Päev liikluses: avariides sai viga üheksa inimest - DELFI\nKiirabiauto (pilt on illustratiivne).Foto: TIINA KÕRTSINI, Õhtuleht\nEile oli Eestis erakordselt palju liiklusõnnetusi ning nendes sai viga kokku üheksa inimest.\nKella 7.50 paiku ei andnud sõiduautot Škoda Octavia juhtinud seni täpsustamisel olev juht Pärnus A.H.Tammsaare pst ja Karja tn ristmikul teed peateel liikunud liinibussile Mercedes-Benz Conecto, mida juhtis 61-aastane mees. Õnnetuse vältimiseks bussijuht pidurdas järsult, mille tagajärjel osad reisijad kukkusid. Bussis viibinud 7-aastane tüdruk ja 12-aastane poiss toimetati Pärnu haiglasse kontrolli. Juhtumi täpsemad asjaolud on selgitamisel.\nKell 12.01 kaldus 76-aastase mehe juhitud sõiduauto Daewoo Matiz Viljandimaal Jakobimõisa külas Viljandi-Rõngu mnt 17. kilomeetril seni teadmata põhjusel vastassuunavööndisse ning põrkas kokku vastu tulnud sõiduautoga Škoda Octavia, mida juhtis 55-aastane mees. Daewoo juht toimetati Viljandi haiglasse.\nKell 14.37 sõitis linnaliini bussi Man Lions City juhtinud 66-aastane mees Tallinnas Sõpruse pst 253 juures tagant otsa punase fooritule ees peatunud sõiduautole Volkswagen Crafter, mida juhtis 43-aastane mees. Bussijuht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse kontrolli.\nKella 16.20 paiku toimus õnnetus Pärnus Riia mnt - A.H.Tammsaare pst fooridega reguleeritud ristmikul, kus 55-aastane naine sooritas sõiduautoga Škoda Rapid vasakpöörde Riia maanteele ja sõitis otsa ülekäigurada ületavale 60-aastasele naisele. Sõidukijuht toimetas jalakäija Pärnu haiglasse. Täpsemad liiklusõnnetuse asjaolud on selgitamisel.\nKell 17.44 teatati juhtumist Tallinnas Tatari tn 51A juures, kus sõiduautot Škoda Octavia juhtinud 41-aastane mees sooritas vasakpööret hoovialalt tänavale ning sõitis otsa ülekäigurajal sõiduteed ületanud 39-aastasele naisele. Kiirabi andis jalakäijale abi kohapeal.\nKell 18.35 teatati õnnetusest Tallinnas Paldiski mnt 225a juures, kus 62-aastane mees sõitis sõiduautoga BMW 523i otsa reguleerimata ülekäigurajal sõiduteed ületanud 12-aastasele poisile. Juht lahkus sündmuskohalt enne kiirabi ja politsei sündmuskohale jõudmist ja peale jalakäija vanemale oma kontaktandmete andmist. Jalakäija toimetati Tallinna lastehaiglasse.\nKella 19.50 ajal sai Tallinnas Merivälja teel 23-aastase mehe juhitud sõiduautolt Toyota Corolla löögi esialgseil andmeil keelava fooritulega ülekäigurajal teed ületanud 52-aastane mees. Jalakäija toimetati Ida-Tallinna keskhaiglasse.\nKell 23.03 juhtus liiklusõnnetus Rae vallas Killustiku teel, kus 24-aastane mees sõitis sõiduautoga BMW 320D järsus paremkurvis vasakule teelt välja kraavi. Juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.


SU/MI ANDIS VÄLJA DEBÜÜT-EP JA OMAPÄRASE TEHNILISE LAHENDUSEGA MUUSIKAVIDEO - MuusikaPlaneet\n23. mai 2022 @ 21:20\nMP 13. mai 2022 @ 11:40\nsu/mi (foto: Maksym Bilozor)\nElektroonilise indie-popi bänd su/mi andis täna, 13. mail välja kauaoodatud esimese EP “lähemale kuule” ja ühe võttega Super 8 filmile filmitud muusikavideo laulule “ookean”.\nEP põhisingliks on “ookean”, mis on lugudest kõige erilisema tehnilise lahendusega, kuna on üles ehitatud, kasutades vaid inimhääle ja suuga tekitatud helisid. Muusikavideo on filmitud ühe võttega haruldase Super 8 filmiga ja kirjeldab ebakindlust suhetes, kuid pakub sellegipoolest lootusrikka ja positiivse lõpplahenduse. “Nii ühe võttega ja analoogtehnikaga filmimine, kui muusikas vaid hääle kasutamine tähistavad inimlikkust ja ebatäiuslikkust. Meie tegevuses oli kõik loominguliselt läbimõeldud, kuid me elimineerisime võimaluse püüelda perfektsuse poole ja ma arvan, et see on julge maailmas, kus meie tarbitavas meedias on kõik ilusaks töödeldud ja valikuliselt esitatud,” kommenteerib su/mi produtsent ja laulja Eke Allikvere.\nNostalgilist videot saab vaadata siit:\nKuigi EP “lähemale kuule” toob kuulajani ka tumedama kõlaga negatiivsetest emotsioonidest sündinud lugusid, jääb lõpuks kõlama positiivne ja lohutav üldine toon. Meloodiliste ja loodusest inspireeritud lugude hulgas paistab tulnukana silma “antidepressant”, mis on inspiratsiooni saanud Eesti mõminaräpparitelt ning kaldub su/mi tavalisest stiilist kõvasti kõrvale.\nBändi su/mi liikmed on Jan Kuusemets, Eke Allikvere ja Frederik Welk ning nende muusika eesmärk on ehedate emotsionaalsete sõnade ja mitmekülgse soundi abil olla võimestav ning pakkuda hingekosutust. Muusikat on koos tehtud juba üle aasta ning varasemalt on välja antud kaks ingliskeelset singlit.\nEelmine uudis: METALKAUBOIDE TUMEDAM TULEMINE\nJärgmine uudis: HEMI MUSIC AWARDS LAUREAAT I WEAR* EXPERIMENT AVALDAS UUE ALBUMI “DISCONTENT” KOOS MUUSIKAVIDEOGA


Vaba Eestimaa Ajaleht: Taani filmigrupp ja Eesti ümarpuit - Mati Sepp\nFotod: Mati Sepp & Helena Eenok.\nEESTI METSA ABIKS TEGI KOOS TAANI AJAKIRJANIKEGA ÜHISE ÜLLATUSVISIIDI GRAANUL INVESTI TÖÖSTUSKOMPLEKSILE\nMeie eesmärgiks oli kontrollida, millisest puidust graanuleid tehakse.\nSelle aasta 1. juulil laekus mulle FB postkasti üks ingliskeelne kiri: “Hi, Mati Sepp, I’m a journalist/documentarian who works at danish public service media TV2 Østjylland…” Sellest hetkest hakkas lahti rulluma sisukas koostöö Taani meedia ja Eesti looduskaitsjate vahel.\nAvalikult andsime 9. septembril teada, et Taani meedia on Eestisse tulemas: https://www.facebook.com/groups/eestimetsaabiks/posts/1445729279160296/ Ainult käputäis looduskaitsjaid üle Eesti teadsid, mida täpsemalt filmitakse, millise meediaväljaandega on tegemist ja millal Eestisse tullakse. Saladuse katteloori hoidmine oli vajalik selleks, et metsandussektoril puuduks võimalus omalt poolt ette valmistuda ja vältida enda jaoks võimalikke ohte. Nüüd aga saame kõigest rääkida, 5.oktoobril sai kogu kuudepikkune planeerimine lõpuks teoks.\nValmimas on metsatööstuse pahupoolt kajastav dokumentaalfilm, mis lükkab ümber Taani meedias levinud rohepesu võtted, kus puidugraanuleid turundatakse kui keskkonda säästvat ja süsinikuneutraalset kütteviisi. Taanlaste toasoe tuleb Eesti liigirikastest metsadest ning enamus inimesi ei tea, et nende tuba soojeneb Eesti looduse hävinemise hinnaga.\nSel hommikul polnud päike veel tõusnudki, kui olime Eesti Metsa Abiks esindajatena koos Helena Eenok’iga Peipsi järve kaldal, kokkulepitud kohas, Taani meedia saabumist ootamas. Nende soov oli pühendada üks võttepäev minule ning professionaalsete ajakirjanikena andsid nad ette ka teatud reeglid - võtetele tohtis kaasa tulla lisaks minule veel ainult üks inimene.\nMa olin juba varem kogu päevateekonna paika pannud ja nendega eelnevalt selle ka kooskõlastanud. Plaan oli, et alustame filmivõtetega Ida-Eestimaa lageraiete keskelt ja lõpp-punktiks jääb Graanul Investi tehas Lõuna-Eestis.\nTaanlaste võttemeeskond koosnes neljast inimesest, režissöör ehk saatejuht, kaks operaatorit, kellest üks oli naisterahvas ja lisaks veel üks ajakirjanik. Tehnika oli viimane tase, profikaamerad, mikrofonid, droon, fotokad ja kõik muu vajalik lisaks. Kohe alguses sai selgeks, et taanlased ei tulnud Eestisse lihtsalt “jalga kõlgutama”, kogu meeskond töötas profilt ja väga ühtses rütmis.\nVarajastel hommikutundidel avaldati veel vaimustust Eestimaa looduse üle: “Everything is so beautiful and Estonians have so much forest”, kogu arvamus põhines enamjaolt mööda maanteid sõites autoaknast nähtu põhjal. Kuid lisati, et kohati oli näha ka lagedaks raiutud lanke, mis riivasid silma. Ma ei tahtnud küll nende õhulosse ilusast Eestimaa loodusest kohe kokku kukutada, aga pidin neile siiski hoiatuseks ütlema, et see mis toimub väljaspool suuri maanteid, võib jalust nõrgaks võtta. See massiivne hävitustöö, mida me nüüd filmima hakkame, muudab ilmselt teie arusaamu Eestimaa looduse käekäigust. Esimene maastik, kus filmimisega alustasime, oli suuremalt jaolt viimase 25 aastaga vanast metsast maatasa tehtud ja me räägime tuhandetest hektaritest metsamaast, mida on väga jõuliselt lageraietega majandatud. Taanlased soovisid peale esimesi võtteid seal piirkonnas näha, kas mujalgi on sarnast laastamistööd tehtud ja kuna Graanul Investi tehasesse oli sõita oma 150 km, asusime teele mööda väiksemaid metsateid. Andsin teada, et me sõidame oma autoga ees ja kui soovite teha peatuse, siis andke märku. Mida enam me Lõuna-Eestisse, Graanul Investi tehase poole jõudsime, seda selgemini said nad aru, mis Eesti metsadega tegelikult toimub. Põhimaanteede trasse mööda liikudes tekkinud illusioon kaunist Eestimaa loodusest kukkus kolinal kokku ja vajus väga sügavale “traktori rööpasse”. Ma näitasin seda, mida metsamehed nimetavad metsakasvatamiseks, see kõik mõjus ikka korraliku šokina – lageraiete meri laius üle metsamaa, ükskõik kuhu ka ei läheks.\nGraanul Investi tehase juurde jõudes avanenud vaatepilt šokeeris neid veelgi enam ja oli ka minule suuri üllatusi pakkuv. Taani ajakirjanikud seletasid meile, et Taanis on seadusega keelatud ümarmaterjalist tehtud graanulite põletamine ja NEPC olevat isegi dokumentidega tõestanud, et graanuleid tehakse ainult okstest ja tööstuslikest jääkproduktidest. Seega olid nad üsna kõhklevad, kui metsas olles kogu aeg rääkisin, et märkimisväärne osa ümarmaterjalist jõuab Eestis Graanul Investi tehastesse ja liigub sealt edasi näiteks Taani. Kuna nad olid tutvunud dokumentidega, mis väitsid vastupidist, olid nad minu jutu osas alguses natuke kahtlevad. Kuid kui nad nägid Graanul Investi tehase laoplatsil tuhandeid tihumeetreid ümarmaterjali, siis nad said isegi aru, mis tegelikult toimumas on. Ma ütlesin, et ega keegi kontrollimas ei käi, millest graanuleid tehakse või kust kohast tooraine täpselt pärineb - dokumentidesse saab kirjutada igasugu huvitavaid asju.\nMinu jaoks oli suur üllatus, kui maantee pealt keeras kasepaberipuu koormaga reka otse Graanul Investi tehase territooriumile. See tundus kahtlane ja ringi vaadates oli näha, et kaugustes laiusid meeletud ümarmaterjali virnad, millest hakatakse graanuleid tegema. Läksime siis asja lähemalt uurima, et millise ümarmaterjaliga tegemist on. Selgus, et seal oli suurtes kogustes kaske (kasepaberipuud) kuuske ja mändi. Osa sellest materjalist tundus isegi väga korralik olevat ja sobilik tooraine ka 300 meetrit eemal asuvale palgitööstusele. Lisaks oli seal saart või tamme, täpset puuliiki ei suutnud kaugustest tuvastada, palju haavapuitu mis on jällegi paberipuu alla kuuluv materjal - seda kõike suurte virnade viisi. Hämmatav oli see, et hall leppa polnud pea üldse näha, kuigi seda peetakse Eestis peamiseks küttepuuks. Mõistagi olid seal ka hiiglaslikud hakkehunnikud, mille kohta ütlesin, et selliste hunnikute puhul ei tea keegi, mis seal metsas hakkurist läbi on lastud. Taanlased olid kõigest nähtust šokeeritud.\nMõistagi ei jäänud meie saabumine kellelegi märkamatuks, suured profi TV-kaamerad tehase lähistel tekitasid ilmselt nii tehasepersonalis kui ka rekajuhtides suurt ärevust. Üks rekajuht kaotas ka enesevalitsuse ja sõimas välisajakirjanikke “ilusas” eesti keeles. Kui taanlased küsisid viisakalt, kas ta saaks oma sõnumit ehk inglise keeles edastada, kuna nad ei saa temast aru, lõi rekajuht käega, keris akna üles ja sõitis ära.\nTaanlased soovisid väga ka tehase territooriumile pääseda ning Helena koos naisterahvast operaatori ja saatejuhiga läksid uurima, kas meid lastakse ehk koos saatjaga territooriumile ning Graanul Invest saaks ka omalt poolt selgitada, mis siin nüüd toimub. Saime aga väravas selge vastuse, et tehase territooriumile meid ei lasta kuna kedagi polnud kohal, kes oleks saanud meiega tegeleda - paluti helistada Graanul Investi üldnumbril ning uurida sealt. Üldnumbrilt suunati kõne juba, juhatuse esindajale, kes kinnitas, et nad on valmis omalt poolt küll kommentaare jagama, kuid tehase territooriumile kahjuks ei ole võimalik meid siiski lubada. Helenal õnnestus siiski Graanul Investi veenda, et nad oleksid nõus Taani ajakirjanikega Tallinnas kohtuma ja kõikidele küsimustele vastama. Juhatuse esindaja rõhutas ka seda, et sellistest külastustest võiks ikka ette teatada ja siis saaks kõike ilusti näidata.\nTaanlaste üllatusvisiit Graanul Investi tuli ettevõtte juhtivatele inimestele vist sama suure šokina kui taanlastele Eesti metsades toimuv laastamistöö.\nVäike lootus on, et see novembrikuus avalikkuse ette jõudev dokumentaalfilm aitab ära lõpetada Taani ahjudes Eesti metsade põletamise.\nMa loodan siiralt, et see töö, mida Eesti Metsa Abiks ja kõik teised Eesti looduse eest seisvad inimesed teevad, toob lõpuks lahendusi. Ning edastan palve ka Eesti poliitikutele. Tulge vahelduseks Toompealt alla ja tutvuge päris eluga. Mis on see materjal, millest Eestis tehakse puidugraanuleid? Kui inimesed on võimelised tulema Taanist siia kohale asja uurima, siis Toompealt on veidi lühem maa. Eesti Metsa Abiks on valmis tutvustama poliitikutele metsas toimuvat ja ehk leiame lõpuks ka ühised lahendused.\nMõistan sügavalt hukka, et kõik poliitilised erakonnad Toompeal peale sotsiaaldemokraatide, hääletasid metsast tuleva puitbiomassi ahju ajamise poolt. Loodan, et Eesti president taipab seda seadust mitte vastu võtta ja see saab tagasi lükatud.\nPostitaja: Vabaajaleht kell 03:24\nRühmituse Eesti Meedikud ja Teadlased Avatud Disku...\nMÕTTEID AJAJÄRGUST, KUS KÕIK SAAB OLEMA "ROHE". - ...


