "ehitamine saab olema tempokas ja me püüame hoida kõiki kursis, et seda ehitusteekonda oleks lihtne jälgida."\nKutsume teid jälgima ja toetama KESKUSE teekonda läbi erinevate ehitusetappide lõpusirgeni välja. Registreeruge KESKUSE igakuise uudiskirja saamiseks siin.


Kloostri tee parasiitidest - Tüsistused\nParasiithaigus on haigus, mis on põhjustatud kehas helmintide, ümarate või lamedate usside, helveste ja muude parasiitide olemasolust. Nende elupaigaks on soole, maksa, silmamuna, südame ja muude siseorganite erinevad sektsioonid. Nakatuda saab loomaga kokkupuutel, maaga töötades, nakatunud inimesega majapidamistarbeid üldkasutades, samuti puu- ja köögivilja halva pesemisega enne söömist. Parasiitide esinemine inimkehas mõjutab kahjulikult kõigi organite ja süsteemide toimimist, peamiselt on immuunsussüsteem pärsitud. Samuti toimub ammendumine, vananemisprotsess kiireneb, kroonilised haigused progresseeruvad, tekivad aneemia ja hormonaalsed vaegused.\nDewormingu jaoks on olemas spetsiaalsed ravimid, kuid kõigil neil on võimas keemiline koostis, kui neid tarbida, tekivad sageli kõrvaltoimed. Kõige kahjutum ja samal ajal tõhus viis parasiitide organismidest vabanemiseks on parasiitidest kloostri tee. Joogi kasutamine eemaldab parasiidid, taastab kahjustatud limaskesta, puhastab maksa, parandab seedimisprotsessi, kiirendab ainevahetust. Samuti aitab see normaliseerida une, parandab söögiisu, suurendab elujõudu.\nParasiitide ja seente kloostrikogu sisaldab:\nKoirohi - millel on võimas anthelmintikum, puhastab verd ja aitab selle hüübivust suurendada, desinfitseerib ja tuimestab, normaliseerib seedeprotsessi.\nTansy - omab antihelmintikat, aitab haavade paranemisel ja valu eemaldamisel, on toniseeriva ja kolereetilise toimega, soodustab seedimist, stimuleerib kahjustatud kudede taastumisprotsessi.\nKummel - leevendab põletikku, omab antiseptilist ja antihistamiinivastast toimet, kõrvaldab valu ja spasmid, taastab kahjustatud koe, eemaldab mürgiseid aineid, tapab mikroobid.\nRepeshka - sellel on anthelmintikum, kolereetiline ja antihistamiinivastane toime, sisaldab kibedust, millel on kahjulik mõju helmintitele.\nTamme koor - on seenevastase, hemorraagilise ja põletikuvastase toimega, puhastab verd, on ahendavat ainet.\nPiparmünt - kõrvaldab valu ja põletiku, rahustab närvisüsteemi, avaldab soodsat mõju maole.\nYarrow - leevendab põletikku, taastab limaskesta, tapab mikroobe, avaldab positiivset mõju hormonaalsele tasemele.\nSalvei - aitab kaasa mikroobide ja bakterite surmale, avaldab soodsat toimet soolestiku liikuvusele, rahustab närvisüsteemi, suurendab keha kaitsefunktsiooni.\nKaselehed - kõrvaldavad sügeluse ja ärrituse, omavad põletikuvastast toimet, puhastavad keha, suurendavad immuunsust.\nSuspenica - taastab kahjustatud kudesid, sellel on rahustav ja põletikuvastane toime, tugevdab immuunsussüsteemi, stabiliseerib seedimisprotsessi, normaliseerib väljaheidet.\nCalendula - omab antiseptilist ja taastavat toimet, leevendab valu ja spasme.\nInfusiooni ettevalmistamiseks parasiitidest valage nõudesse 2 supilusikatäit kollektsiooni, valage 500 ml kuuma vett, katke kaanega ja pange veevanni. Tee tuleks keeta 15 minutit. Pärast aja möödumist kurnake jook läbi sõela.\nTeed saab keeta otse klaasist, selleks tuleb üks teelusikatäis valada 150 ml kuuma keedetud veega, lasta 20 minutit seista, kurnata, lasta veidi jahtuda..\nKasutamine - kursus\nSelle infusiooni 500 ml päevas kasutamiseks tuleb üks klaas juua hommikul tühja kõhuga, ülejäänud teekogus tuleb jagada 1-2 annuseks, see tuleb tarbida pärast söömist. Joo kindlasti soojas vormis. Ravikuur on tavaliselt üks kuu. Te ei saa pausi teha, kuna tee hakkab toimima esimesest vastuvõtupäevast. Teele ei ole lubatud lisada ka suhkrut ja muid magusaineid.\nParasiitidest kloostri tee regulaarsel kasutamisel täheldatakse järgmisi toimeid:\nParasiidid elimineeritakse organismist täielikult.\nKahjustatud kude taastatakse..\nKehale kahjulike viiruste, seente ja bakterite hävitamine.\nStimuleeritakse seedimist, normaliseerub urineerimine ja sapi väljavool.\nPõletikulised protsessid elimineeritakse.\nToksilised ained erituvad, mädanemine ja kääritamine soolestikus aeglustuvad.\nSiseorganite töö taastatakse.\nAllergilised reaktsioonid kõrvaldatakse.\nInaktiveeritud organismide lagunemisest põhjustatud joobeseisundi ennetamine.\nKloostri tee parasiitidest (helmintid)\nTeisipäev, 04. august 2015 13:20 + hinnapakkumiste lehel\nKloostri tee parasiitidest (tüürimehed)\nKaasaegses ühiskonnas pole kombeks rääkida sellisest probleemist nagu keha nakatumine parasiitidega. Inimesed eelistavad mitte mõelda nende peale. Statistika kohaselt järeldub siiski, et peaaegu 70% maailma elanikkonnast on helminte. Inimese kehas olevad parasiidid võivad elada aastakümneid, mürgitades seda aeglaselt.\nMiks see peaks, nii kiiresti kui võimalik alustada võitlust helmintide vastu?\n80% haigustest ilmneb parasiitide aktiivsuse tõttu;\nhelminte sekreteerivate toksiinide mõjul immuunsussüsteemi talitlushäired.\njoobeseisundi tõttu tekib eelsoodumus neoplasmide tekkeks;\nhormonaalne rike, toitainevarude kahanemine, hüpovitaminoos,\nhäireid soolestikus, kõhunäärmes, maksas - see on vähe, millega parasiitide kandja peab hakkama saama;\njoobeseisundi areng parasiitjäätmete mõjul põhjustab mitmesuguseid allergilisi reaktsioone;\npiimhape ja muud mürgised ained, mis eritavad helminte, hävitavad keha aeglaselt;\nparasiitimürkide mõju suhtes on kõige haavatavamad lapsed.\nNeil võib esineda aeglast kasvu, halvenenud füüsilist arengut, aneemiat ja mäluhäireid..\nKuidas teada saada, et inimkehas esinevad parasiidid?\nOn mitmeid märke, mis viitavad kaudselt helmintide olemasolule. See:\nsagedased allergilised reaktsioonid\nhalb söögiisu ja uni\nVähemalt mõne sümptomi esinemisel võime rääkida parasiitide olemasolust kehas.\nHelmintide liigiline mitmekesisus on väga lai. Kahjuks on neist vaid väike osa põhjalikult uuritud. Sellepärast ei suuda isegi kõige kaasaegsem diagnostika täpselt tuvastada, millised parasiidid inimkehas esinevad.\nKloostri antiparasiitne tee kõrvaldab tõhusalt algloomad, seened, ussid.\nSee mitte ainult ei puhasta keha, vaid eemaldab ka selle joobeseisundi, taastab kude\nParasiitidest pärit kloostri tee ravikuur aitab keha täielikult puhastada.\nKuidas eemaldada parasiite kehast? See küsimus esitati kõigile, kes hoolivad mitte ainult ravimi tõhususest, vaid ka selle ohutusest. Erinevalt ravimitest on teel mitmeid eeliseid..\nMida on parem võtta: ravimid või kloostri tee parasiitide ja usside jaoks?\nKloostri antiparasiitne tee:\n✓ See on täiesti ohutu, kuna sisaldab ainult looduslikke koostisosi.\n✓ Tal pole vastunäidustusi.\n✓ Ei põhjusta kõrvaltoimeid.\n✓ Sellel on meeldiv maitse ja lõhn.\nParasiitidevastase kloostri tee koostis\nKõiki tee valmistamisel kasutatavaid ravimtaimi kogutakse ainult ökoloogiliselt puhastesse kohtadesse..\nKloostri antiparasiitne tee: arstide arvamus\n2013. aasta lõpus viidi läbi parasiitide vastase kloostri tee uuringud. Katses osales 100 erinevat tüüpi helmintidega nakatunud inimest..\n21 päeva jooksul tarbis kogu rühm Monastic teed. Uuringu tulemused üllatasid isegi arste. Tee aitas kõigist katserühmadest parasiitidest lahti saada või vähendas oluliselt nende arvu kehas..\nParasiitidest pärit kloostri tee mõju inimeste tervisele\nSellel on stimuleeriv toime mao, soolte, neerude ja maksa tööle;\nvõitleb bakterite, seente ja viirustega;\nkõrvaldab kehast helminte, puhastab keha nende jäätmetest;\nvähendab soolestiku patogeenseid protsesse;\neemaldab allergilised ilmingud.\nTuleb meeles pidada, et parasiitidest pärit kloostri teed saab kasutada mitte ainult ravimina. See jook on suurepärane profülaktika, mis kaitseb keha mitmesuguste parasiitide tekke eest selles..\nKuidas eemaldada parasiite kehast tervise nimel?\nTee valmistamiseks vala teelusikatäis segu klaasi kuuma veega. Lase keeda pool tundi. Joo hommikul ¼ tassiga tühja kõhuga. Annust tuleb järk-järgult suurendada klaasini. Ravikuur on 21 päeva. Kui parasiitidega nakatumise aste on kõrge, võite ravi jätkata.\nKuidas eemaldada parasiite kehast? Parim on see, kui valik on keskendunud looduslikule, keskkonnasõbralikule tootele, mis ei kahjusta tervist. See on täpselt see, mis kloostri tee on..\nOsta kloostri tee parasiitidest\nAlla V (esmaspäev, 10. august 2015 06:07)\nTÄNAN TEID VÄGA. Tänan. Me jõime 1 kuu. Külv ei paljastanud midagi. Enne seda kannatasin üle aasta. Kaotasin 22 kg.\nMaarja (neljapäev, 6. august 2015 08:32)\nJätan sama ülevaate. hakkas jooma parasiitidest. Esiteks algas kõhulahtisus. Ja me ei saanud aru, miks väljaheited rohekaks muutusid. See kestis peaaegu nädal. Mu kõht keerdus ja kõik valutas. Siis normaliseerus kõik kuidagi. Rohkem kui kuu on möödas, joome ikka teed. Kuid testid näitasid negatiivset tulemust. Ma tunnen ennast paremini. Nägu oli värskendatud ning lööve ja akne kadusid. Üldiselt on tee teinud oma töö.\nNAD. (Kolmapäev, 5. august 2015 06:21)\nOstsin teed detsembris, kui see just müüki läks. Ma ei taha kirjutada seda, mis mul oli, et mitte vastikust tekitada. Kuid parasiitidest pärit kloostri tee koostis mõjus mulle positiivselt. Soovitan mitte kulutada raha kõigile jamadele ja mitte istutada maksa pillidega.\nSvetlana K (teisipäev, 4. august 2015 13:17)\nHea jook või pigem kollektsioon. Mu poeg on pidevalt pinworms. Pruulitud vastavalt lastele mõeldud juhistele. Nad andsid külvamiseks üle, pole midagi. Peaaegu aasta varem.\nJa (esmaspäeval, 3. augustil 2015 18:28)\nArst käskis mul sama juttu juua Giardiast pärit kloostritasu. Ma ei tea, kas see aitab või mitte..\nVika (pühapäev, 2. august 2015 06:12)\nMe jõime 5 pakki. Külv näitas seente täielikku puudumist.\nLydia (laupäev, 1. august 2015 15:42)\nmitu kursust juua kloostriteed parasiitidest\nMargarita P (laupäev, 1. august 2015 15:39)\nMa sain eile tasu. Märkustega läksin arsti juurde. ütles, et see peaks aitama. Noh, igal juhul ärge tehke kahju\nGalina (laupäev, 1. august 2015 10:22)\nMa ei tea tõde või mitte, arst käskis mul juua kroonilisest kandidoosist teed, et mitte kahjustada ega põhjustada pillidega düsbioosi. Kannan aasta aega põõsast. siis möödub, siis vilgub uuesti. Juba ma ei ela seksuaalelu. abikaasa saab lahkuda\nSvetlana G (laupäev, 1. august 2015 10:21)\nÜtle mulle, kas lapsed saavad? poeg 14-aastane, pani kohutava diagnoosi.\nLydia (reede, 31. juuli 2015 11:45)\nMa tahan uskuda, et see aitab. tellis pakki ootama\nSisse (reede, 31. juuli 2015 10:25)\nNoh, ma ei tea, ma tellisin selle, ma ootan. Arst luges läbi kasutusjuhendid, patsient tõi ta, ütles, et see ei kahjusta seda kindlasti\nAlla G (reede, 31. juuli 2015, kell 9:57)\nJa ma isegi ei tea, kust mu laps pärit on, ehkki ta on 12-aastane, korjab ta pidevalt ussikesi. Arst käskis meil osta ravimtaimede kollektsiooni ja seda ravida, kuna pillidel on tugev mõju maksale ja südamele. Siin ravitakse meid. Külv näitas, et arv vähenes.\nVictoria (neljapäev, 30. juuli 2015, 05:28)\nKuid see ebameeldiv probleem puudutas mind, ilmusid parasiidid. See mõjutas heaolu ja vistrike kujul esines väliseid ilminguid. Väga ebameeldiv oli aru saada, et teie kehasse ilmusid ootamatud külalised. Nägin Internetis parasiitidest pärit Monastrysky tee reklaami ja otsustasin seda proovida. Noh, ma tegin seda, eriti kuna selle hind sobis mulle ideaalselt ja väärtusliku taimetee joomine ei kahjustaks kedagi. Üldiselt näitas järgmine küsitlus selgelt, et olen ebaõnnetest vaba.\nVictoria (neljapäev, 30. juuli 2015 05:26)\nPärast kuu aega selle tee võtmist hakkasin end palju paremini tundma, mingeid kõrvaltoimeid polnud, kuna tee koostis on täiesti loomulik.\nAlla (neljapäev, 30. juuli 2015 05:24)\nKloostri antiparasiitne tee on super vahend! Ma ei suutnud isegi mõelda, et see nii palju aitab. Olen 28-aastane ja 15 neist kannatan kohutava allergia all, mis nagu tavaliselt algas kevadel. Pidin jooma palju erinevaid tablette. Arst soovitas mul seda teed ravida - eeldati, et keegi elab minus. Ja tõepoolest, pärast kasutamist on allergia täielikult möödas. Ta ei suutnud teda 15 aastat ravida ja siis aitas tee. Suur tänu kõigile, kes selle leiutasid ja tootid. Soovitan kõigile parema tervise nimel teed!\nKatariina (neljapäev, 30. juuli 2015 05:23)\nLapsel tuvastati testidega toksokarpe ja leiti ka ümarusse. Nad jõid hunniku tablette, kuid pärast tarbimise algust ilmnes palju kõrvaltoimeid. Iiveldus, oksendamine, pearinglus. Ravi tuli lõpetada. Nad ei teadnud, mida teha. Otsustasime seda teed proovida, jõime terve kursuse ja kõik läks nagu vastavad analüüsid näitasid. Mõlemat tüüpi parasiidid eemaldati kehast täielikult. Oleme teega 100% rahul\nViidatud 6 korda\nMeeldis: 1 kasutaja\nTahan konkursi võita\nAnanassi eelised ja kahju diabeedi korral\nKloostri tasu kaalukaotuse eest\nKuidas vähendada bilirubiini taset kodus\nDieet kõrge kolesteroolisisaldusega meestel\nFruktoosi kaerahelbe küpsised\nYanumet - kombineeritud ravim II tüüpi diabeetikutele\nMaitsetaimed vere kolesteroolisisalduse alandamiseks\nKuidas juua alkoholi taruvaiku tinktuuri pankreatiidi korral\nMida teha, kui jalad paisuvad diabeediga?\nC-vitamiini (askorbiinhapet) saadi esmakordselt sidrunimahlast 1923. aastal, sünteesiti 1933. aastal ja viis aastat hiljem hakati askorbiinhapet tootma kaubanduslikult..\nKooma sümptomid diabeedi korral, esmaabi