october’18 | Kunsttükk october’18 – Kunsttükk\nCategory Archives: october’18\nOctober 26, 2018 kunsttukk Leave a comment\nÜks oktoobrikuu õhtu sai täidetud imelise teatrielamusega, mille algus ulatub augustis Rakveres toimunud luuleõhtule. Just sellel luuleõhtul otsustasimegi Katariinaga, et peab Rakvere teatrisse minema (sest me kumbki ei olnud seal varem käinud) ja vaatama etendust, kus mängiks Üllar Saaremäe. Nii me selle etenduseni jõudsimegi. Ja mul on siiralt hea meel et me just Käopesa etenduseni jõudsime, sest lisaks peaosatäitjale oli suurepärane ka etenduse sisu. Ning väga andekalt oli lahendatud ka etenduse kava, millel oli oma praktiline väärtus. Tavaline WC paber oli saanud kultuurse väärtuse, kui nii võiks öelda, sest kava oli nimelt just WC paberi ümber keritud.\nKuigi tegu oli Rakvere teatri etendusega, siis seekord käisime seda vaatamas Paides, mis oli omaette seiklus. Ülitore oli tagasisõit Tallinna, sest saime juhuslikult tagasi tädipoja bändikaaslastega kes andsid sõidu lõppedes meile ka oma plaadi ( Laura Junson & the Jeth). Plaat oli muideks väga mõnus ja sõidu aeg hariti meid igakülgselt muusika vallas, sest mida muud sa muuskikutega ühes autos sõites ikka oodaksidki. Aga tagasi etenduse juurde… Etenduse lõppedes tõusis kogu saal kohe püsti ja plaksutati käed valusaks, mis minu kogemustes oli esmakordne, kuigi püsti on tõustud varemgi.\nRakvere teatri etendus rääkis loo ühest Ameerika hullumajast 60ndatel. Hullud seal sees olid ühiskonnas haigeteks tunnistatud, neid peeti ebanormaalseteks ja neid tuli parandada vastavatele normidele. Ebanormaalsus on taunitud ja ei sobi normaalsesse ühiskonda. Lähemalt anti tausta ainult paari tegelase loost, kuid nad kõik olid raviasutuses vabatahtlikult. Ikka selleks, et end normaalseks ravida; et ühiskonda sobituda. Uue tuule tõi sinna uus patsient, Randle McMurphy, keda mängis Saaremäe. Talle ei meeldi seal valitsev kord, ta nõudis rohkem õigusi oma kaaslastele ja kaaspatsientidele, ta pidas hullumaja reegleid mõtetuteks ning ta pöörab kõik senise peapeale. Tema kaaspatsiendid on nõustunud sellega, et nad on hullud ja nõrgad, usaldades enda täielikult õde Ratchedi kätte ja lastes endaga teha kõike, mida to vajalikuks peab. Sest see kõik peaks neid ravima. Nad on veendudnud, et nad on kõlbmatud selle ühiskonna jaoks, et nad on pettumuste valmistajad ja ei midagi muud kui jänesed selles karmis maailmas. McMurphy ütleb aga oma kaaslastele, et nad elaksid oma elu, vähemalt prooviksid, ega laseks endaga nii käituda. Ta astub visasse võitlusesse õde Rachediga ning ei anna kordagi alla. Ei elektrišokk ega operatsioon ei kõiguta tema veendumusi. Tõsi, viimane saab talle siiski saatuslikuks, kuid eks iga võitlus nõuab oma ohvreid. Siin tuli ohverdada elu.\nHullumaja oli nagu süsteem, seda võiks võrrelda riigi või valitsusega. Süsteem otsustab, mis on õige ja mis mitte. Süsteem tahab kõiki kontrollida, tahab, et kõik toimuks nende seaduste järgi, tahab, et tema kontrollida oleks kogu su aeg, mõtted ja elukorraldus. See süsteem kohtleb karmilt neid, kes teistsugused on. Neid on vaja ümber häälestada nagu masinaid, et nad korralkult töötaksid. Ja neid tuleb kutsuda hulludeks. See on nagu hundi ja jänese mäng, kus koht on ainult tugevatele.\nHullumaja patsiente koheldakse nagu poolearulisi, kuigi nad on sama tavalised inimesed nagu sina ja mina. Neid peetakse hulluks ainult ühiskonna tõttu, mis neile pidevalt sosistab, et nad on jänesed. Kui nad ei laseks oma pähe tulla neil mõtetel, mis neid maha teeb, kui nad julgeks proovida olla hundid ja elada, siis oleks nende elu teistsugune. Aga see nõuab julgust ja vastutust.\nMcMurphy tahab oma kaaslastest kasvatada hunte. Ta tahab neile näidata, et ka hundi nahas võib olla jänes ja et see süsteem pole sugugi nii kõigutamatu, kui pealtvaadates tundub.\nLõppvaatuses lasevad indiaanlane ja surnud McMurphy hullumajast jalga. Surnud McMurphyt aitab hullumajas välja muidugi indiaanlane. Indiaanlast peeti tummaks ja kurdiks, ta rääkis etenduse vahele katkendeid süsteemist, mida ta pealt näeb. Ta isa oli olnud indiaanipealik, kes oli sunnitud oma maa ära andma. Kurt-tummus oli olnud tema maskeeringuks, see tegi ta nähtamatuks, mis aitas tal kõike näha. McMurphy sai sellest aru ning nende sõbrunemise tipphetkeks sai “Lendas üle käopesa” mäng, mida nad mõlemad teadsid. Vabadus elada, lennata nagu lind- see innustas neid.\nNiisiis, lõpus lasevad nad jalga. McMurphy ette langeb suur unenäopüüdja, mis on tuntud indiaani kultuurist kui heade unenägude läbilaskja ja halbade kinnipüüdja. Õde Ratched ronib unenäopüüdja peale ja sellega oligi etendus lõppenud. Nagu Ratched oleks halb kinnipüütud unenägu ja indiaanlane kehastunud unenäopuudjaks, kes valvab oma sõbra und, et temani lasta ainult head.\nMe oleme hullud ja haiged ainult siis, kui me laseme seda endale öelda. Tuleb elada ja vähemalt proovida. Äkki hull ei olegi hull, vaid tugev, tugevam kui kõik teised ja normaalsem kui kõik normaalsed inimesed kokku? Lõppeks, kui suur on lendamise hind?\nOctober 22, 2018 kunsttukk Leave a comment\nKuhu kadus mu aeg?\nNeed ütlemata kallistused\nJa mõtlemata sähvatused.\nJa käimata võimalused.\nIga päev keegi elab oma vigu.\nJa vigadest ei õpita.\nPistsin taskusse elu õpetusi\nEt neid nööbina kuuele õmmelda.\nEt mõista elu loogikat\nTahab sulle öelda et\nVõitlemiseks ja pingutamiseks\nJa peatumiseks ja nautimiseks\nJa nutmiseks ja kasvamiseks\nJa naermiseks ja möllamiseks.\nSest mis on praegu\nPole enam varsti.\nTänasega on öeldud homne\nJa seda tagasi võtta ei saa.\nSu valu pole elus, elu pole valus\nMis oli mu sees\nValust valetades mis oli tema enda sees\nTäna kehva oli mu luuletus\nHalb oli vaimu puudutus.\nKuskil pilvepiiri taga\nOctober 15, 2018 kunsttukk Leave a comment\nMoekino raames näidati kinos Sõprus filmi Yayoi Kusamast “Kusama: Lõpmatus”. Teadsin kohe, et tahan seda filmi vaatama minna, sest ta on nii põnev naine. Ja mul on hea meel, et ma seda vaatamas käisin, sest sain tema elust palju rohkem teada. Olin Kusamast teadlik ka ennem, kuid see film aitas mul temast ning tema kunstist rohkem aru saada ning nüüd vaatan ma tema loomingut hoopis uue pilguga. Miks, sa küsid?\nKusamal oli raske lapsepõlv, kus tema kirge kunsti vastu ei soositud üldse. Seega pidi Kusama oma kunstiteed alustama täiesti iseseisvalt ning loobuma vanemate toetusest täielikult, sest keeldus nende poolt tehtud valikutest. Ning sellele lisaks läks ta end tõestama New Yorki, kus tol ajal valitsesid täielikult valged mehed ning naistel oli raske kunstimaailmas läbi lüüa, eriti veel Aasiast pärit naisel. Kusamal oli sellest hoolimata tugev tahe ja teadmine, et temast saab ühel päeval kuulus kunstnik ning ta hakkas selle nimel tööd tegema. Tal olid alguses rasked tingimused elamiseks, palju vaeva et end maksma panna ja nähtavaks teha, palju tagasilööke ja raskeid hetki, kui murduda, aga ka õnnestumisi, kuid ta ei andnud alla. Ta ütles selles filmis ühe väga hea ja tabava lause, mis ütleb ära kõik – aga siis ma kogusin oma mõtted kokku ja tõusin püsti. Ja rohkem sõnu polegi minu meelest vaja, see ütleb ära kogu tema suhtumise. Ja sellist suhtumist peaksime me kõik rakendama ja meeles pidama, kui meil on rasked hetked. Sest kui palju raskematest asjadest on tema läbi läinud ja tahtnud alla anda, aga ta on ikka siin. Ja nüüd, kui ta on 90 aastane, müüvad ta maalid miljoneid ja ta saab elada elu, millest ta on unistanud ja mille nimel aastaid vaeva näinud. Ta pidi oma edu kaua ootama ja see ei olnud kerge, aga ta jõudis selle ära oodata. Tal oli kannatust.\nJust need kannatused ja elu raskused ongi tema teosed teinud eriliseks ja andnud neile mõtte. Ta paneb oma tunded ja oma kogetu kunstisse ja võtab seda kui teraapiat. Ma arvan, et ilma kõige selleta oleks see lihtsalt üks huvitav maal või skulptuur, aga ei midagi enamat. Tema läbielamised on andnud tema teostele hinge. Ilma läbielamisteta seda ei oleks.\nKatsumustel meie elus on hind, mida meil kõigil tuleb endale jõukohaselt maksta, aga selle tasu on hindamatu. See võib sinu tavalisest maalist teha lõpmatust meenutava peegelruumi.\nLõpmatus. Lõpmatu julgus, lõpmatu proovimine, lõpmatu katsetamine, lõpmatu komistamine ja lõpmatu tõusmine. Sinu jaoks on terve lõpmatu maailm, täis lõpmatuid võimalusi, mida ei tulegi, kui sa sellele võimalust ei annaks.\nOctober 7, 2018 kunsttukk Leave a comment\nÖösinine päev leinab\nTa piisad aknal on olnud juba tunde\nJa otsa ei paistagi tulevat\nÕhk on jahe ja\nMärjad kummid ning vihmaveekäised\nTuletavad meelde kaduvust.\nAlles oli eile\nKuid varsti on juba homme\nNeed ei kao.\nTänasest saab eilne,\nNii iseenesest mõistetav see ongi.\nMärg puudutus paitab asfaldit\nJa on eemale ajanud inimesed\nKes enne siit tänavalt möödusid.\nAga mina tunnen ära selle vihma,\nMa tunnen ta lahkuva suve keelt.\nKuldsete varjude ja\nJoovastava kerguse keskel\nMöödus mu aeg.\nSiis rada oli lahti ja\nKirg kõikjale minna.\nNüüd jäänud vaid alles\nMärgunud taevas ja\nSopaseks muutunud rada.\nSelle kaduva suve nootideks\nSuvele jäänud viimased päevad\nSeda meelde tuletab märgunud tänav.\nEndaga uue toob see vihmasadu\nEt nii head aastat pole sul olnud.\nMeil on veel natuke aega\nJa siis tulevad omad ajad.


Päeva kuulutus: Aston Martin Rapide on V-12 mootoriga pereauto - Autogeenius\nPäeva kuulutus: Aston Martin Rapide on V-12 mootoriga pereauto\n24. nov. 2021 kell&nbsp07:47\nSu sõbral on Mercedes S-klass ja kolleeg tõi just Saksast uue Audi A8? Armas. Osta see neljaukseline Aston Martin Rapide ja võid ennast vähemalt selles mängus võitjaks kuulutada.\nSiiani tundus, et kõige kreisim asi, mida suurte luksussedaanide maailmas teha, on osta tavapärase Saksa triumviraadi asemel Maserati Quattroporte. Aga tegelikult luurab automaailma hämarates nurkades veel paar rariteeti.\nKui sa just Jaapanist mõnda V-12 mootoriga Toyota Centuryt ära ei too, siis Rapide on suhteliselt kindlalt selline ladvaõun, mis naljalt sulle vastu ei sõida. Transpordiameti andmebaasi järgi on neid hetkel arvel täpselt kaks.\nKas keegi kahtleb, et Aston ei paku piisavalt sõidurõõmu? Meie mitte. 6-liitrine V-12 toodab 350 kW (476 hj), mis tänapäeval polegi nii metsik number, aga aastal 2011 oli…piisav. Läbisõit on kõigest 27 800 kilomeetrit ja ilmselt korrektne.\nAuto on müüja sõnul olnud uuena tema kasutuses, on täisvarustuses ning igatepidi hea diil. Esindust küll Eestis ei ole, aga kuna registris on Eestis napilt üle 50 Astoni, siis paar töökoda juba täitsa on tekkinud, kus oma briti sportautot hooldada.\nMärksõnad: Aston Martin, auto24, rapide


Riigikontroll: riik loob sihtasutusi sihitult | Korruptsioonivaba Eesti\nRiigikontroll: riik loob sihtasutusi sihitult\nRiigikontroll leiab oma värskes auditis, et riigil ei ole pea kahekümne aasta jooksul välja kujunenud parimat praktikat sihtasutuste vormi kasutamiseks avalike ülesannete täitmiseks.\nÜhtlasi leiab riigikontroll, et riigil puuduvad üldpõhimõtted, millistel juhtudel asutada sihtasutus ja millistel juhtudel on avalikke teenuseid otstarbekas korraldada riigiasutuste kaudu.\nDomineerivaks on pigem valitsemisala ministeeriumi arusaam või päevapoliitilised eelistused, märgib riigikontroll.\nKuigi seaduse järgi peaks riik sihtasutusi asutama avalike funktsioonide täitmiseks, mis ei ole otseselt seotud riigivõimu teostamisega ja milleks muud tegevusvormid ei ole sobivad, on praktikas riik sihtasutusi loonud väga erinevate avalike teenuste osutamiseks.\nNii tegutsevadki sihtasutustena Eesti suurimad haiglad (Tartu Ülikooli Kliinikum, Põhja-Eesti Regionaalhaigla), Euroopa Liidu toetuste jagajad (Keskkonnainvesteeringute Keskus, Archimedes, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus), mitmed kultuuriasutused (muuseumid, teatrid) ning kohaliku elu edendamisega tegelevad organisatsioonid (maakondlikud arenduskeskused, spordirajatiste haldajad).\nLõppenud aasta seisuga teostas riik asutajaõigusi rohkem kui 70 sihtasutuses, seejuures sihtasutuste arvu järgi on suurimaks asutajaõiguste teostajaks kultuuriministeerium.\nKultuuriministeerium on olnud ka viimaste aastate kõige aktiivsem sihtasutuste asutaja. Kokku maksti 2012. aastal sihtasutustele riigieelarvelist toetust 114,4 miljonit ja 2013. aastal 126,7 miljonit eurot. Need näitajad ei sisalda ELi toetusi, mida mitmed sihtasutused vahendavad.\nSamas näitas audit, et vaatamata isevooluteed kulgenud arengule riigis on sihtasutused põhikirjalisi eesmärke täitnud ja riigilt saadud raha üldiselt eesmärgipäraselt kasutanud.\nLisaks selgusele, milliseid avalikke ülesandeid peaks riik korraldama sihtasutuste kaudu, vajab riigikontrolli hinnangul siiski senisest suuremat läbipaistvust riigi eelarvest sihtasutuste rahastamine.\nKuna sihtasutused tegutsevad väga erinevate eesmärkide elluviimisel, on selge, et ei ole võimalik kokku leppida ühetaolises rahastamismudelis kõikidele sihtasutustele. Auditis leidis aga riigikontroll probleeme nii kehtivatest reeglitest kinnipidamise kui ka hägusate reeglitega.\nPeale selle on sihtasutustest kujunenud omakorda ministeeriumide rahastamise allikas. Auditi käigus sai riigikontroll ühest ministeeriumist järgmise selgituse: seadusega pandud tegevuste tarbeks meile riigieelarvest raha ei eraldatud, aga sihtasutusele oli selleks tegevuseks võimalik toetust anda.\nRiigikontrolli hinnangul ei aita selline rahaplaneerimine kindlasti kaasa riigieelarve läbipaistvusele.


Klassiruumi tipptase\n... / Haridus / Klassiruum / Klassiruumi tipptase\nEcophon Master™ Rigid koos Ecophon Akusto™ Wall ja Ecophon Gedina™-ga + Extra Bass koos Akusto Wall-toodetega on välja töötatud saavutamaks parimat võimalikku helikeskkonda klassiruumis. Kuid kuidas see toimib?\nSeinast seina lagi\nHelitaset vähendab tublisti kui paigaldate seinast seina ulatuva Ecophoni lae, nt Master Rigid või Gedina.\nSellegipoolest jääb alles pealetükkiv madalsageduslik taustmüra. Seda saab lahendada vaid madalsagedusliku helineelduri, Extra Bass, lisamisega.\nExtra Bass on ainulaadne, spetsiaalselt kujundatud 50 mm paksune madalsageduslik neeldur, mis paidaldatakse ripplae peale. Extra Bass on mõlemasse süsteemi kaasatud ja peaks katma vähemalt 50% laest\nIsegi seinast seina lae ja Extra Bassiga põrkab heli seintelt tagasi ja loob soovimatuid kajasid. Probleemi saab lahendada kasutades tagaseinal Akusto Wall helineeldureid.\nAkusto Wall neeldurid\nAkusto Wall neelab heli, mis vastasel juhul põrkaks seintelt tagasi ja tekitaks kaja.\nRühmatöö puhul räägivad õpilased igas suunas. Klassiruumi sellisel kasutamisel on Akusto Wall neeldurite eelistatud paigaldus kahele kõrvuti asetsevale seinale.\nKõnet peegeldav ala\nJa lõpuks kõneleja mugavuse tagamiseks on süsteemides võimalik lisada väike kõnet peegeldav ala lae sinna ossa, mille all õpetaja tavaliselt seisab.\nNii saab õpetaja oma häält selgemalt kuulda, vähendades riski, et õpetaja oma häält tarbetult kurnab.\nKlassiruumid võivad olla kas järelevalvega või ilma. Seega on hea mõte paigaldada löögikindel lagi. Süsteemil Master Rigid on tugevdatud pind ning kinnitatakse liistustüsteemile patenteeritud Connect™ - lisatarvikute abil. Ärge muretsege, kuigi lagi on kinnitatud, on see siiski eemaldatav, nii et pääsete ligi ülal asuvale tühimikule.