Aed: Koormossi Soovituslik Suhe Perliitide Vastu - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Koormossi Soovituslik Suhe Perliitide Vastu\nKoormamahl ja perliit on kaks kõige levinumat koostisainet pinnaseemissioonide kasvatamisel. Turbasamm, tuntud ka kui sfagnum sammal, on osaliselt lagunenud orgaaniline aine, mis on korjatud happelistest märgaladest. Perliit on vulkaaniline mineraal, mis kuumutamisel laieneb; perliit, mida müüakse aianduslikel eesmärkidel, on juba...\nTurba Mossi eelised\nEliot Colemani suhtarv\nKoldesambad ja perliidid aitavad teil pakkuda seemikute jaoks vajalikke kasvutingimusi.\nKoormamahl ja perliit on kaks kõige levinumat koostisainet pinnaseemissioonide kasvatamisel. Turbasamm, tuntud ka kui sfagnum sammal, on osaliselt lagunenud orgaaniline aine, mis on korjatud happelistest märgaladest. Perliit on vulkaaniline mineraal, mis kuumutamisel laieneb; Aianduslikel eesmärkidel müüdud perliit on juba töödeldud kergeks, teravaks aineks, mis mõnevõrra sarnaneb popkorni väikeste bittidega.\nTurbasambla kasulikud omadused muudavad selle suurepäraseks lisandiks teie seemnesegu mulla segule. Kõige tähtsam on see, et turbasambel võib imeda suuri koguseid vett. Ilma turbasamblita oma segust poleks teie seemikute piiratud juurtega korralikult veevarustust. Samuti on turbasambla kiuline olemus laagerdunud pinnasele struktuuri ja füüsilise stabiilsusega; see on eriti tähtis, kui kavatsete kasutada mittekonteinerit sisaldavat kasvukeskkonda, näiteks mullaplokke. Turbasambad ei sisalda umbrohu seemneid, kahjulikke mikroorganisme ega soovimatuid pinnaseosakesi.\nPerliit täiendab turbasamblit, tagades oma pinnasele õige kuivenduse. Teie kasvukeskkond peab võimaldama voolu ja õhku voolata teie seemnejuurte ümber. Perliidi õige osakaal annab teie segule kasuliku poorsuse ja kerguse, ilma et see vähendaks oluliselt veekindlust. Erinevalt liivast, mida saab ka poorsuse tagamiseks kasutada, on perliit kaetud väikeste õõnsustega, mis võivad hoida väikseid koguseid vett.\nÄrge kartke katsetada oma potting muld retsept. Paljud erinevad segud on aastate jooksul osutunud edukaks. Üldiselt peaks perliidi maht olema võrdne või väiksem kui turbasambla maht. Vajalik on palju turvast, et hoida oma seemikud hüdreeritud, kuid õhu ja drenaaži tagamiseks on vaja ainult piisavalt perliiti. Kui teie pügamine muld sisaldab muid koostisosi, mis soodustavad head drenaaži (nt liiv või vermikuliit), saate vähendada perliidi kogust. Parim koht katsetuste alustamiseks on üks autoriteetse kasvataja või autori soovitatud retseptidest.\nEliot Coleman soovitab oma raamatus "Uus orgaaniline kasvataja" mahtude järgi 3 osa turbasambast kuni 2 perliidi ossa. Kuid see retsept on ette nähtud mullapartidele. "Four-Season Harvest" soovitab Coleman üldisemat retsepti, milles kasutatakse 1 osa perliidist 3 osa turbasambast.\nCornelli Ülikooli teadlased on välja töötanud ja avaldanud mitu reeglit, mis on laialt levinud. Mõned neist retseptidest, näiteks lilledest, soovitavad 2 osa turbasambast kuni 1 osa perliiti (mahu järgi). Taimse siirdamise retsept kasutab 1 osa turbasambast kuni 1 osa perliiti.\nParimad Puitpõrandate Multšid