Ettevõtjad ei tea eurorahast eriti midagi\n3. detsember 2001 kell 13:47\nEesti ettevõtete juhtidest ei ole 23 protsenti informeeritud euroala riikide rahvusvaluutade kadumisest 1. jaanuaril 2002, ilmnes Eesti Panga tellimusel EMOR-i poolt läbiviidud küsitlusest. Ebapiisavaks hindab oma informeeritust 52 protsenti juhtidest ning enda arvates piisavalt on informeeritud 23 protsenti juhtidest.\nKüsitletutest 13 protsenti teadis, et euroala riikide rahvusvaluutad kaovad käibelt kontorahana 1.jaanuarist 2002. Alates sellest päevast tuleb pangaülekannetes seniste rahvusvaluutade asemel kasutada eurot.\nOma pangalt on rahvusvaluutade kadumise kohta piisavalt infot saanud 13 protsenti küsitletutest, ebapiisavalt 20, üldse pole saanud 62 ning vastata ei osanud 5 protsenti ettevõtete juhtidest.\nKüsitluse andmetel omab keskmiselt 40 protsenti Eesti ettevõtetest ärikontakte Euroopa Liidu maadega.\nEMOR intervjueeris ajavahemikus 1.-22.oktoobrini 450 Eesti ettevõtete juhti.


Lääne Elu paberleht 6. oktoobril - Lääne Elu\nAvakülg Pealugu Lääne Elu paberleht 6. oktoobril\nLääne Elu paberleht 6. oktoobril\n6. oktoober 2011 08:00\nMitmed Puises tegutsevad rannakalurid ja turismiettevõtjad on oma tegevuseks saanud toetust Euroopa Kalandusfondist. Foto: Arvo Tarmula\nLõuna–Läänemaa ühisgümnaasiumi loomine on kahtluse all\nLihula kavatseb esialgu vähemalt aastaks külmutada Lõuna–Läänemaa ühisgümnaasiumi moodustamise.\nLihula ja Kullamaa vald on kokku leppinud, et Kullamaa keskkool ja Lihula gümnaasium liidetakse üheks gümnaasiumiks hiljemalt tuleva aasta 1. septembriks. Nüüd on aga plaanid muutunud ja haridusreform peatatud. Selle põhjuseks sai avalikkuse survel kiiresti tagasi võetud Lihula valla kolme väikekooli sulgemisotsuse eelnõu.\nValla kultuuri– ja haridusnõuniku Kersti Ajaotsa sõnul on Lõuna–Läänemaa ühisgümnaasiumi moodustamine päevakorralt üldse maas. „Me ei tegele sellega,” ütles Ajaots Lääne Elule läinud nädala keskel.\nKullamaa vallavanem Jüri Ott ütles, et ootame ära, mis sammu teeb Lihula, siis arutame olukorra läbi.\nÜhisgümnaasiumi asutamise eeltöö on tehtud, õppekava on valmis, õppesuunad välja töötatud, mõlema kooli õpetajad on läbinud põhjaliku ühiskoolituse, rääkis Lihula volikogu juht Tiina Lobja. Ühiskoolitusel osales 20 Lihula ja 15 Kullamaa kooli õpetajat, omavalitsusjuhti ja ametnikku. Veidi üle 8700 euro maksnud koolitusest kandis Lihula ligi 5000 eurot, mis tuli õpetajatele riigi eraldatud 2010. aasta koolitusrahast.\nLugu Läänemaa rannakalandusest räägib, et rannakalandus on viimase kahe aasta jooksul saanud toetust 1,5 miljonit eurot. Sellele lisandub omaosalusena veel kolmandik summast. Läänemaal on umbes 200 ettevõtjat, kellel oleks õigust toetust küsida, aga kui neist lõpuks 50–60 toetust taotleb, on tulemus väga hea, leidis rannakalurite seltsi tegevjuht Margus Medell. Kalandustoetusi jagades kehtib põhimõte, et pool jagatavast summast läheb sadamatele ja lossimiskohtadele, 20% töötlemiseks, 15% turismile, 13% mitmekesistamiseks ja 3% koolitusteks.\nVeel on lehes juttu, et\n• Kihnu Veeteede leping lõpeb sel aastal. Lääne maavalitsus otsib riigihanke kaudu vedajat Vormsi parvlaevaliinile;\n• et pärast suve on hakanud töötute arv Läänemaal jälle kasvama, selle nädala alguses oli arvel 890 inimest;\n• et Lääne maavalitsus kavandab liinibussiliikluses suuremaid muudatusi.\nLääne Elu uurib, kes läänlastest või Läänemaaga seotud ettevõtjaist pääsesid Äripäeva rikaste edetabelisse.\nEelmine artikkelHaapsalus algasid sulgpallitreeningud\nJärgmine artikkelMatsalus loeti rändlinnud kokku\net enam ei tegeleta? Arutamata küsimus kas Ühisgümnaasium on hea või halb mõte jätab natuke rabeda mulje see, et on idee, paneme suure raha sinna alla (koolitused, ettevalmistused) ja siis jätame nurka seisma. Finantse pole ju eriti loopida tänasel päeval. See on hea näide sellest, et kokkulepped kogukonnaga tuleb eelnevalt ära teha- enne kui suuri plaane ja suuri kulutusi korstnasse kirjutada vaja.\nRahad rahadeks…siin ei saa varsti terve Läänemaa peale enam gümnaasiumi jagu õppijaid kokku,nii et idee iseenesest suht jätkusuutmatu.Eks raha kulutatakse selleks, milleks see eraldatud on.Õpilase tulevik aga on AINULT lapsevanema mure,suur ja tõsine mure.Ülejäänud loevad vaid raha.Kui Haapsalu “haridusreform” ka jõustub, hääletavad ka sealsed vanemad jalgadega,nii et kogu maakonna tulevik on tume.


Maxima järjekorrad looklevad alkoholiriiulite vahel\nKuressaare abilinnapea Kalle Koovi sõnul sai linnavalitsus kohe Maxima avamise järel tarbijakaitselt info, et supermarketis eksitakse korra vastu, mis kohustab Kuressaare poodides eraldama alkoholiosakonna muust kaubanduspinnast.\n“Kui Maximale üldse midagi ette heita, siis seda, et alkoholiosakonna territoorium on vahetult kassade ees ehk sabas seisjad võivad sattuda alkoholiriiulite vahele,” rääkis Koov.\nTema sõnul on Maxima juhtkond nii Kuressaares kui ka Tallinnas arusaaja ja probleemile otsitakse lahendust. Ühe variandina kaalutakse alkoholiosakonna kassadest kaugemale kolimist. Teine variant on, et osakond eraldatakse kassadest piiretega.\nLisatud: 09.06.2009 / 22:19\nÄrge muutke midagi-seal nii kena koht tasku libistada.\nLisatud: 09.06.2009 / 13:38\nABSOLUUTSELT ei ole minu,kui ajudega ostja, jaoks vahet,kas seisan sabas seistes alko-riiuli või maitseaine riiuli või lapiriiuli kõrval!\nLisatud: 09.06.2009 / 14:59\nKülastaja ei ole asjale pihta saanud.\nPraeguses eesti seadusandlikus ruumis ei ole tähtsust, kas külastaja seisab sabas maitseainete- või lapiriiuli vahel.\nKüll aga on suured piirangud alkoholi jaemüügil. Alkoholi jaemüügi piirangud alates 01.04.2008 ongi üks põhiline põhjus, miks Kuressaarest kadusid väikekauplused. http://www.omasaar.ee/index.php?content=artiklid&sub=41&artid=6546&sec=1\n“Kõige suuremal” Kuressaare kauplusel on aga ükstaskõik.


Sots Läänemets alustagu abielureferendumi osaliste kulutuste uurimist Tarmo Jüristost - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Sots Läänemets alustagu abielureferendumi osaliste kulutuste uurimist Tarmo Jüristost\nSots Läänemets alustagu abielureferendumi osaliste kulutuste uurimist Tarmo Jüristost\nKui miski vajab rahastamise osas selgust, siis peaks see kehtima kõigile, mitte ainult sotside oponentidele.\nPõhiseaduskomisjoni aseesimehe Lauri Läänemetsa hinnangul peaksid abielureferendumi arutelus aktiivselt osalevate organisatsioonide rahastajad ja ühenduste tehtavad kulutused olema avalikud.\nMuidugi vihjab sots ennekõike sihtasutusele Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK), kuid hoopis suuremat huvi peaks hetkel äratama Praxise eksjuhi Tarmo Jüristo algatus ehk sihtasutus Liberaalne Kodanik (SALK).\nSAPTK on tegutsenud pikki aastaid ja kuigi tema rahastust on alati püütud mingite salapäraste jõududega siduda, pole keegi midagi ebaseaduslikku täheldanud. Küll aga on kahtlusi, et Jüristo organisatsioon SALK on loodud just selleks, et maandada sinna abielureferendumi takistajate rahasid.\nLäänemets on põhiseaduskomisjoni aseesimees, selle esimeheks aga on Anti Poolamets. Seega, kui komisjon kavatseb vastavaid rahastusi ja kulutusi uurida, siis on see suurem ühisprojekt kõigi suhtes, mitte sotsist aseesimehe soolo SAPTK vastu.\nTeemad: abielureferendum kuum Lauri Läänemets


Kuidas kaubelda virtuaalse valuutaga kaupleja indoneesia krüptoraha kirjastuskunst.ee, Kust kaubelda virtuaalse valuutaga\nKaubelda? kas virtuaalse ma\nVirtuaalsed valuutad ja reaalsed riskid - Uudised - Majandus Lihtsalt öeldes, kui fundamentaalanalüüs on tuleviku prognoosimise elementidega bitcoini aktsiakaupleja, siis tehniline analüüs on visuaalne hinna-aja arheoloogia, mida kombineeritakse statistikaga. Alustage tagasihoidlikult ja mis on bitcoin ja kuidas te raha teenite oma teadmisi ja oskusi ning alles mis on bitcoin ja kuidas te raha teenite, kui hakkate soovitud tulemusi saavutama, võite seada suuremaid eesmärke. Enne Forexil kauplemist peate kindlasti veenduma, et olete kõikidest riskidest aru saanud. Limiidi otsuse kohta saadame sulle e-kirja. Olge binaarsete optsioonide busterid meetodite ja eesmärkide suhtes realistlik. Ainult kauplemisnõuanded lugedes ei suuda te edu tagada.\nViimased aktiivsed kasutajad. Loetumad uudised Kui tegeled krüptoraha kaevandamisega, kauplemisega või hakkasid antud teema vastu huvi tundma, soovitame pilgu peale heita meie kasulikele tööristadelekus saad arvutatada tasuvust kaevandamise kalkulaatorist ning tutvuda põhjalike krüptovaluutade graafikutega.\nKaubelda Virtuaalse Valuutaga Korda seda seni kuni kõik antud kaevandajaga seotud kirjed on ülesse leitud ja Windowsi registrist eemaldatud. LHV pangaautomaatide asukohad ja avamisajad leiad meie kodulehelt ja mobiiliäpist. Kõik LHV kodulehel väljatoodud automaadid on tähistatud vastava märkega. Väljavõetava summa suurus sõltub ka pangakaardi sularaha väljavõtu limiidist.\nKuidas bitcoini stephanisse investeerida üleüldse väga paljud Android-platvormile ehitatud rakendused sisaldavad troojalasi ja phishing pahavara ning nende hulk aina suureneb. Kuna maksuamet käsitleb krüptoraha varana, tuleb selle müügist või vahetamisest saadud tulult tasuda tulumaksu. Uue iPhone 12 ekraani parandamine maksab rohkem kui eelmisel mudelil Tulu maksustamisel tuleb virtuaalse valuuta ostu- ja müügihind või saadud tulu ümber Binaarsed variandid Kanada Reddit eurodesse tulu saamise või kulu tegemise kuupäeval kehtinud virtuaalvaluuta vahetuskursi forexi binaarsete optsioonide demokonto alusel.\nJah, see plokiahela tehnoloogia on küll väga hea ja tulevikumuusika, aga mõnel juhul tekitab ta ka probleeme või ta ei ole siis nii efektiivne kui vaja või ta on mõnes ettevõtmises üldse kasutu. See rahakott hakkab funktsioneerima ainult Chrome veebibrauseris ja ta isntallitakse kui Chrome laiendus:.\nMaksu- ja tolliameti avalike kui mul on krüptovaluutasse investeerimiseks eurot, mille peaksin ostma juht Rainer Laurits Kust kaubelda virtuaalse valuutaga, et krüptoraha kaevandamiseks mõeldud andmetöötlusseaded koos toiteplokkidega saabusid Hiinast. Byteball Linda Lostein 2 months, 2 weeks tagasi in Muud mündid. Apple Watch SE kasutajad kurdavad kella ülekuumenemise üle Maksustatakse bitcoini müügist kas on kõige parem investeerida bitcoini või eetrisse vahetamisest saadud kasu, mis leitakse bitcoini müügihinna ja ostuhinna vahena või vahetamisel vastu saadud vara hinna ja vahetatava bitcoin investeerib vähe ostuhinna vahena.