looduspilt.ee foorum / Millest tunned puudust?\n» Millest tunned puudust?\n#1 28-12-2009 23:38:31\nTülitan teid looduspiltnikud ühe küsimusega.\nMillistest audiovisuaalsetest õppematerjalidest tunnete kõige enam puudust. Mõtlen emakeelseid materjale, õppefilme, loodusfilme jne.\n#2 28-12-2009 23:50:10\nRe: Millest tunned puudust?\nSaan sellele vastata justkui kahes osas. Puudust tunnen vabast ajast ja liikumisvabadusest(Et ei peaks olema kodus punkt 12.00, sest poeg tuleb koolist) ja rahast elamise jaoks. Audiovisuaalselt ootan lihtsalt häid filme nagu Vanamees ja põder või paljud teised Matsalus näidatud filmid. Vaataksin neid ikka jälle kuigi riiulis on üle poole meetri sir David Attenborough filme ja suurem osa neist on veel vaatamata. Ootaksin ka selliseid filme, kus peategelaseks oleks mõni loom.\n#3 04-01-2010 21:08:23\nAeg ja tarkus (ka kogemused jms.) on tõesti kullast kallim, neid ei saa vahel ei osta ega müüa ning vahetada.\nTänapäeval on ju üsna lihtne kodukootud videosid klopsida valmis ja neid siis streamida. Pean silmas veidi enam kui istud veebikaamera ees ja jagad mõnda oma lugu jms. Aga tõesti õppefilme ja muid julgemaid väljaastumisi võiks rohkem olla. Eks eestlane ole loomu poolest arglik ja kes nii välja astub siis peetakse seda eputamiseks vms. Aga tegelikkus on see, et a'la perioodilised youtube streamid, õppefilmid, kodustuudios tehtud on ka mujal maailmas üsna populaarsed asjad. Vahel nö. ärieesmärgiga, riiklikult (õppekavas vms.) jms. on liiga korralikult tehtud, et need ei ole enam kodusad, lihtsad jms. Stiilinäide: kui populaarsed on laste seas need mingid lasteka algelised jänku-jussi multikad.\nAlgajatele looduse huvilistele võiks olla meie metsade põlisasunikest igaühest väike video, kus veidi temast juttu, pilte + siis mõni intervjuu mõne jäägriga, kes õpetab kust seda looma leida ja nippe vms.. Kõike seda ei ole tehniliselt ega asja ajamise poolest keerukas teha. Oleks noortele alternatiiv igasugusele vägivaldsetele ja sistutele arvuti mängudele, reitidele jm. jamale.\npoolveeline edu tegemistes\n#4 20-01-2010 20:54:49\nEksootilistest ja varjatud eluviisiga loomadest on juba päris palju filme, aga meenutades vestlust Annelinnas elavate sugulastega mõtlen, et võiks olla üks koguperefilm linnalindudest. Selline, mis aitaks märgata, kui palju erinevaid linde tegelikult linnas näha võib, õpetaks hakil ja varesel vahet tegema ning annaks aimu ka linna kolinud lindude eluviisist, pesitsemisest jne. Vähemalt Tartu linnustik on ju küll päris rikkalik. Väike pildiraamat võiks ka juurde kuuluda.\n#5 21-01-2010 00:49:19\nReemek, sa oled päris hea tööd teinud, sest eks viimasel ajal ole ilmunud nii mõnigi nn. õppefilm, mille autor või kaasautor sa oled. Vaatasin ja lindistasin nädalavahetusel ETV2 jooksnud R.Marani loodusfilmi "Operatsioon lagrits", keda oleks soov isegi kunagi kuskil näha - ilmselt mitte Eestis. Uusi loodusfilme oleks kindlasti vaja ja ilmselt ka selliseid, mis ei oleks vaid ühe kindla vaatajaskonna jaoks mõelud. Tänase AK lõpus oli lugu kitsest ja selles kui kurjad ja saatanast on hundid, minus väga vastakaid arvamusi tekitas. Õnneks, tuleb selle aastane talv loodusele appi ja sõelub nõrgemad isendid välja, kes veidi pehmemate talvedega on ellu jäänud - tänu lisasöötmistele. Ühesõnaga, loodusfilme on kindlasti vaja. Jõudu ja jaksu Reemekile!\n#6 21-01-2010 00:49:53\nMina isiklikult sooviks näha just ekraanil inimesi, kelle südamed põksuvad loodusega ühes rütmis. Tihtipeale on just need inimesed sellised, kes tunnevad lihtsatest asjadest rõõmu. Sooviks ka näha Eestimaa looduspiltnikke tegevuses, suhtlemas loodusega.\n#7 27-01-2010 13:57:17\nAitäh kõigile kes oma arvamust avaldasid!\nLooduspildi suurest kasutajakonnast oleks lootnud pisut suuremat arvamuste laviini aga noh viis inimest viiest tuhandest vähemalt midagigi.\n#8 27-01-2010 14:40:53\nRemek, aga küsimus on ka piisavalt üldine. Ega ei oskagi ju ka eriti vastata, nt. millisest filmist või raamatust tunnen puudust. Tõsiasi on see, et inimesed hakkavad lähemalt uurima siis, kui neile midagi ette satub.\nAga nüüd vastuseks: sooviksin ise rohkem teada saada just meetoditest, kuidas loodusfilme tehakse, loomi-linde jälgitakse, varjed, otsimine-leidmine, peibutamine, elu-olu kohapeal, võibolla ka idee sünni, vajaduse tekkimise, tellimuse või juhuse lugu jne. Sama fotograafia kohta. Mitte niivõrd üksikasjalikult filmitehnilisest poolest, vaid just üldplaan.\n#9 27-01-2010 14:56:11\nMa tahaks teada näiteks saaremaal elutsevatest kobrastest, saarmatest ja teistest sellistest veeloomadest, et kuskandis neid veel siin liigub\n#10 27-01-2010 16:26:35\nÜtlen siis kah enda kaitseks, et minule tundus küsimus liiga pinnapealne, mida täpselt ikka teada soovitakse, et ei hakanud kuskilt lisa kah otsima.\nKas emakeelseid tähendab siis mida - algusest lõpuni emakeelselt tehtud või tõlgitud? Kas küsimuse idee on selles, et milliseid audiovisuaalseid õppematerjale oleks vaja meieni tuua või teha kohapeal?\n#11 27-01-2010 17:40:52\nVõimalik tõesti, et küsimus sai liiga üldine.\nSõnastan siis täpsemalt.\nPidasin silmas emakeelseid loodusfilme/videoid mis tehtud isamaal ja on neist olenditest kes siin elavad.\nEhk siis kas tunned puudust sellest, et ei tea täpselt kuidas kobras territooriumi tähistab ja miks ta seda teeb.\n#12 27-01-2010 17:47:02\nMina tunnen puudust näiteks lindude dok. filmidest (mis kirjeldaksid just neid liike, kes elavad Eestis)\n#13 27-01-2010 18:04:36\ntiit marani omad ei kõlba?\n#14 27-01-2010 18:17:28\nPS - Rein Maran. No neid on vaadatud ja vaatab veel, kuid neid jääb minu huvi täitmiseks väheks


Vasta kommentaarile 02. jaanuar 2019 09:37\nAidake enda inimese koigepealt,vaadake mis tingimustes paljud elavad.Need kerigu kus tulnud\nVasta kommentaarile 05. november 2018 06:46\nSelle valitsuse esimesed 80 külalisperet koputavad juba uksele.\nMa arvan, et 3 erakonna peale saate nad kõik ära paigutada, kes tahatuppa, kes suvilasse või sauna.\nRahvalt pole te nende siiatoomiseks luba küsinud, seega on nad teie hooldusel kallid kesikud, sotsid ja nn isamaalised.\nVasta kommentaarile 08. oktoober 2018 16:28\nAita hädasolijaid, siis aidatakse ka sind. Aga need peavad ka tõesti abi vajama, aga mitte merkelite käsu korras.\nuskmatu Toomas postitas:\nKui neid aidata nende kodumaal siis küll aga siin nad lõpuks aitamise eest tänu asemel hakkavad päid nüsima.\nEelkõige peaksid aitama need riigid kes sajandite jooksul on röövinud Araabia ja Aafrika riike st.koloniaalvalduste endised omanikud,need kelle õitsengule aitasid kaasa neegerorjad.\nMeie oleme sellest olnud kõrval ja peaksime aitama ainult oma puudust kannatavaid inimesi !\nVasta kommentaarile 28. oktoober 2018 19:08\nOtse loomulikult tuleb hädalisi-pagulasi aidata ja rikkal Euroopal selleks ka piisavalt võimalusi kuid neegreid ja arrabe tuleb aidata nende kodus Aafrikas ja Arabistanis. Mitte mingi juhmaka Mutti laadis tarida kargamiseks jõmmjurakaid Euroopa - milleks huvitav? Euroopa taritakse muide igati rammusaid traksis füüsisega neegermehi ja arrabe mitte vanureid, naisi ja lapsi. Teab keegi Muttidest milleks?


"Meie Tanya nutt valjusti ..." - kes meist ei tea seda lastesalmike? Muidugi, tüdruk oli põhjust pisaraid valama, kui ta söötis palli jõkke. Aga tihti juhtub, et lapsed viriseda ja ilma selleta. Mida teha, kui laps - Pillittäjä?\nJust võimalus suhelda\nKüsitlused kõik lapsed kipuvad nutma. Lõppude lõpuks, see on lihtsalt raasuke säästmise viis suhelda, vähemalt nii kaua, kui nad ei õpi, kuidas väljendada tundeid sõnades. Kuid mõned beebid nutavad rohkem kui teised, kuid kõik lapsed pisarad - mõnikord ainus võimalus juhtida tähelepanu täiskasvanute ise.\nJah, mõned emad-isad pöörama tähelepanu oma helbed ainult siis, kui ta nutab. Selle tulemusena on lapsel harjumus virisemine ja vingumine. Seega laps on kontroll: nutt meelitada tähelepanu vanemad. See peaks olema täiskasvanud kui minna umbes Reva, kui ta mõistis, et see meetod võib saada kõik, mida nad tahavad.\nHakka viriseja ja laps võib põhjustada ebaõiget käitumist vanemad. Näiteks, kui ema ja isa või vanavanemad liiga kiiresti reageerida kukkumiste ja vigastuste helbed. Selle tulemusena raasuke hakkab nutma ühelgi juhul. Seega täiskasvanud peaksid järgima nende reaktsioonid: Ärge üle-reageeriksid kõigile compassionately aevastama või vähimatki vaeva last.\nSilmad märjad koha\nLaps võib olla Pillittäjä sest kaasasündinud omadused: liigne haavatavus ja tundlikkus võib olla omadusi temperament. Sellised beebid suurenenud reaktsiooni valguse, müra ja heli. Sensitive laps paremini kui keegi teine tunneb meeleolu teised, see laps on rohkem tähelepanelik ja tundlik. Lapse silmad märjad koht võimekam kunsti ja muusikat. Supersensible beebi nutab sageli tingitud asjaolust, et õnnetu. Vastupidi, see poiss on palju vastuvõtlikumad õnne, tema taju rikas, rikas, hele ja meeli teravam.\nPõhjused suurenenud nutmine võib olla madal enesehinnang lapse ja suutmatus tegur. Vanemad peaksid vaatama üle oma suhtumine lapse: Kas mitte täispumbatud talle nõude ja pane lahendamatu probleem tema vanusest. Crybabies iga sõna väga tundlikud. Teised lapsed ja ei usu või vastata hüüab ähvardades märkused samas piisavalt tundlik lapsed ja ahtri ilme. Need lapsed seisavad kriitikat ainult väärtegude, aga mitte sõltumatu tegevus või initsiatiivi. Hariduses liiga haavatavad poiss vanemad peavad näitama rohkem taktitunnet ja kannatlikkust, kiidusõnu helbed õnne, andes lisaks teostatav ülesanne.


Šveitsi päritoluga Sorbes-gruppi kuuluv Repo Vabrikud, tänapäevase kaubamärgi nimetusega Repo by Sorbes, annab nn madalakvaliteedilisele puidule mitmekordse väärtuse, pannes selle puitlaastplaatidesse.\n29 7 kommentaari\nPuitlaastplaatide tootmine on üldjoontes automatiseeritud. Valmisplaatidel mehaaniliste vigastuste olemasolu peab aga siiski inimene oma silmaga kontrollima. Ja nii vaadatakse üle kõik tehasest väljuvad plaadid. Foto: Sven Arbet\nSpoonikihiga kaetud puitlaastplaate kasutatakse peaasjalikult mööbli valmistamiseks, aga ka ruumide siseviimistluses ja mujal ehituses. Aastaid Repo logistikakorraldust juhtinud Sven Paist ütleb otse välja, et linnake hingab veel vaid tänu sellelesamale vabrikule, kus praegu saab tööd 230 inimest. Ettevõtet pikka aega juhtinud Tiit Kolk oli tuntud kui üks kõige verisemaid puidu vähegi massilisema põletamise vastaseid. Kriitika on mõistetav, sest on ju seesama ahjudesse rändav puit ka peamine puitlaastplaatide valmistamise tooraine.\n29 7 kommentaari\tLIITU UUDISKIRJAGA\n1. Kuketehasest võrsus Lüganusel talupood\n2. 13 põhjust, miks venelasel on Eestis hea elada\n3. Virumaa meelitab veidraid monumente\n5. Puiduküte külvab paanikat\n7 29 Jaga ühte lugu korra kuus tasuta


[ÜLEVAADE] Sony Xperia XA - Androidi foorum\n[ÜLEVAADE] Sony Xperia XA\nLugemata postitusPostitas Terko » 26 Sept 2016, 20:30\nTähestikus tuleb enne Z tähte X, aga Sonyl mitte. Neil tuleb X ja pärast seda XA. Ehk et tegu on nende sel aastal üllitatud mudeliseeria järjekordse liikmega, mida mul katsuda ja proovida lasti. XA on vähe teist masti riistapuu, võrreldes tavalise X-ga ja pole mõeldud konkureerima tippseltskonnaga. Uurisin mida pigem keskklassi madalamasse otse kuuluv telefon endast kujutab.\nPoleks pealkiri mudelinime reetnud, ei saaks esmapilgul arugi, et tegu pole Xperia X-ga. Aga erinevusi on. Alustame suurimast – silmatorkav servast servani ekraan. Ja see on päris efektne, nii esimest korda kätte võttes kui ka regulaarselt kasutades. Tänu sellele paistab telefon ka kuidagi saledam. Uue ekraani tõttu puudub sellel mudelil aga sõrmejäljelugeja ning selle asemel on vanadelt Z-seeria omadelt tuntuks saanud ümmargune nupp. Sonydele omaselt ei puudu küljelt ka eraldi kaamera nupp.\nSim- ja mälukaardi pesa on samuti paigutatud küljel asuva klapi taha, justkui vihjates veekindlusele, aga seda telefonil pole.\n5-tollisega ekraaniga mõjub telefon pigem kompaktsena ning sihvakana tänu piklikule kujule. Esiklaas on moodsalt kumerduma pandud, nagu ka tagumine kate ja see kõik kokku loob tugeva ja kauni terviku. XA näeb kallim välja, kui ta tegelikult on.\nXA pealt leiab Androidi 6.0 versiooni koos Sony kasutajaliidesega. Viimasega on aasta-aastalt liikunud puhta androidi suunas, nii et sellega on palju sarnaseid kujunduselemente. Kõik põhiline on menüüdes olemas, mingeid erilisi lisavõimalusi telefon ei paku – näiteks puudub vanematelt mudelitelt tuntud koputusega ekraani avamine ja sulgemine.\nPaar asja mis häirisid. Lukustusekraani avamiseks tuleb näpuga alt üles või paremalt vasakule tõmmata, aga mingil põhjusel jäi see pooltel kordadel keset ekraani seisma. Omavahel ei saanud päris hästi läbi ka teadete riba ning „Soovituste“ ekraan – viimast saab avada ekraani keskelt alla tõmmates, aga tihti avanes see ka ülevalt teadete riba lahti tõmmates.\nÜhelt poolt on ekraan väga efektne oma servast servani paneeliga, teiselt poolt on aga kahju, et sellel olevat klaaspinda pole õlihülgava vahendiga töödeldud. See garanteerib selle, et sõrmejäljed on alati näha ja ei aita kuidagi loetavusele kaasa, eriti otseses päikesevalguses. Alguses mõjub pettumusega ka 1280x720 piksliline ekraaniresolutsioon, eriti arvestades asjaolu, et osad konkurendid pakuvad ka full-HD resolutsiooni. Aga paneel on kasutatav ja mingi aja möödudes harjub sellega ära, tingimusel, et mingit kõvemat pilli võrdluseks ei kasuta.\nXA seest ei leia me teada-tuntud Qualcommi protsessorit – kokkuhoiu mõttes on valitud Mediateki toodang, täpsemalt Helio P10 protsessor. Millegi erilisega siin tegu pole, oma võimekuse poolest need silma ei paista. Selge on aga see, et millegi arvelt odavamate telefonide puhul kokku tuleb hoida. Üldiselt saab telefoni ette antud toimingutega hakkama, aga teeb seda alati väikese viibega. Päris mingeid kokkujooksmisi mul kasutusaja jooksul ette ei tulnud, aga veidi särtsakamat minekut oleks küll oodanud, eriti nö tavatoimingute tegemisel.\nPigem üllatas positiivselt mängude pool. Ju tänu heale koostööle graafikakiirendiga said proovitud mängud kõik kenasti mängitud, ka Asphalt 8. Kes muidugi eelkõige selleks otstarbeks endale telefoni soetab, võiks siiski võimekamate konkurentide poole vaadata.\nAku oma 2300 mAh mahutavusega kestvusrekordeid purustama ei lähe ja seda näitas ka tavapärane laadimistsükkel. Tavakasutuses jäi see päeva-pooleteist vahele, arvestades ekraani madalat resolutsiooni, oleks ehk enamgi oodanud. Kes maksimumi soovib pigistada, nende jaoks olemas Stamina-režiimid, mida menüüst aktiveerida.\nQuadrant Free Edition – 4345\nAnTuTu benchmark – 47754\nGeekbench testi ei lasknud rakendus sellel telefonil teha.\nKaamera on telefonil üsna keskpärane 13-megapiksline pildistaja, mida assisteerib led-välk. Pildikvaliteet midagi erilist ei ole, telefon jätab neile digitaalse töötlusega üsna tugeva jälje. Elemendid on pigem hajusad ja udused. Veidi hämarates oludes läheb pildikvaliteet märgatavamalt teralisemaks. Kes endale soodsat kaameratelefoni otsib, võiks pigem muid variante kaaluda.\nEi teadnud mida XA-st oodata. Ühelt poolt pea sama kalli välimusega kui suguvend X, teiselt poolt oluliselt kehvemad näitajad. Lisaks olin lugenud ka päris negatiivseid arvustusi, nii et veidi oli värin hinges – kas tõesti nii kehv?\nNüüd kokkuvõtvalt võib öelda, et pole häda midagi. Telefon on kena disainiga ja näeb tõesti kallim välja, kui oskaks arvata. Vähemalt neile, kellele telefoni näitasin ja seejärel ka hinda mainisin, olid pigem meeldivalt üllatunud. Aga telefoni sisemusega on veidi teised lood. Üldjoontes sai XA põhiasjadega hakkama, kuigi aegajalt lendas ka mõni kaigas kodaratesse. Telefoni lukustusekraan tõrkus millegipärast tihti avanemast ning sisuni pääses teise korraga; samuti oli tunda, kuidas protsessor nägi vaeva et rakendusi kiirelt ja märkamatult avada. Alguses ehmatas ka kesine resolutsioon (1280x720), kuid ajapikku, kui paremat võrdluseks kõrval pole, sellega harjub. Raske oli aga harjuda esiklaasi õlihülgava kihi puudumisega, sest selle puhastamine muutus tüütuks ning näppude all polnud ekraani mõnus käsitseda. Aga lõpuks jõuame hinnani. Ja kui seda vaadata, siis tekib küsimus, et kas sellel vingumisel on üldse põhjust. Selge see, et kui XA-d võrrelda tippmudelitega, ei ole tal neile vastast. Omas hinnaklassis vaadates, siis seal on lood hoopis teised ja seal on XA igati asjalik konkurent.\n+ pilkupüüdev disain\n+ efektne servast servani ekraan\n- kehvemapoolne kaamera\n- madal ekraani resolutsioon