Vooremaa Tegelikud kasusaajad kistakse nüüd kapist välja\nTegelikud kasusaajad kistakse nüüd kapist välja\nAlates 1. septembrist nõuab rahapesu ja terrorismi tõkestamise seadus, et juriidiline isik peab koguma ja hoidma äriregistri juures andmeid tegeliku kasusaaja kohta, sealhulgas teavet tema omandiõiguse või kontrolli teostamise viiside kohta. Lisaks äriühingutele puudutab see ka Eestis registreeritud 21 755 mittetulundusühingut ja 802 sihtasutust.\nErandina ei pea tegelike kasusaajate andmeid esitama vaid korteriühistud, hooneühistud, börsil noteeritud äriühingud ja sihtasutused, kelle majandustegevuse eesmärk on põhikirjas määratud soodustatud isikute või isikute ringi huvides vara hoidmine või kogumine ning kellel puudub muu majandustegevus.\nEsmapilgul tundus see üleöö sündinud seadus (aga sellised seadused tulevadki nagu välk selgest taevast), et midagi on segamini aetud. MTÜ-d ja tegelikud kasusaajad? Ansiplikult öeldes: tule taevas appi! Aga ei, nüüd loodetakse mittetulundusühingutes tegutsevad kultuurivedurid rahapesus vahele võtta.\nRahapesijaid otsitakse MTÜ-dest\nIlmselt pole väga paljud seaduste koostajad ja selle kuulutajad ise eluski mittetulundusühingus tegutsenud ega oma vabal ajal tehtud tööle peale maksnud, sestap puudub neil ka reaalne ettekujutus sellest, mis seal toimub. Miks muidu ilmus neljapäevase Postimehe majandusküljel uudis pealkirjaga: „Kõik variisikud peavad peagi kapist välja tulema“.\nNagu öeldakse, on kommentaarid liigsed. Aga siiski. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus tegelike kasusaajate väljaselgitamiseks sündis seoses Danske panga juhtumiga. Samasse kategooriasse kuuluvad kunagised miljonite kadumised, vene rublade müümine, VEB fondi saaga. Suured kalad ja suured mängud, kui riik siis ja ka hiljem vaikides toimunut pealt vaatas, halvimal juhul vaid näppu viibutades. Danske panga juhtum näitas taas, et rahapesu teele mindi millegipärast Eestis, mitte aga Soomes või Lätis.\nNüüd siis otsustati selg sirgu lüüa ja rahapesu ning terrorismiga võitlema hakata. Selgituses öeldakse, et seadus on vajalik selleks, et välja selgitada, kes on tegelikult mõne juriidilise isiku taga ja sellest otsesemalt või varjatumalt kasu võib saada.Ning potentsiaalsete patuste nimekirja on kantud ka MTÜd.\nNii tuleb pea 22 000 mittetulundusühingul 30. oktoobriks registreerida tegelikud kasusaajad. Õigeaegselt andmete esitamata jätmise eest on riigil õigus trahvida juriidilisi isikuid kuni 32 000 euroga. Mittetulundusühingutel on seaduse mõistes üldjuhul tegelikeks kasusaajateks juhatuse liikmed.\nMTÜ-de puhul on ju siililegi selge, et juhatuse liikmed on kõikvõimalikes registrites ja aruannetes juba olemas, kõikidele näha. Miks peavad siis nüüd inimesed trahvihirmus veelkord ühte kasti linnukese tegema? Kus on siin need variisikud või kasusaajad? MTÜ-des on ju tegelikud kasusaajad need kümned ja kümned inimesed, kelle heaolu nimel n-ö külahullud toimetavad, oma vaba aega ja raha kulutavad, et igasugu projekte koostada ning üritusi korraldada, saades selle eest parimal juhul vahel mõne A4 foraadis tänukirja.\nMinister Reinsalu ehk päästab\nEnamasti tänuta ja tasuta töötavate inimeste tegevusala pitsitatakse niigi aina enam. Küll tuleb projektide kirjutamisel täita aina enam kaste tühja ja vastuolulise jutuga, mida enamik ametnikke isegi lugema ei vaevu. Isegi „kulkas“ nõutakse juba paarikümne euro peale hinnapakkumuste küsimist ja omavalitsuses tuleb viiekümneeurose toetuse kättesaamiseks oodata mitmeleheküljelise lepingu allakirjutamist nagu issanda õnnistust. Ja nüüd siis peavad MTÜ-de eestvedajad tõestama, et nemad ei ole rahapesijad.\nSelle seaduse jaburusest isegi veel hullem on vari, mille riik selle usaldamatusega mittetulundusühingutele heidab.\nEhk pääseb siiski terve mõistus võidule, sest vähemalt justiitsminister Urmas Reinsalu tegi rahandusminister Toomas Tõnistele ettepaneku vabastada mittetulundusühingud ja sihtasutused kohustusest esitada tegelikud kasusaajad. Reinsalu sõnul ei ole käesolevaks ajaks suuremal osal MTÜ-del tegelikke kasusaajaid äriregistri juures olevasse registrisse esitatud, või kui seda on tehtud, siis kattuvad need juhatuse liikmete isikutega.\nNii palubki minister Reinsalu kaaluda varianti, kus kõikide MTÜ-de ja sihtasutuste puhul kantakse tegelike kasusaajate registrisse automatiseeritud korras juhatuse liikmed, kuid vastava avalduse alusel on neil võimalik tegelike kasusaajate nimekirja muuta.\n„Palume kaaluda eelnevalt nimetatud muudatuste tegemist seadusesse esimesel võimalusel, sest vastavalt rahapesu ja terrorismi tõkestamise seaduse rakendussätetele, on igaühele, kes ei ole registrisse tegelikke kasusaajaid märkinud, võimalik teha alates käesoleva aasta novembrist trahvi,“ seisab justiitsminister Reinsalu avalduses.\nKas tõesti võidab kaine mõistus või kistakse kasusaajad kapist välja?


Jõekalda tee 71 | Lunapolis kinnisvara büroo Pärnus | Korter | Müük\nVAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID VAATA GALERIID\nÜldpind 43 m2\nRenoveerimise aeg 2017a.\nKüte õhksoojuspump, ahikütte\nKortermaja asub Reiu jõe kaldal ning jääb eemale maantee mürast. Ümbrus on vaikne, rohkelt on rohelust ning kõik esmatähtis jääb lähedusse. 3km kaugusele jäävad vallamaja, lasteaed ja renoveeritud koolimaja uue spordisaaliga ning Coop toidupood. 50m kaugusel jääb bussipeatus ühenduseks Pärnu erinevate linnaosadega. Kaugus Pärnu kesklinna ca 7km, autoga 15min.\nKohalik omavalitus on tugev, seistakse tugevalt kohaliku elanikonna huvide ja heaolu eest. Rohkem infot valla tegemistest saab siit: http://www.paikuse.ee/\nSee 2-toaline hubane korter renoveeriti 2017a. Renoveerimise käigus vahetati välja põrandad, elektrisüsteem, vee- ja kanalisatsiooni torustik, sidekaablid, sanitaartehnika jne. Kööki on paigaldatud uus kvaliteetne mööbel ning köögitehnika sh külmik ning keraamiline pliit ahjuga.\nKütmine on lahendatud 1 ahju ning tipptasemel ökonoomse õhksoojuspumbaga. Korter on talvel soe ning kulud seejuures mõistlikud.\nLisaks kuuluvad korteri juurde suur kuur aias ja keldriruumid maja all, mis mahutavad ära kõik vajaliku. Auto saab parkida oma kinnistule.\nKortermajas toimetab ühistu ning haldab haldusfirma. Maja renoveerimisega on alustatud ning seda teostatakse etappide kaupa. Tänaseks on paigaldatud uus katus ja soojustatud välisfassaad, Järgmisena plaanitakse renoveerida maja trepikojad. Majas on kokku 12 korterit.\nJõekalda tee 71 Pärnu\nRenoveerimise aeg: 2017a.\nKüte: õhksoojuspump, ahikütte


Veripunane lumi – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nEsileht / Raamatud / Teadmishimulistele / Huvitav ajalugu / Veripunane lumi\nRaamatu nr: E08255313\nGünter K. Koschorrek sündis 1923. aastal Gelsenkirchenis. 1933. aastal pöördusid tema vanemad tagasi Ida-Preisimaale. Noormees omandas kaubanduskoolis kutsehariduse ja abistas äris oma ema. Tööteenistuse asemel õppis ta Itzehoe motospordikoolis ja sai sealt sõjaväe autojuhiloa. 1942. aasta veebruaris mobiliseeriti ta Wehrmachti ja kuni oktoobrikuuni viibis ta Ida-Preisimaal Insterburgis väljaõppel. 1942. aasta oktoobris saadeti ta vahetusüksuse liikmena 1. ratsaväedivisjoni / 24. soomusdivisjoni võitlusüksuste koosseisu. Kuni sõja lõpuni teenis Koschorrek peamiselt Venemaa rindel raskekuulipilduja laskurina, pärast haavatasaamist 1945. aasta aprillis oli ta Marienbadis laatsaretis. Seal vabanes ta juuni lõpus ameeriklaste sõjavangist. Pärast mõningaid raskeid sõjajärgseid aastaid tegi Koschorrek karjääri majandusalal ja töötas juhtivatel ametikohtadel.\nSelle raamatu koostas Koschorrek 1995. aastal pärast oma sõjamärkmete ootamatut leidmist. Kirjandusliku tunnustuse saavutas ta 1996. aastal, kui Lääne-Saksa Ringhääling (WRD) avaldas tema kirjandusvõistlusele esitatud käsikirja „Minu esimesed aastad Läänes“.\nGünther K. Koschorrek sündis 1923. aastal Gelsenkirchenis. 1933. aastal pöördusid tema vanemad tagasi oma Ida-Preisi kodumaale. Noormees omandas kaubanduskoolis kutsehariduse ja abistas oma ema tema äris. Tööteenistuse asemel õppis ta Itzehoe motospordikoolis ja sai sealt sõjaväe autojuhiloa. 1942. aasta veebruaris mobiliseeriti ta Wehrmachti ja kuni oktoobrikuuni viibis ta Ida-Preisimaal Insterburgis väljaõppel. 1942. aasta oktoobris saadeti ta vahetusüksuse liikmena 1. ratsaväedivisjoni / 24. soomusdivisjoni võitlusüksuste koosseisu. Kuni sõja lõpuni teenis Koschorrek peamiselt Venemaa rindel raskekuulipilduja laskurina, pärast haavatasaamist 1945. aasta aprillis oli ta Marienbadis laatsaretis. Seal vabanes ta juuni lõpus ameeriklaste sõjavangist. Pärast mõningaid raskeid sõjajärgseid aastaid tegi Koschorrek karjääri majandusalal ja töötas juhtivatel ametikohtadel.