Saku suurhallis toimus eile õhtul reklaamimaailma oodatuima, Kuldmuna 2016 konkursi pidulik galaõhtu, kus tunnustati möödunud aasta parimaid reklaamitegijaid ja turundajaid.\nKonkursi finalistide seas olid kõige-kõigemat ehk Kuldmuna püüdmas ka saarlased või Saaremaal asuvate tootjate- tegijate reklaamid.\nDisaini/pakendi kategoorias olid nominentide seas Lääne-Saare vallas käsitöölante tootva Estlant OÜ Mullutu Murdja ja Vilsandi Võtuka pakendid. Ilmekate landipakendite autorid on Märt Lillesiim ja Tarmo Mustonen.\nDisaini/firmagraafika kategoorias oli nominent ka Saaremaalt pärit laulja Windy\nBeachi ehk Tuuli Ranna jaoks spetsiaalselt loodud oma märk ja kirjatüüp, mida võib näha ka lauljatari verivärskel debüütplaadil. Graafika lõi Tuuli Rannale alias Windy Beachile disainer Helene Vetik.\nKoguni kahes kategoorias oli nominent aga Kuressaares mullu uksed avanud pisim baar Uim, mis vaatamata oma väiksusele kõige enam kõneainet on tekitanud. Alla 30 000-eurose reklaamikampaania kategooriast võis nominentide hulgast leida Uime surfibaari turuletoomise.\nKampaania kirjelduse kohaselt oli reklaamiagentuuri IDEA AD eesmärk luua uuele tillukesele Saaremaa surfibaarile eristuv nägu ja minimaalse võimaliku turunduseelarvega tuua inimesed sinna pidutsema. Teostuse poole pealt pandi baarile nimeks Uim ja äratati ellu Uimeahv, kellele meeldib pidutseda ja surfata.\nBaari täitumus oli tegijate kinnitusel 200%, mistap laieneti ka terrassile. Uime avamisega seoses leidis suuremat kasutust ka sõna “uimerdamine”.\nKampaaniaga olid seotud Timo Hartikainen, Elen-Greete Jaadla, Heiki Urbala ja Alina Luther.\nUimeahv kui fenomen jõudis nominentide sekka ka täiesti eraldi Ambient-kategoorias. Sama reklaamitiimi kirjelduste kohaselt kasutati Uimeahvi liikuva välimeedia reklaamina, surfilaud baari avamisaegadega kaenla all. Inimestele meeldis lasta ennast peo ajal koos Uimeahviga pildistada ja fotosid sotsiaalmeedias jagada. Muuhulgas lastakse Uimeahvil nii Facebookis kui ka Instagramis möllata koos kuulsate DJ-dega, kes baari plaate keerutama tulemas.\nKuidas saarlastel reklaamikonkursil läks ja kas tehtu eest ka Kuldmune pudenes, peaks suurema avalikkuse ette jõudma ilmselt täna.\nSelle aasta Kuldmuna galaõhtu oli ühtlasi turunduskonverentsi Password lõpugala, kuhu oodati pea 800 erialainimest nii Eestist kui ka välismaalt. Tegemist on läbi aegade suurima turundussündmusega, kus peateema on loovuse ja äri ühendamine.


VIDEOD | Sel aastal alles neljandat korda platsile pääsenud Kristjan Kitsing: olen väga õnnelik! – Korvpall24.ee\nAvaldatud 04.05.2021; 09:50\nAutor Siim Semiskar 04.05.2021; 09:50\nKristjan Kitsingu koduklubi Vilniuse Rytas kohtus pühapäeval Leedu korvpalli kõrgliigas Šiauliai meeskonnaga, kelle üle võeti 104:68 (22:15, 25:17, 32:24, 25:12) võit. Eesti korvpallisõprade suureks rõõmuks oli pärast pikka vigastuspausi tagasi platsil Kristjan Kitsing, kes tabas 13 minutiga neli kaugviset ja kogus omade edukaimana 14 silma.\n“Ma olen väga õnnelik. Tegelikult oli see mul alles neljas mäng 2021. aastal. Olen väga õnnelik, et olen tagasi ning loodetavasti pikaks ajaks,” sõnas 30-aastane ja 206 cm pikkune Kitsing Rytase sotsiaalmeedias avaldatud mängujärgses intervjuus. Konkreetse kohtumise esmamuljena kommenteeris ta: “See oli alguses väga raske mäng. Nad olid esmalt väga lähedal, kuid suutsime oma mänguplaanist kinni hoida ja seda ellu viia. Pääsesime eest minema.”\nEnne kohtumist Šiauliaiga suutis Rytas 100 punkti täis visata 27. detsembril ning siis oli Kitsing samuti platsil oma rolli täitmas. Naljaga pooleks esitatud küsimuse peale, kas asi ongi temas, vastas eestlane: “Ma usun, et see on naljakas kokkusattumus. Aga tahaksin loota, et meil on nüüd rohkem tulejõudu ja see 100 punkti võiks saada tavapäraseks. Aga saame näha.”\nRytas tabas Šiauliai vastu 17 kolmepunktiviset ning üks mäng varem suudeti Prienai vastu 19 kaugviskega püstitada suisa Leedu liiga rekord. Kitsingu hinnangul sai vaatamata kõigele Rytase mäng alguse kõvast kaitsest ja korralikust plaani järgi tegutsemisest rünnakul. “Viskamine, tõsi, on meie mängus tugevam külg ja täna samuti suutsime hästi tabada.”\nKaitse poole pealt tõi Kitsing välja, et Šiauliail lasti vaid 63 punkti visata seetõttu, et suudeti kinni panna nende head viskekohad, liikuda väljakul vastasest paremini ja hoida ära Šiauliai kiirrünnakud ning sundida nad mängima rünnakul 5-5 vastu.\nKristjan Kitsingu tipphetked Šiauliai vastu:\nPrevious Post Joonas Järveläinen vedas Grindaviki olulise võiduni\nNext PostKorduvalt kaotusseisu jäänud Pärnu pani viimasel veerandajal paremuse maksma ja pääses finaali!


Üleriigiline saksa keele olümpiaad jõudis lõpule : Õpetajate Leht\nÜleriigiline saksa keele olümpiaad jõudis lõpule\n8. märts 2016 Martin Schönemann, Reet Bender - Kommenteeri artiklit\nÜle-eelmisel reedel võisid Tartu vanalinna nii mõnegi poe või töökoja töötajad olla üsna üllatunud, kui sisse astusid koolinoored ning tundsid poodlemise asemel hoopis huvi poe või töökoja maja ajaloo vastu. Tegu polnud aga mälumängu ega poemüüjate tirriteerimisega. Reedel, 26. veebruaril toimus Tartu ülikoolis hoopiski üleriigilise saksa keele olümpiaadi lõppvoor gümnaasiumiõpilastele. Osalejaid, keda polnud pelutanud uurimistöö eelvoorus, jagus Tallinnast Valgani ja Pärnust Vinni-Pajustini.\nSeekordne olümpiaad – pealkirjaga „Auf heißer Spur: Spuren deutscher Kultur vor Haustür entdecken” – pööras pilgu saksa keele ja kultuuri avaldumisvormidele Eestis, seda nii ajaloolisest kui ka tänasest perspektiivist. Olümpiaadi üks eesmärk oli muuhulgas täiendada interaktiivset veebilehte saksa-eesti.ee, kuhu ühistegevuse korras koguneb info saksa keele ja kultuuri jälgede kohta Eestis.\nKui eelvoorus ajasid õpilased jälgi oma kodukohas, siis Tartus toimunud lõppvoorus avastati Emajõe Ateena saksakeelset külge. Juhend käes ja hommikune kohv kõhus, siirduti Lossi tänava õppehoonest linna peale, et leida märke saksa keelest ja ajaloost Raekoja platsilt, Ülikooli ja Rüütli tänavalt ning Toomemäelt. Oluline oli koostegevus – osalejad loositi kolmestesse gruppidesse ning iga rühm pidi ühiselt oma piirkonnast leidma kolm sobilikku objekti ning koostama nende kohta ka kolm esitlust. Kasutada võis seejuures kõiki võimalikke abivahendeid. Nõnda – ühekorraga nii konkurentide kui ka meeskondadena – tuli jõuda parima võimaliku tulemusena, sest loosi otsustada jäi ka, kes millist oma grupi kolmest objektist suulises voorus esitlema hakkab.\nPärastlõunaks olid esitlused valmis ning osalejad astusid žürii ette, kuhu lisaks germanistika osakonna õppejõududele kuulusid ka Austria suursaatkonna kultuuriatašee Cornelia Godfrey ning Goethe instituudi esindaja Anne Lind. Ca 4–5-minutilistele suulistele ettekannetele järgnesid nii žüriiliikmete kui ka olümpiaadiliste endi küsimused, sest taas kord määras loos, kes kelle ettekande kohta küsimusi esitab. Suuline voor möödus mõnusas ja sõbralikus õhkkonnas, esile tuleb tõsta osalejate väga head keeletaset, nutikust esitluste kokkupanekul ja head reageerimist küsimustele.\nNing siis järgnesid paar ootusärevat tundi, mil oli žürii kord vaeva näha. Tulemused jõudsid osalejate ette samal õhtul, mil toimus pidulik auhinnatseremoonia Saksa suursaadiku Christoph Eichhorni, Austria saatkonna kultuuriatašee proua Godfrey ja ning Goethe instituudi juhataja Eva Marquardti osavõtul.\nKuigi kõik olümpiaadil osalenud olid väga tublid ja avaldasid muljet oma väga hea saksa keele oskusega, tuli välja anda siiski vaid üks esimene koht, mis läks Pärnu Koidula gümnaasiumi õpilasele Silvio Meskatile, kes esindab Eestit suvel Berliinis rahvusvahelisel saksa keele olümpiaadil. Teisele kohale tuli Roman Kasak Jüri gümnaasiumist ja kolmandaks jäi Epp Kama Tartu Miina Härma gümnaasiumist, kes samuti esindab Eestis rahvusvahelisel saksa keele olümpiaadil.\nOlümpiaadi korraldajad tänavad kõiki toetajaid, suurim tänu kuulub aga saksa keele õpetajatele, kelle ennastohverdava töö ning pühendumiseta poleks nii suurepäraste tulemustega õpilasi.\nMARTIN SCHÖNEMANN, REET BENDER