Aspartaam: kas magus surm või paranoiline luul? | 24tundi\nAspartaam (edaspidi ASP) sisaldub tänapäeval vähemalt 6000s tootes ning kogu maailmas tarbib seda vähemalt 200 miljonit inimest (aasta 2006 andmed) . Tegu on suhkrust ligi 180 korda magusama ainega.  Aspartaami levitatakse ka NutraSweeti, Candereli ja Equali nime all . Toodete pealt leiate märgistatuna E951. Kuidas siis on? Kas on ses’ tõesti kogu seda nämmutamist väärt? Aga alustame algusest…\nASP avastas 1965 aastal keemik James M. Schlatter. Tegi tema katseid leidmaks ravimit haavanditele, aga välja tuli hoopis midagi õige magusat. Nimelt oli tal ebameeldiv pahe oma näppe lakkuda, mis sel korral tuli hoopiski kasuks.\nASP-i turule laskmine käis üle kivide ja kändude. Ei lisatud magusainet USA Toidu- ja Ravimiameti (edaspidi FDA) poolt mitmete aastate jooksul lubatud toidulisandite nimekirja. Probleem seisnes selles, et õhku oli jäänud üpris tõsine kahtlus: ASP tekitab ajukasvajaid. Seega kutsutigi 1980 aastal kokku Avalik Uurimisnõukogu (lühendiga PBOI), mis koosnes sõltumatutest nõuandjatest. Sõltumatutest vähemalt ideaalis. PBOI jäi siiski kahe tooli vahele. Väidet ei lükatud ümber ega kinnitatud. Leiti, et ASP uuringuis leidub lahknevusi ja lausa faktivigu. ASP jäi turule lubamata.\n1981 aastal valiti USA presidendiks Ronald Reagan. Kas oli otseselt seoseid Reagani ja ettevõtte Searl tegevjuhi Donald Rumsfieldi vahel, seda ei tea, kuid Searli lobigrupi survel määras Reagan FDA-le uue erivoliniku. Meile tundmatute nimede ja aastaarvude tagajärjeks oli see, et ASP kiideti heaks kasutamiseks kuivtoidus. Kuidas see tuntud Eesti vanasõna oligi? Annad sõrme ja võtab kogu käe? Nii juhtuski. 1983 aastal legaliseeris FDA ASP kasutamise karboniseeritud toiduainetes ja 1993-st alates on USA-s lubatud kasutada ASP-i kõigis toiduainetes.\nKindlasi väärib märkimist, et 1985 aastal ostis suurfirma Monsanto (mida kontrollib kõrgvabamüürlane ja bilderberglane Robert Shapiro) ASP tootja G.D. Searle ning jagas selle kaheks: Searle Pharmaceuticals‘ks ning Nutrasweet Company‘ks .\nRaske mööda vaadata\n1995. aasta aprilliks oli FDA saanud kaebusi 7232-lt tarbijalt, kes seostasid oma kaebusi ASP-ga. Sümptomeid toodi seejuures välja üle 90-ne, s.h.: peavalud/migreen, uimasus, südamerabandus, iiveldus, tuimus, lihaskrambid, kaalutõus, lööve, depressioon, minestus, ärrituvus, tahhükardia, unetus, nägemishäired, kuulmise halvenemine, südame pekslemine, hingamisraskused, ärevushäired, ebaselge kõne, peapööritus, mälu halvenemine, liigesevalud jms. Mõningad reaktsioonid on olnud ka väga rasked, nt. südamerabandus ja surm . Mõnede allikate väitel saab uue magusaine arvele kanda umbes 75% kõikidest vasturektsioonidest toidulisanditele, millest FDA-le teada on antud. \nMitmed ASP-i kõrvaltoimeid uurivad teadlased on leidnud, et aspartaam põhjustab erinevate krooniliste haiguste ägenemist, näiteks artriidi, sclerosis multiplexi, epilepsia, kroonilise väsimuse sündroomi, Alzheimeri ja Parkinsoni tõve, depressiooni, paanikahäirete ja diabeedi. \nKõige aktuaalsem „kõrvalmõju“ on vähk – eriti ajukasvajad. Ajukasvajate hulk, teiste vähivormide osakaal on jäänud enam-vähem samaks, on tõusnud kõvasti peale 1980-date keskpaika (uuringu andmed kajastavad USA rahvastikku). Nagu me mäletame, siis ASP võeti kasutusele just 1980-datel.\nNagu me juba teame, on ASP-st tehtud palju uurimusi. Võtmeküsimus on: kes rahastab uuringuid? Enamik on kinni makstud ASP-d tootvate firmade poolt ja – oh, ime! – need teadustööd ei ole täheldanud kasvajaid. Ent teised (rahad on tulnud mujalt) on täheldanud laborirottidel ajukasvajaid ja isegi seletamatuid auke ajus, rääkimata siis „nohust ja köhast“. \nTäpsemalt: 166-st uuringust oli 74 rahastatud ASP tootjate poolt ja 92 eraalgatuslikult. 100% tööstuse poolt rahastatud uuringutest kinnitasid ASP ohutust samas, kui 92% eraalgatuslikult rahastatud uuringutest kinnitasid ASP kahjulikkust. \nKui Sul, hea lugeja, on nüüdseks tärkanud huvi sellest müstilisest ainest rohkem teada saada, siis soovitan soojalt dokumentaalfilmi „Aspartaam. Magusad kannatused, mürgitatud maailm“ (ingl Aspartame – Sweet Misery, A Poisoned World, olemas ka YouTube’is). Filmis võtavad sõna inimesed, kes on haigestunud mõnda raskesse haigusesse (nt. suhkruhaigus, luupus, sclerosis multiplex, artriit, ajukasvaja jms.) just ASP tõttu. Põhiliselt mainitakse „dieetjookide“ või suhkruasendaja liigtarbimist. Kahjuks kaalukaotus pole selle dieedi tagajärjeks olnud…\nMis imeloom see ASP täpsemalt on?\nASP-i molekul koosneb kolmest osast: aspargiinhape ehk aspartaat, fenüülalaniin ja metanool. Organismis laguneb aspartaam esmalt nendeks kolmeks koostisosaks.  ASP võib „laiali laguneda“ ka temperatuuri tõusmisel või kõrge pH-ga keskkonnas. \nASP-i kogukaalust ca 50% muundub organismis fenüülalaniiniks. Et inimorganism omastab ASP-i kiirelt, mitte nagu fenüülalaniini sisaldavaid toite, siis on teada, et kurikuulus magusaine tõstab fenüülalaniini sisalduse kõrgele tasemele. Teadlased vaidlevad, kas säärane fenüülalaniini taseme tõus mõjutab ajurakke ja kas see omab mingit neurotoksilist mõju. \nNüüd selle kõige hullema juurde. Metabolismis moodustub ASP-i ühe kõrvalühendina metanool. Metanoolimürgituse sümptomid on peavalu, kõrvade kohisemine, uimasus, peapööritus, seedehäired, nõrkus, iiveldus, külma- ja kuumavärinad, mäluaugud, tuimus, käitumishäired, neuriit jms. Enimtuntud sümptomid on nägemishäired. \n→ Üks teadlaste koolkond usub, et loomade peal metanooli testimine ei anna piisavat informatsiooni metanooli mõjust inimestele. Nimelt puuduvad inimestel mõned olulised ensüümid, mis on metanooli lagundamisega seotud. Seetõttu on inimesed metanooli mõju osas tundlikumad kui neljajalgsed.  Teatavasti sisaldavad ka mahlad ja alkohoolsed joogid metanooli. Siinkohal on oluline, et neis kaasneb ka etanool, mis on n.ö vastumürgiks. Nimelt aitab see organismil metanooliga. \n→ James ja Phyllis Balchi raamatus „Prescription for Nutrional Healing“ on ASP liigitatud kategooriasse keemiline mürk.\n→ Trondheimi Tehnika ja Loodusteaduse Ülikooli (Norra) uuringutest selgub, et ASP tapab ajurakke, mõjutades eriti ajupiirkondi, millest sõltub õpivõime. \n→ Ajakirjaniku Morgan Spurlocki kõmulisest katsest süüa ainult rämpstoitu oleme enamjaolt kuulnud. Sama tähelepanuväärne on ka julge pealehakkaja John Cook’i katse juua kuus kuni kaheksa karastusjooki päevas. Katsealusel tekkisid peavalud, meeleoluhäired ja isegi raevuhood. Avastati, et ajutöö ei ole enam endine (seostati kõrge fenüülalaniini tasemega ajus). Pärast eksperimenti tervis taastus.\n→ Vabamüürlane Zbigniew Brzezinski avameelitses oma raamatus „Kahe ajastu vahel“ („Between Two Ages“), et eliit kavatseb uuel tehnotroonilisel ajastul massi kontrollida ka biokeemiliselt. Uut korda kindlustatakse moodsate vahenditega.\n10. Inimtoidu loomulikud ja sünteetilised komponendid; Urmas Kokassaar, Tiiu Vihalemm, Mihkel Zilmer, Andres Pulges; Tartu 1996\n12. Maailmaehitajate pettus; Jüri Lina; lk 467\n13. Dokumentaalfilm „Aspartame – Sweet Misery, A Poisoned World“\n14. Ajasilmus ; David Icke