Kreeka, Bulgaaria, Serbia - Balkani trip! » Susanna On the Go\nPosted on 30. Apr 2016 Posted author susantsik\nMeie Balkanituur on saanud uhke alguse.\nPoolteist nädalat tagasi maandusime Ateenas, kuhu jäime vaid paariks päevaks. Jalutasime tänavatel, jõime kohvi ja ahmisime linna enda sisse. Olin šokeeritud, kui palju oli Ateena kahe aastaga muutunud. Kesklinnas umbes üks kvartal oli puhas, särav ja turiste vastu võttev, ent kui kogemata valest tänavaotsast sisse minna, jõudsid täiesti uude maailma. Kõik seinad olid soditud koleda graffitiga, majad lagunesid, inimesed magasid tänavatel. Ja seda täiesti kesklinnas. Tundus, et küsimus ei olegi rajoonis, vaid et.. nii lihtsalt on praegu.\nViimasel Ateena-õhtul läksime meie võõrustaja Pauli soovitusel ühte väikesesse kortermajarajoonis asuvasse tavernisse. Istusime tänavale, dressipluusis lonkiv ettekandja ütles, et menüüd ta meile tuua ei saa, aga parem toob igast roast natukene maitsta. Hinda ta meile ka öelda ei osanud, nii hoiatasime omalt poolt, et palju me maksta ei saa. Olime tavernis ainsad välismaalased – juba selle järgi teadsime, et olime õige valiku teinud. Järsku hakkas lauale ilmuma taldrikuid – hiidkrevetid, grillitud kaheksajalg, vetikad, marineeritud juurviljad, Kreeka salat fetaga, grillitud juust, sealiha, friikartulid… Kõik ei mahtunud lauale äragi. Pärast einestamist ja soojas õhtus mõnulemist saime arve, milleks oli… 5€!\nAteenast hakkasime hääletades edasi liikuma. Esimesed 24h läksid üpriski aeglaselt, liikusime kokku vaid 130 km ja veetsime öö kiirtee ääres ühe bensiinijaama taga telgis, kuhu meid öösel üks suur ja kuri koertekari külastama tuli. Päris hirmus oli!\nJärgmisel õhtul olime juba meelt heitmas, kui meie juures peatus üks Bulgaaria auto. Kiiruga mõtlesime, et tühja see Olympus, lähme parem Bulgaariasse! Magasime terve öö auto tagaistmel ja hommikuks jõudsime Sofiasse. Leidsime kiiruga tänu vanadele sõpradele öömaja ja jäime sinna kaheks ööks.\nPärast ebaõnnetunud hääletamiskatset väga-väga külmas Sofias, otsustasime bussiga Serbiasse sõita. Nüüd oleme juba mitu päeva Nišis puhanud, jalutanud tänavatel, lugenud raamatuid (Kindle on maailma parim leiutis!) ja nautinud vihmaseid hommikuid.\nNaljakas on Serbias olla. Kaks aastat tagasi külastasin Edela-Serbiat, mis tugeva Türgi ja Ottomani mõjutute tõttu siiani islamipiirkond on; linna, mille eksistenti ülejäänud Serbia eitab ja kus näiteks naised pimedas kodust väljas olla ei tohtinud. Seekord oleme aga pigem idas, veidi boheemlaslikus väikelinnas, mis ei erine oluliselt ülejäänutest Euroopa väikestest mägilinnadest.\nTäna hakkame Kosovo poole sõitma, eks näis mis siis saab.\nPs. Pilte pole, sest mu kaamera jalutas koos kõigi Kreeka-piltidega mu juurest ära 🙁\nTravel storiesbalkanid, Bulgaaria, Kreeka, Serbia\nPingback: Low-budget reisimine – Couchsurfing – Kirjad rännakutelt


Kaasaskantav kõlar Sony, SRSXB41R.EU8\nUskumatult kaasahaarav heli ja värvikad rütmid jõuavad sinuni kõikjal tänu SRS-XB41 kaasaskantavale kõlarile. Oma lemmikmuusikat saad nüüd kuulata võimekate bassihelidega ning koosviibimised sõpradega muudavad meeldejäävamaks Sony LIVE SOUND, Party Booster ja kõlari vilkuvad tuled.\n• EXTRA BASS™ bassihelid koos ruumika LIVE SOUND helirežiimiga\n• Sisseehitatud heliefektid Party Boosteriga\n• Kuni 24 tundi aku tööaega\nSRS-XB41 kõlarielemendid on loodud esitama võimalikult loomutruud kolmedimensioonilist heli. Nurga alla asetatud elemendid ja uus DSP signaalitöötluse tehnoloogia loovad laiema helipildi, mis omakorda tagab nauditavama kuulamiskogemuse eriti välitingimustes.\nIlma korraliku valgustuseta ei ole kunagi nii lõbus ja SRS-XB41 pakub just seda, mida vajad - vilkuvad tuled, mis sünkroniseeruvad sinu lemmikmuusika rütmidega.\nIP67 kaitseaste tähendab seda, et võid SRS-XB41 kõlari kasvõi vette pista. Tänu Jaapanis toodetud eksklusiivsele kattematerjalile võid seda isegi puhastada lihtsalt vee all loputades.\nSRS-XB41 on lisaks kõigele veel roostekindel, mis tähendab, et see näeb alati hea välja.\nKas sinu nutitelefon hakkab tühjaks saama? Ühenda see Sony kõlariga ja telefoni aku hakkab laadima. Ära lase esitustel nii lihtsalt lõppeda.\nAku terveks päevaks\n24-tunnine aku tööaeg tähendab, et SRS-XB41 suudab pidutsega isegi kauem kui ilmselt sinagi.\nkuni 24 h\nMitu watti on antud tootel?


HISPAANIA ILUSAM RAND - HISPAANIA 2020\nHispaania kauneim rand\nHispaanial on privileeg olla riik, kus on kõige rohkem Sinilipu randu. See räägib kõrgelt meie rannikuvee kvaliteedist, nii et pole raske leida liivaseid alasid, kus saaksite nautida fantastilist päikese ja liiva päeva.\nKõige ilusam meie arvates on meie rand Ses Illetes. See on Formentera ja sisaldab kõiki koostisosi, mida ma isiklikult väärtustan, kui on vaja tunda end enam-vähem rahulikult.\nAlla poole kilomeetri ei taha te kunagi maha jätta\nSelle 450 meetrit peent valget liiva täitub juulis ja augustis - see pole midagi üllatavat, arvestades seda maailmakuulus. Tavaliselt on see Euroopa peamiste edetabelite ülaosas, mistõttu on selle võlu määratlemiseks juba kirjutatud palju artikleid.\nSee asub saare põhjarannikul, kohas nimega Es Trucadors. See kuulub Sant Ferran de Ses Roques'i kihelkonda (see on üks saare kolmest) ja on osa looduspargist Ses Salines, kaitseala alates 2001. aastast.\nSes Illetese rand, mille merepõhi on niite täis posidooniaSee on väga soovitatav sukeldumiseks ja snorkeldamiseks. Seda kõike austusega, mida see väike paradiis, mille Unesco kuulutas maailmapärandiks, väärib.\nFormentera sadam asub La Savinast vaid 4 kilomeetri kaugusel, mis muudab ühistranspordiga sinna jõudmise väga lihtsaks. Võite minna bussiga ja sinna pääseb isegi laevaga, ehkki marsruudi eeliseks võite valida ka veelgi keskkonnasäästlikuma võimaluse: jalgratas.\nÄärmiselt soovitatav lastega peredele\nÜks asi, mis Ses Illetes'i juures mulle kõige rohkem meeldib, on seotud enam kui 50 meetriga, mida peate katmise alustamiseks vees sõitma. See muudab selle suurepäraseks nii lastele kui ka terve suveklassika mängimiseks nagu labidad.\nSoovitatav artikkel: Euroopa kauneim rand\nJÄIME ÜLEUJUTUSE KÄTTE!!! / Hispaania reis osa 3 (November 2020)\nFormentera, saared, Baleaarid, parimad rannad, rannad