Ja siin on kala Som - Spice July\nTavaline säga on üks suuremaid mageveekihi, mille eripära on see, et see ei ole randunud, see kuulub kaismi sugukonda ja see on sägaararja. Tema pea on suur, veidi lamestatud. Kogu on kaetud kaitsva limaskestaga (lähemal talvele, paksem on lima). Siis on pikad vuntsid, mis teenivad teda silma asemel pimeduses: ta täiuslikult "tunneb" nende põhja, otsib toitu. Sellise hiiglase silmad on liiga väikesed, kuna kaks punkti on tohutu pea. Suus, nagu see on kiskja, näete väikesi ja teravaid hambaid.\nSee ulatub isegi 5 meetri pikkuseks, see võib kaaluda umbes 400 kg (kuid sellised suured isendid on peaaegu nähtamatud, eelistavad nad varjupaigas istuda). Kere värv on pruunikas-roheline või pruunikas pruun, kõhk on valge. Elupaik - Venemaa Euroopa osa mageveekogud. Kudemine toimub kevadel, mil veetemperatuur tõuseb 18-20 kraadini. Naised eelistavad seda protsessi teostada madalas vees, kus on palju taimestikku. Nad panid oma munad nendesse pesadesse, mida nad ise enda jaoks välja tõmbavad, ja jätta isasest lapsehoidja pesa välja pääse. Alusta kudema viiendal eluaastal.\nNiisuguse kõrge mehe toitumine on üsna lihtne ja tagasihoidlik: noorukieas toidab ta väikseid koorikloomi, praadima ja veetaimaid putukaid. Niipea, kui see muutub täiskasvanuks, võetakse see elus kala, molluskid ja isegi magevee loomad vastu, see ei kõhkle lindu.\nKuid selle olemuselt on see rahulik, aeglaselt liikuv kala, ja kui vanemad ja kaalukamad muutuvad, siis mida isoleeriv on eluviis, eelistab ta varjupaikadest küttida. Ta kütis öösel ja magab päevas veesõidukite all, rästikute all. Külma ilmaga hakkab see passiivseks ja talvel praktiliselt ei söö. See kala eelistab suurt ja mürarohket ettevõtet, kes on väga uhked, nii et seda pakendites on harva näha. Sellegipoolest kogunevad sageli karjamaal kaevudes talvitamiseks kuni kümne inimese rühmadesse ja ootavad kevadet. Selle kohta, kas inimesed ründavad või mitte, pole usaldusväärset teavet.\nHoolimata asjaolust, et säga on musta värvi kala, ei meeldi talle mudane vesi ning vihmaajal püüab ta pinnale jääda, kus see on puhtam. See on suur looduslik baromeeter, sest selle käitumise abil saab teada, millal saab vihma, nagu ka sel juhul ka ujub pinnale vahetult enne vihmahoiatust.\nTalle meeldib süüa hästi ja maitsev, ta võib lõhna saada potentsiaalse toidu lõhna, nii et kalurid kasutavad tihti lõhnavaid koostisosi. Kõige tavalisem kalapüük on kvok. Tundub, et see soma sarnaneb konnade, lemmiktoitude ja delikatesside poolt tehtud helitega.\nEuroopa kariloomade toitumine\nKõik perekonna Somi (Siluridae) perekonna kalaliigid on ainult röövloomad, mis viib põhja eluni. Paljud inimesed on huvitatud sellest, kuidas on sombodia rühma suurim esindaja toitumine Euroopa jõesoomi. Seda samsat nimetatakse ka tavaliseks.\nKuna ta ei suuda pikka püüki saavutada, püüab ta varitsust. Selliseid kalu nimetatakse röövloomadeks - ambush. Sib valib kohti elamiseks reservuaari rahulikus osas, kus on palju koort või puude pestud juured.\nKuidas nad jahivad?\nKirjeldatud on mitu strateegiat, mida see näiliselt ebakindel suur säga kasutab toitmise ajal:\nOma eluruumis (reservuaari põhjas asuv süvend) on ta terava nurgaga haarates ohver, kes purjetab koos.\nVarjatud taga peitudes kasutab röövkond söödana vuntsid. Lõppude lõpuks on need (nii kallis ja isuäratav) väga sarnased ussidega ja nende lähedased kalad lähenevad neile. Siis järgneb sabat äkiline visk ja uudishimulik ohver juba suus.\nKui kala ujuva kooli on purustanud, siis pahklub tabab neid mõnda neist, kellel on tugev purskus, mille tagakülg on saba.\nAlgne viis väikeste kalade püügiks. Rändes või ranniku lähedal, kus on suur hulk erinevaid liiki sõrmejälgi, ja ootab väikest karja "väikest praegust" lähenemist, dramaatiliselt juhib vett. Tekkis võimas mullivann, tõmmates kümneid väikesi kalu avatud suhu.\nMõnikord külastavad sägaid väikelaste kalle perioodil rühmitatud sägaid. Voolates praeguse seisukorra juurde, avastavad röövijad oma suu ja neelavad alla kogu kala noorte kalade hulk.\nMis on säga menüü?\nKuni 4 sentimeetrise suurusega noored sibud söödavad mitmesuguseid veekogude väikestes elanikutes:\nplanktoni koorikloomad - müidid;\nperekonnast Chironomidae (khironomidid) sääskede vastsed;\nvee putukad, näiteks mardikad;\nkarbid ja annelid (leaverid);\nkonnade vastsed (kaunviljad);\nvastsed ja isegi väikesed noored kalad.\nKui säga muutub rohkem kui 4 sentimeetriks, hakkavad kala oma dieeti ilmuma. Kui jõudnud kaheteistkümnest või kolmteist sentimeetrist pikkuseks, on tavaline jõe säga, mille ladinakeelne nimetus on Silurus glanis, peaaegu täielikult "kalatoitu". Lisaks kaladele on olemas ka suured putukad (näiteks karu ja jaanileivan), jõevähkmed, närilised, konnad ja mõnikord veelindude tibud.\nMis on täiskasvanud soma lõuna?\nMida sibas sööb looduses, kui see muutub täiskasvanuks? Tema toitumine on mitmekesine ja mõnikord väga ootamatu. Nagu ka selle sugukonna veel üks suuremaid liike (Solfat Soldatov Silurus soldatovi), on tavapärane toit eri veekogu ümbruses põhjas asuvaid kalaliike: noored tuur, mitmesugused karpkala, paljud kobarad, ahvenad jt.\nTäiskasvanu Silurus glanisi püük, tavaliselt mitte rohkem kui üks kolmandik selle pikkusest. Ohvrite minimaalne suurus on 10% selle pikkusest.\nKes, välja arvatud kalad, võib olla tavalise säga tohutu suu:\ntihti on kariloomade rünnakuid, mis ründavad veeliine;\nvees püütud imetajad; isegi koer, kes ujub üle veega, võib sarmi rünnata.\nSpetsiaalne delikatess - konnad\nRohelised konnad on omamoodi magustoidud Euroopas säga - eriline delikatess. Konnade "jahti" tundub väga naljakas: see tohutu kala jääb vaikselt allapoole ja kuulab tähelepanelikult: kust pärineb konnad? Olles otsustanud suuna, paiskab ta koheselt lausa suu peale pahaaimamatu "laulja" ja vihmab vihmavalt konnale. Neid maitsevaid kahepaiksendeid otsides ujuvad nad tihti rohumaadel ja järvedes, kus nad võivad pikka aega kinni jääda.\nSageli sarnane konnade "kirg" mängib sigalastega julma nali, kui kalurid kasutavad neid söödaks. Konki, millel on konnaga pallitud, pannakse vette paadist alla. Soma veetleb veega eriline pulk. Olles näinud soovitud delikatessi, on säga haarates konn ja jõuab konksuni.\nEuroopa säga on suurepärane kuulmine. See on tänu võimele heli kuulda, edukalt püüab konnad ja nendest kinni haarab.\nTäiskasvanud Euroopa kariloomad, eriti väga suured isikud, ei jäta vee pinnale ujuvat elavat olendit. Nende tõttu surevad paljud partiid ja parved. Täiskasvanud veetõugjad pole erandiks. Lisaks ujuvkoertele langeb säga vee ja vasikate all. Mõned leinavad juhtumid on teada, kui isegi väikelapsed surid väga suured säga suus. Selline teave on toodud Vene kala raamatus, mille on kirjutanud Vene naturalist Leonid Pavlovich Sabaneev (raamat oli avaldatud 1875. aastal).\nMõnikord leiad arvamuse, et säga sööt peamiselt karrioniks. See on tõsi ainult osaliselt, jah, kana on nende toidus, kuid ainult olukorras, kus jahipidamine on halb. Või kui kalatöötlemisjäätmed viiakse teatavas kohas suuremas koguses ära. Nii oli see 19. sajandil Kura ja Volga alamjooksul. Teatud tundides võeti pügipaikadest püügipiirkondades soomus, sest sel ajal visati kala jäänud ära. Sabanejevi sõnul sattusid säga neid heitkoguseid uskumatu ahnusesse ja nägemine oli kohutav.\nSelgub, et somsi nälgimise ajal oli isegi veekindlate pesu pesemine (nagu seda tehti vanasti, ilma pesumasinateta) oli ohtlik. Siga tihti hõivas riideid naiste kätte, loputades seda jões.\nTärniseisundis võib jõe säga panna ja rünnata kõik mädanenud rätikud, mis on reservuaaris. Ja vastupidi, kui säga on nuumunud rasva, võib seda ajutiselt sööta isegi suured jõe kahepoolmelised molluskud perekonnast Toothless.\nJõgi säga või säga - suurim kala meie reservuaarides. Elab ainult sügavates auke. Jõgi säga on mageveekalade hulgas kõige hämmastavam kala.\nJõgi säga (silurus glanis) on mageveekalast kaarikapojast. See elab jõgedes (kanali lähemale), kuid leidub tiikides ja järvedes. Viimastel aastatel valis Cheboksary reservuaar. Ta elab soojas vees, eelistab basseini ja kaevusid üleujutatavate puudadega, lööb, hoiab ära soolise põhja. Märgitakse sellist mustrit, seda suurem on säga, seda sügavam auk. Somovya kaevuril on üks väljapääs merepõhja suunas ja teine põhikanali suunas. Sellistes kaevandustes ei ela rohkem kui kaks somsi.\nJahvatatakse suvel ja koidikul. Harvadel juhtudel saab jahti pärastlõunal. Kalad on ilmastiku muutuste suhtes väga tundlikud. Öösel, tihti tugevas äikeses, tõuseb säga enda kätte. Miks see juhtub, teab ta ainult. See kala ei meeldi elupaikade muutumisest ja võib elada oma kaevuses. Hiljem sügisel kogunevad säga väikesed karjad kuni kümne kala ja liiguvad talvitumispaagidesse. Talv on kulutatud, pea on maetud muda ja ei sööd üldse.\nMitu aastat saab jõe säga elada? Kui suur see kasvab?\nNendele küsimustele pole täpne vastus. Kasutades L.P. Sabaneev tegi väikese tableti.\nKala kaal kilogrammides\nKalade vanus aastatel\nMa tunnistan täiesti, et kuskil sügavas aukas elab üle 200 kilogrammi kaaluv säga, kuid keegi pole seda näinud. Keskel Volgal püüavad kalapüügilaevad kõige rohkem 10-40 kilogrammi kaaluvaid sägaid. Üksikjuhtudel on juhtumeid kaaluga kuni 80 kilogrammi, kuid see on väga suur haruldus. On veel üks põhjus, et 100 või enam kilogrammi kaaluvat kala on peaaegu võimatu püüda. On ebatõenäoline, et üks või kaks anglerit suudavad sellist suurt välja tõmmata!\nNii et keskmine säga vabaneb imporditud terasest teradega.\nMa arvan, et lugu, mida sädad annavad koertele, kes läbivad ja purjusid kalureid, on tavaline muinasjutt.\nSellel kalal ei ole krokodilliga fangi ega toitu närida! Suured säed imavad kala veega ja neelavad kohe alla. Keskel Volga hakkab karjasarja zhor algama mais ja jätkub pärast kudemise lõppu juulis, osaliselt augustis.\nMis sööb jõe som?\nSomiatsid söödavad peamiselt molluskeid, kurkupuid, kalafilee. Täiskasvanud säga eelistavad selliseid kalu nagu soo, rudd, ruf, gustera, minnow. Ravimit täiendavad juhuslikult vette juhuslikud sisalikud ja hiired, talle meeldivad konnad, kahepoolmelised vähid ja isegi imetavad veelindude tibusid. Oma ebamugavuse tõttu ei jälgi suured karjamaalid võluvaid kalu, kuid eelistavad haugi juures oodata ohvrit põhjas asuvates õlgedes, liigutades oma vibreid. Ilmselt väike kala võtab selliseid vuntsid usside jaoks, nii et see läheb kiskja lähedale.\nJõgi säga: kirjeldus\nKassil on väga suur pea, mis moodustab kala kaalust neljandiku. Suu on suur. Suus on palju väikesi ja teravaid hambaid. Silmad on ebaproportsionaalselt väikesed, nihkuvad pea tagaküljele. Ülaservas on pikad vuntsipaarid ja lõuendil on veel kaks paari väikseid antenne.