by LaTene.ee\tin\tUUDISED\ton 24.01.2016 .\n"MÄEKRISTALL - Kristall, mis aitab vabastada inimese hingest seda, mis sinna kuuludes ei lase meil olla see, kelleks me sündinud oleme".\nMäekristall on kõikide teiste kristallide ema, kristall, mida on terves maailmas kõige rohkem ja kristall, millest on tekkinud ka väga paljud teised kristallid. Mäekristalli kaks kõige suuremat oskust on Aura puhastamine ja teiste kristallide võimendamine. Seega sobib see kristall igaühele, kuna see aitab kristalliteraapial toimima hakata.\nMÄEKRISTALLI ENNUSTUS 25. JAANUAR - 31. JAANUAR\nMäekristall on seekord saanud nädala kristalliks, kuna see sümboliseerib väga hästi selle nädala olemust ja annab just sellel nädalal igaühele kõige enam jõudu juurde.\n- Sellel nädalal on väga tugevalt tunda Lamba / Kitse aastalt üleminemist tulevasele tule Ahvi aastale. Juba hakkavad energiad vaikselt vahetuma ja üleminek toob väga suurt väsimust igasse majja.\n- Mäekristall on aga see, mis soodustab ükskõik milliselt eluetapilt või eluperioodilt üle minekut teisele, hoopis huvitavamale peatükile.\n- See nädal võib palju mõtteid tuua sellistel teemadel nagu näiteks: "Mida ma elult tahan", "Keda ma oma ellu tahan", "Mida ma peaksin oma elus ette võtma" ja "Kas ma teen õigeid asju". Lühidalt võib öelda, et päris palju kõhklust-kahtlust ja eneses mitte kindel olemist. Selle peale ma soovitan teil kõigil soojalt mitte lasta end üleminekul niivõrd palju mõjutada, võta seda kui energiate vahetamise seisu.\n- Mäekristall on selle nädala kristall juba seepärast, et see toob energiat, mis aitab sul Ahvi aastale üleminekut lihtsamini võtta.\nMIDA MÄEKRISTALL SULLE ANNAB?\nMäekristalli talismanina kandes aitab see tugevdada immuunsussüsteemi ja puhastada kogu Aura süsteemi. Talisman aitab erinevatest haigustest kiiremini terveks saada või kaitsta nende tekke eest.\nMäekristall pendel on kõige universaalsem pendel ja sobib ka algajatele ennustamiseks. See on kristall, millega on kõige parem alustada, kuna see võtab inimese Aura kiiresti omaks, ka nendele sobib hästi, kes ei oska end veel tunnetada ega ennustada.\nMäekristall elevant toob õnne ja aitab soovidel täituda. Elevandi sümboolika on väga kõrgelt hinnatud jõukuse ja hea õnne sümbol, kui see kokku viia Mäekristalliga, siis see muutab soovide talismaniks.\nKui sa kannad Mäekristalli Kolmanda Silma lähedal ehk kõrvarõngastena, siis sellisel juhul aitab see mediteerida ja eemaldada negatiivseid mõtteid. Mäekristall aitab kaitsta elektromagnet kiirguse eest - sobib neile, kes töötavad arvutiga.\nMäekristall püramiid puhastab kodu Aurat koos geoodiga, aga geood aitab laadida ka kristallidest ehteid ja väeesemeid.


Pakettveo furgoonauto TA-3767\nKatsemudeli indeks: TA-33\nkatsepartii: 1983 (valmistati 10 tk.)\nmetallsõrestikul, termoisolatsiooniga furgoon\nehitatud GAZ-53A šassiile\nPakmeveok TA-3767 valmis Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi Vedude Valitsuse Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo ning Tartu Autode Remondi Katsetehase koostöös, eesmärgiga vähendada käsitsitöö osakaalu laadimis ja transporditöödel. Selle eelduseks oli kaubaaluste kasutuselevõtmine ka transpordis, kuni selle ajani toimus kauba laadimine autodele sageli ilma alusteta.\nTA-3767 katsepartii valmis 1983. aastal. GAZ-53A baasil ehitatud isotermilisel furgoonautol olid uksed mõlemal küljel ja taga. See võimaldas kaupu korraga peale ja maha laadida mitmest küljest ning laadimistööl kasutada elektritõstukit või kahveltõstukkäru. Auto põrandaga samal tasapinnal oleva estakaadi puudumisel oli võimalik kasutada tasandussilda.\nEsimeste hulgas hakkas pakmeveokeid kasutama koondis «Tallinna Autoveod» õlle vedamiseks Sakust Tallinna kauplustesse. Hiljem rakendati TA-3767 ka teiste karastusjookide ja piima veol. Veokite ekspluatatsioon näitas, et kastid püsisid alustel rahuldavalt ning kasutades pakmete fikseerimiseks lisavahendeid, oli TA-3767-ga võimalik vedada muidki kaupu. Eelduseks oli kauba saatja, vedaja ja saaja koostöö.\nAsukoht: Jõgevamaa, Koseveski\nKuuluvuse ajalugu: Autotranspordi Koondis «Tartu Autoveod» -> eraisik\nEndine postiauto, sellele viitab valge triip furgoonil ning tagaluugil õrnalt näha olnud sõna "POST".\nSõiduki lisas Vrakigalerii andmebaasi: Mati Räli, 04.12.2005


kõva tükk naha all | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n4 283 nõuannet\nHetkeolukord apteekides: kuidas käituda, kui vajad maski? (7) Dr Uuetoa: eriolukorras püsitakse infarktiga kodus viimse hetkeni, aga viivitada ei tohi Märgid, et kasutad valesid antibeebipille Maxima avab kaks kauplust ööpäevaringselt Hiina mobiilirakendus annab märku, kui oled hiljuti viibinud nakatunud inimese läheduses (1) Uus tasuta programm aitab vähendada kodust alkoholitarbimist Viimase ööpäevaga lisandus 23 positiivset testi Teva annetab Eesti haiglatele ravimeid COVID-19 võimalikuks raviks\nkõva tükk naha all 07.03.14 / Üldkirurgia\nTere, avastasin paari päeva eest vasakult kõhu poolt kohe kui roided lõppevad kõva tüki mis on umbes cm, katsudes ka õrnalt hell. Naha pealt midagi näha pole. Kuna olen ka 18 nädalat rase siis ei tea kas selline asi on midagi hullu või ei.\nArvan, et midgi hullu selles ei ole. Kui lähete oma günekoloogi juurde, siis võiksite ka talle seda näidata, et kas on vaja sellega tegeleda lapseoote ajal või võib selle jätta peale sünnitust.\nLõua all herne suurune kõva tükk\nTere, mul on lõua alla tekkinud herne suurune kõva tükk, mis katsudes on pisut valus. Tekitab muret, et kas see võib olla midagi tõisemat ja oleks vaja pöörduda kuskile arsti juurde sellega? u 4 kuud tagasi ...\nIlma nägemata/katsumata on võimatu midagi konkreetset öelda. Peaksite uuesti end perearstile näitama - kui ta vajalikuks peab, siis suunab edasi kirurgile. Võimalik, et tegu lihtsalt lümfisõlmega, mis ...\nnaha alune kõva tükk lõuas\nKukkusin alalõuaga vastu posti , lõug läks siniseks ...\nSinine oli lõug c 1,5 nädalat .\nPeale seda on kannatada saanud kohas naha all sõrmeotsa suurune kõva tükk.\nTõenäoliselt on tegu organiseeruva verevalumiga.\nKõvad tükid käenaha all.\nTere, paar nädalat tagasi tekkis biitsepsi naha alla kõva tükk ja käsi on sellest alates veidi valus olnud. Umbes nädala eest tekkisid samalaadsed tükid ka käsivarre peamisele osale ning täna tundsin kätt ...\nIlma nägemata ei saa perearsti järeldust ei kritiseerida, ega heaks kiita.\nKõhu rasvkoes kõva tükk\nCa. 6 kuud tagasi katsudes leitud kõhu rasvkoes kõva umbes hernesuurune tükk. Katsudes valus ei ole. Kõhulihaseid pingutades tunda, et asub otse rasvkoe sees, mis naha ja kõhulihaste vahele jääb. Asukoht ...\nTegu võib olla lipoomi ehk rasvkasvajaga. Kui vaevusi ei põhjusta, ei pea midagi tegema. Kui segab, peaks kirurgiliselt eemaldama.\nPaar nädalat tagasi kukkusin libedaga maja ees tagumikule - tõusin püsti, oli natukene valus, aga ei midagi hullu. Mida päev edasi, seda valulikumaks tagumik läks. Nüüd on sellest möödas ...\nSee "tükk" peaks olema verevalum, mis tekib igasuguse tugeva trauma korral - luumurd, lihasrebend, lihase tugev muljumine, jne. Röntgenpilt näitab luulisi struktuure, mis vaevalt Teie puhul katki on. Suure ...\nValge kõva tükk naha all.\nMul on päraku ja tupe vahel naha all mingi kõva tükk, natukene valge paistab. Mingeid muid hädasid pole, lihtsalt see nahaalune tükk teeb mind murelikuks.\nVaja oleks seda näha ka katsuda, et midagi arvata. Soovitan pöörduda günekoloogile - sinna pole saatekirja vaja.\nOlen 17a. meessoost isik. Olid mingid punnikesed kaenlaaugus, kui need olkid kadunud, jäi naha alla minig imelik hernetera suurune tükk. Tükk on kõva ja seda pigistades ma ei tune seda. Kas peaksin pöörduma ...\nEi usu, et tegu on kasvajaga. Pigem on tegu lümfisõlmega. Ilma Teid nägemata ma seda aga kindlalt öelda ei saa. Tuleb siiski arstile näidata.\nKõva tükk käel\nTere. Mure selline. Ühel päeval avastasin oma lapsel käe peal küünarnukist pisut kõrgemal naha all mingit punni. Ise väitis ta, et oli käe vastu lauda ära löönud, nõnda et see oli veidi surisenud. Kas ...\nÄralöömisest verevalum ja sellest tihkem tükk võib püsida kaunis kaua, harva jääbki kogu eluks. Kui see teeb Teile muret ja lapsele häda võiksite näidata lastekirurgile.\nMure on selline, et paremal umbes roidekaare all või umbes sellel kõrgusel ( naba suhtes paar kolme cm kõrgemal) ja peaaegu küljel on naha all tunda kõva, umbes paari cm suurust kõva ...\nSarnaseid moodustisi on paljudel. Tuleb jälgida tema käitumist. Kui ta pikka aega ei muutu - suurus, valulikkus, konsistents - siis on tegu healoomulise protsessiga ja vahelesegamine pole obligatoorne, ...\ntükk silma peal, kulmu kõrval\nMa ei tea, kas see mure kõlbab üldkirurgia teema alla, kuid kuhugi mujale ma seda ka paigutada ei oska. Mul on kulmu kõrval naha all umbes 0,7 mm läbimõõduga kõva tükk. See on mul olnud juba aastaid ja ...\nSelline probleem nagu Teil on küll rohkem näo ja lõualuu kirurgide pärusmaa, aga üldkirurg peaks samuti hakkama saama. Et sellest vabaneda arvan pole teist võimalust, kui kirurgiline eemaldamine. Kui ...


Müüa korter, 4 tuba, Pargi 8, Tabivere, Tartu vald, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 4 tuba - Pargi 8, Tabivere, Tartu vald, Tartumaa\nILUS 4-TOALINE KORTER TABIVERES!VABANEB KIIRESTI!\nLisainfo: elekter, toad eraldi, vesi, mööbli võimalus\nÜmbrus: järv lähedal, asub keskuses\nKorralik müügipakkumine Tabiveres!\n* KÕIK MUGAVUSED! Selles 4-toalises kõigi mugavustega korteris on olemas tsentraalne vee-ja kanalisatsioonivarustus, radiaatorküte, internet.\n* MIKS OSTA? Korter vabaneb kiiresti, võlgnevusi ei ole, turvaline piirkond lastega peredele! Saadjärv ja ilus liivarand kõigest 500m kaugusel! Lisaks heale bussiliiklusele on ka hea rongiühendus Tartuga! 10 km raadiuses armastatud Vudila ning Elistvere loomapark....\nTegemist on kolmekordse korterelamu kolmandal korrusel asuva korteriga. Korterisse sisenedes: avatud elutuba köögiga, kolm eraldi magamistuba, WC ja dushiruum. Korteri renoveerimise käigus on vahetatud kõik aknad (kahekordne pakett) ning kaasajastatud kogu siseviimistlus.\nMÜÜGIHIND SISALDAB: Köögimööbel koos seadmetega sh külmkapp, nõudepesumasin, lisaks ilus söögilaud koos 6 tooliga! Kõik valgustid ja aknakatted. Muu mööbli osas - räägime eraldi läbi!\nKORTERELAMU: Elamus Pargi 8 on teostatud gaasipaigaldise audit, plaanis on korrastada üldelektrisüsteem. Tulevikus vajab elamu soojustamist, trepikodade siseviimistlus vajab värskendamist, välisuksed on vahetatud, kütte- ja veetorustik rahuldavas seisuskorras. Remondifondi ja majandus-ja hoolduskulude makse kokku 0.35 €/m2 kuus, haldustasu 0.23 €/m2 kuus. Ühistul laenu ei ole. Elamul on lamekatus, katust renoveeritud ei ole, aga kontrollitud-korras.\n* Korteri omanikul on kasutada keldriboks soklikorrusel.\n* Parkimiskohad asuvad kohe korterelamu ees.\nKüsi palun maaklerilt kõrvalkulude arveid näidiseks e-posti!\nTERE TULEMAST TABIVERRE!\nAlevikus asuvad Tartu vallavalitsuse Tabivere teeninduspunkt, Tabivere põhikool, huvikool, lasteaed, raamatukogu, rahvamaja ja noortekeskus, sotsiaalkeskus ja hooldekodu, perearstipraksis, hambaravikabinet, apteek, kaks kauplust (Coop Saadjärve kauplus, Meie toidukaubad), postkontor, lillepood, päästekomando, tööstusettevõtted Same (põllutöömasinad), Mayeri Industries (tarbekeemia), Baltic Connection (puutööd). Tuulikus tegutseb Juhuse pruulikoda. Kunagises Tabivere mõisa valitsejamajas tegutseb Tabivere muuseum.\nPalun broneeri korteri külastuseks aeg julgesti telefoni või e-posti teel, kohtumiseni!\nKui otsid kogemustega kinnisvarapartnetit Tartus, Tartumaal, Lõuna-Eestis, siis võta julgesti ühendust. Toimetan maaklerina aastast 2007 ning esmane kinnisvaraalane konsultatsioon on tasuta. AITAN SIND TEHINGUNI!\nLähim lasteaed ~ 150 m Tabivere Lasteaed\nLähim kool ~ 400 m Tabivere Põhikool\n55 000 € 765 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3197963 Kommentaar:


ELi kaubanduspoliitika - Consilium\nTeave ELi kaubanduspoliitika kohta\nTeave ELi kaubanduslepingute kohta\nTeave ELi kaubanduskaitse regulatsiooni kohta\nVaba ja aus kaubandus aitab tõsta elatustaset ning tagab majanduskasvu ja töökohad.\nKaupade ja teenustega kauplemine aitab olulisel määral kaasa jätkusuutliku majanduskasvu suurendamisele ja töökohtade loomisele. Rohkem kui 30 miljonit töökohta ELis sõltub ekspordist väljapoole ELi. Tulevikus tekkivast ülemaailmsest majanduskasvust 90% leiab prognoosi kohaselt aset väljaspool Euroopat. Kaubandus on seega vahend majanduskasvuks ja ELi jaoks esmajärguline prioriteet.\nNõukogu on pühendunud tugevale ja normidel põhinevale mitmepoolsele kaubandussüsteemile. Vastutustundliku ELi kaubanduspoliitikaga kaasneb kõrge läbipaistvuse tase ja tõhus teabevahetus kodanikega kaubanduse ja avatud turgudega seotud hüvede ja väljakutsete teemal.\nKaubanduspoliitika on ELi ainupädevuses. See tähendab, et kaubandusküsimuses teeb otsuseid ja sõlmib rahvusvahelisi lepinguid EL, mitte liikmesriigid. Kui kokkulepe hõlmab erineva pädevuse alla kuuluvaid valdkondi, võib nõukogu kokkuleppe sõlmida alles pärast selle ratifitseerimist kõigi liikmesriikide poolt.\nTegutsedes ülemaailmsel areenil pigem üheskoos ja ühel häälel kui mitmeid eri strateegiaid ellu viies, saab EL võtta ülemaailmses kaubanduses tugeva positsiooni.\nEL haldab kaubandussuhteid kolmandate riikidega kaubanduskokkulepete abil. Nende mõte on luua paremad kaubandusvõimalused ja ületada kaubandustõkked.\nEL soovib olla kindel, et imporditud tooteid müüakse ELis ausa ja õiglase hinnaga, olenemata nende päritolust. Kaubanduse reguleerimine kaubanduse kaitsevahendite abil on viis kaitsta ELi tootjaid kahju eest ja võidelda välisriigi ettevõtete ebaausa konkurentsi vastu, näiteks dumpingu ja subsiidiumidega.\nViimati muudetud 05.07.2017


Brüsselis algas täna järjekordne Brexiti-kõneluste voor, mis lõpeb reedel.\nÜhendkuningriik ja Euroopa Liit jõudsid detsembris vaheleppele kolmes valdkonnas: EL-i kodanike õigused Suurbritannias ja Briti kodanike õigused EL-i 27 liikmesriigis, lahutusarve ja piirilahendus Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahel.\nSel korral keskendutakse EL-Briti tulevikusuhtele ja kavandatavale Brexiti-järgsele üleminekuperioodile. Lisaks vaadatakse üle Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiri kokkulepe.\nVooru lõppedes peab reedel pressikonverentsi EL-i pealäbirääkija kõnelustel Michel Barnier.


CV Keskus tööpakkumine Tööriistaosakonna MÜÜJA - BAUHAUS ROCCA AL MARE kaubamaja, Tallinn\nTööpakkumise number #526875\nTööriistaosakonna MÜÜJA - BAUHAUS ROCCA AL MARE kaubamaja\nTöö tõstukiga müügisaalis\nValmidus teha füüsilist tööd\nTeadmised tööriistade ja kinnitusvahendite kohta\nGraafikujärgset tööd, osaline ja täistööaeg\nPakutav palk - Põhipalk ja tulemustasu\nBAUHAUS on 1960. aastal loodud edukas jaekaubandusettevõte, mis omab 270 kaubamaja 19 Euroopa riigis. Meie tootevalikus leiab üle 120 000 erineva toote ehituseks, remondiks, sisustamiseks ja koduaia tarbeks. Oleme investeerinud Eestisse meie Soome organisatsiooni kaudu, kus asub hetkel 5 tegutsevat kaubamaja. Eesti esimene kaubamaja avati Tallinnas Lasnamäel 2010.a. aprillis ja uus Rocca al Mare kaubamaja avati 2017 aasta märtsis. Tänu oma professionaalsetele töötajatele on BAUHAUS üks edukamaid ehitusmaterjalide kaubamaju Euroopas. Pikaaegse ja eduka kasvu tagab hästi motiveeritud ning lojaalne töötaja, kes iga päev teenindab oma kliente parimal võimalikul viisil.\nSeoses algava hooajaga otsime oma meeskonda täis- või osalise tööajaga, füüsilist tööd mittepelgavaid, tublisid ja hakkajaid töökaaslasi!