\nEsiosas on keha ümardatud ja tagantpoolt tugevalt tihendatakse külgedelt ja sujuvalt pööratakse kaelarõngasse. Lühike seljaosa, mis asetseb pea peal. Pikk ananääris ühendab saba fin. Näib, et säga on suur pea, mis sujuvalt muutub sabaks.\nTagasi on must. Kõhk on valge ja määrdunud varjundiga. Keha pole skaalat. Selleks, et kaitsta nahka mitmesugustest parasiitidest, on keha paksult kaetud lima. Nagu kõik röövellikud kalad, kasvab ka kass kiiresti ja muutub küpseks oma eluaasta neljandal aastal. Keskmise Volga kudemine algab juuni alguses, mil veetemperatuur jõuab 18 kraadi. Kaaviar suur, jõuab läbimõõduga kolm millimeetrit. Naiste viljakus on 500 tuhat muna.\nSellel kalal on pehme ja rasvane liha. Püüdke säga põhjapüünised, mis on ketramiseks, "bob" või seine. Reeglid lubavad kasutada seinu koos konksude arvuga kuni 10 tükki. Viimastel aastatel on seinnoodaga kalastamine muutunud väga populaarseks. Kogu suvi on kanalid saarte vahel blokeeritud köitega konksudega.\nParimad pihustid on elussöödad ja rohud. Siga tajub konn ja perlovitsa vähem vabatahtlikult.\nSiga on suured kiskjad, kes on pärit kiudkastmega kaladest. Šarmi perekonnas on 14 liiki, millest kõige kuulsam ja laialdasemalt levinud on ka Euroopas värsketes vetes elav ühine nõid, tuntud ka kui Euroopa. Soma - põhjakalad, neid leidub harva suures sügavuses ja hõljuvad pinnale, vaid neid saab suurte saagiks meelitada.\nVõrreldes nende eelkäijatega on tänapäevased säga muutunud mõnevõrra madalaks, nende kaal on harva jõudmas 100 kg. 19. sajandil sai vene zoologi L. P. Sabaneevi sõnul somsid püüda Oderis ja Dnestri, üle 3 m pikkused ja kaaluvad 300 kg. Suur kiskja vajab suuri koguseid toitu ja tekivad looduslikud küsimused: mida siga sööb, kuidas see sööb jõgede ja järvede põhjas ja kas seda kala on karta?\nKuidas eristada säga muudest kaladest\nSomati järjekorras on rohkem kui 30 perekonda, kuid ainult tavalistest ja ictalur (kass) somidest on iseloomulik somine välimus.\nTäna on suurim sibu, mis kaalub üle 100 kg, leidub ainult Pürenee poolsaare kirdeosas, Ebro jões, kus kala vabastati eelmise sajandi keskel, edukalt asustanud ja kasvatatud.\nŠarmil on lai avar peas, piklik paks keha ja pikk võimas saba. Šarmil pole kaalusid, keha on kaetud paksu lima, mis kaitseb kala parasiitide floora ja loomastiku kasvust. Somati sabur on väga väike, selja- ja kõhupiirkonna lühike, kuid ananäärik on üsna pikk.\nSeafi silmad on laialdaselt paigutatud ja asetsevad lähemale ülemisele hingele. Alumised lõualuud ulatuvad edasi edasi, kasvavad 2 paari väikseid kollaseid antenne. Ülemised lõualuu pikad valged vildid on säga ja nende lõhnaärrit iseloomustav tunnus. Lai suu peidab suurt hulka väikesi, teravaid hambaid - tööriista peenestatud toidu jahvatamiseks - seda, mis siga sööb.\nSiga puhas vees.\nKassi kõhk on valge ja keha ülaosas on kaitsev pruunikas-roheline värv, mis võimaldab seda tavalises elukeskkonnas tundmatu.\nSami-lemmik elupaigad on puhta veega jõed ja järved, neile ei meeldi mudalised veed. Nende kalade normaalse olemasolu peamine tingimus on reljeefne põhi, mis on varjutatud sügavate aukudega, mis on kinni jäänud ja üleujutatud puu juurtega.\nKui on olemas piisav söödaalus, valatakse säga välja sobilik ahi ja veedab kogu oma elu oma läheduses. Ainult kevadel kudemise perioodil lähevad kalad kaldale lähemale, kus naised paigutavad poole miljoni muna, ja mehed viljavad neid ning huvitav on see, et nad hoiavad hoolikalt tulevaste järglaste valvsust.\n3 nädala pärast on sündinud nutikad praad ja vanemad, kellel on saavutus, pöörduvad tagasi oma lemmikpira poole. Vähem kui 4 cm pikkused sombid on väga haavatavad, nii et 95% praadist saab teiste kiskjate hukatuslikuks. Ülejäänud hakkavad sööma jõuliselt ja kiiresti kasvama ja kehakaalu tõsta.\nPõõsaid söödetakse planktoni koorikloomadest, leivetest, sääskede vastsetest, kaunviljadest ja väikestest mudeleid. Aga juba noortel aegadel ilmnevad röövellikud harjumused ja karjased, hakkavad teist liiki kalu praadima hakkama juba üle 4 cm. Kui nad kasvavad, muutub kala noorte säga toitumise aluseks, väikeses koguses kondid, vähid ja molluskeid.\n3-4-aastaste vanusena saavad säed täieõiguslikeks kiskjateks, kellel on liiki iseloomulikud toidu eelistused, jõuavad puberteedi juurde, kuid kasvavad endiselt.\nMida täiskasvanud siga sööb?\nSoma on tüüpiline öine röövloom, see kala näeb igal ajal halvasti ja tugineda oma viledele, mis on tundlik väikseima vibratsiooni suhtes. Täiskasvanute soma on rasked ja koormavad, nii et nende lemmik jahtviis on viskamine oma hunnikusse või lähimasse hõrenemisse.\nKui saagiks ootab ennast õigustada, on säga sunnitud otsima uut toiduallikat, mis sageli muutub väikeste kalade varjualusteks. Kiskja avab võimas suu ja neelab nii palju kui võimalik ja praeguse kana jõuab, nagu võimas tolmuimeja.\nMõnikord võib täiskasvanud säga ootamatult lõhkuda suhteliselt suure kala kari ja edukalt uimastada mõned tükid, millel on massiivne saba.\nKuid mitte ühtegi kala pole täis soma, konn, angerjaid, vähki söövad suures koguses, ei püütud lihasööjad sellest valet, vastupidi, nad söövad rõõmuga elusolendite jäänuseid, tänu millele on nad kuulsad kuulsate püüdurite eest. Ja soma dieedil ilmub mõnikord üsna ootamatu toit.\nKõik, mis kukkus järve.\nNeile ei meeldi teha täiendavaid žeste, kuid nad tundsid põrgu pealetõusu, ei ole nad laisk, et jätta oma rookery pidutsema tibudele ja täiskasvanud veelindudele, peamiselt pardid ja haned.\nSuured, väikesed närilised ja muud metsas elavad inimesed, samuti ka veetest püütud koerad ja kassid saavad ohuks saami jaoks õhtusöögi. L.P. Sabaneev kirjeldas juhtumeid, kus lapsed ujusid samsaks ohvritesse ja täna on teada täiskasvanud suurte siberi rünnakute faktid.\nKuid talvel ei koorma somas üldse toitu, vaid kasvab karmides 5-10 eksemplari kaevudes ja "magab" kuni jää sulab, mida ümbritsevad väiksemad kalad.\nSoma elab pikka aega, vastavalt ajaloolistele andmetele, vanima soma saakimise ajal oli umbes 80 aastat vana.\nMis sööb jõgi som\nNad ütlevad, et säga kala võib jõuda 300 kilogrammini! Tõenäoliselt on see tõepoolest nii, sest püütud noorte säga keskmine kaal on 10-20 kilo, kuid leitakse suuremaid isendite som - alla 100 kilogrammi. Igal juhul kuuluvad sellised andmed talle. Nii iseloomu kui ka välimuse poolest on säga väga erinev mageveekalast, mida me harjutame.\nKalatõugu: kirjeldus ja harjumused\nSoma on väga flegmaatiline ja armastab ummikuma jõe yaminiini, hukkunud hõrenemiste ja sügavate tumedate basseinide seas. Somaali suur pea on tuhmiku kujuga, nagu oleks see ülalt ja allapoole lamestatud. Keha on ilma kaaludeta, tagaküljel on see peaaegu must, ja madalam kõhu jaoks on määrdunud valge värvusega. Somati saba ei ole väga sarnane tavalise kalaga ja on suhteliselt pikk. Vähemalt kauem säga ja vuntsid, mida ta esineb pimedas ja nagu kombitsid, kes otsivad toitu. Silmad on väikesed, mis tähendavad sõna otseses mõttes kahte punkti. Suu on suur koos väikeste ja teravate hambate rohkusega (säga on kiskja).\nKõigi soma "soolaste kartulite" olemuse tõttu ei meeldi nad oma lemmikpaikadest lahkuda, jäädes sama pikka aega kinni, kuni asjaolud ise sundivad neid seda lahkuma. Üksiku elus. Kui on säilinud säga, siis on see ainult talvise kaevandis. Kuid oma elu esimesel korral (umbes kaks või kolm aastat) eelistavad noored säga jääma korraga, eriti aastate jooksul, kus on palju toitu. Juhti öösel, lõõgastav päeva jooksul sügavates basseinides ja kaevudes. Kuumal võib ujuda pinnale lähemale. Ärge taluge külma. Säss liigub kõige enam koidul, püüdes minna kaldast lähedal veekogusse, kus nad otsivad toitu.\nSom ei talu hägust vett, nii et vihmaajal, kui jõe vesi on saastunud sissetulevate voogudega, püüab ta hoida pinna lähedal. Samamoodi käib see ka enne äikesetõusu, kus ujumine iseloomulik pritsmetega, mis muudab selle lihtsaks. Olles suhteliselt suur kala, säga, ujumine, jätab vette isegi mingi jälje. Sellel on hea lõhn, seega kalamehed, kes harjuvad säga, kasutavad mitmesuguseid toidujäätmeid söödaks ja segatakse neile tulekahju kergelt kuivatatud / röstitud komponendid, mis eraldavad kaugeleulatuvat lõhna.\nSoma on kõige õrnem mageveekala. Som sööb mitte ainult väikseid ja nõrk kalu, vaid ka mõnda muud toitu: vähid, ussid, molluskeid, konnad, keskmise suurusega veealad, erinevad toidujäätmed, mistõttu koos haugiga nimetatakse seda ka jõesõde. Sageli toob see tihti süüa erinevatele toitudele: noored somitsid tihtipeale kaevavad õelast, kes püüab püüda mõnda teist mageveekogust elanikku.\nKuid samsi peamine toit on ikkagi kala, mis ujub varitsuses või pimedas, eraldiseisvas kohas, kus ta lurkas, ühendas keskkonda ja varjutas jõe põhja tausta. Ei ole kalduvus ohvri pikaajaliseks süüdistuse esitamiseks. Somaali spetsiaalne delikatess on rohelised konnad, mida kalurid kasutavad tihti, kes püüavad säga "vitsa".\nSami jaoks kõige sobivam aeg on juunis ja juulis. Augustis hõbub ta palju halvemini ja september lõpetab ta täielikult. Pärast kudemist keristub kergemini hundist, mis voolab õhutemperatuuril + 18... + 22 kraadi. Parim aeg, kui püüda säga, on alates õhtusest päikest kuni hommikuni. Kuid see võib minna söödaks pärastlõunal, kui sööt on selle jõukohas. Siis hakkab siga hammustama.\nSatili püünisega pistik - vastab kala sööda suurusele (põhinedes vähemalt selle kavandatud suurusele), keskmise suurusega värske kala, mis on pandud snake-punktile. Arvestades, et säga suudab pakkuda väga tugevat ja energilist vastupanu, peate võtma vastava arvu konksud, eelistades suurt ja tugevat.\nKariloomade püüdmisel ja võitlemisel peate olema äärmiselt ettevaatlik ning veenduma, et lusikas ei keerduks ega tõmba kätt - siga on nii võimas, et nad saavad tõmmata nii, et käsi vigastatakse. Pöördega säga saagi tehnikat ei ole veel täielikult välja arendatud, kuid kasutades isegi kõige traditsioonilisemaid säilitusviise, võime loota edule.\nMõõdukas kohas vaatavad nad ette sügavas kohas, kus esimesel võimalusel saadavad nad paadiga (mitmed inimesed sõid kala). Siis nad istuvad ahtri kohal ja alt nihutavad otsikut põhja poole, mõõdavad sügavust. Tõstke see umbes 30-40 sentimeetrit üle selle pinna, hoidke see alati nii, ilma et vahetaks kogu kalapüügi perioodi ja ootaks kala hammustamist.\nParimat, loomulikult ei ole kalapüük üksi: üks juhatab säga oma "jahtima" ja teine sõidab paadi juhtimisega sõudjana. Tavaliselt on keelatud müra tekitamine: säga on ettevaatlik ja kahtlane kala, mistõttu läheb see kohe ohtlikust territooriumist ja ujub ära.\nSom võtab pihusti sagedamini aeglaselt, kuid mõnikord lihtsalt põrkub selle peale ja siis kohe tõmbab selle külje poole ja kohale põgenev juhe viib juhtmele, mida ta kohe tagasi lükatakse, vabastades oma käepideme, kuni säga pööratakse vastupidises suunas ja ta ei pääse paati. Kui märkasite seda, jäävad säga kalad viivitamatult vee alla, aeg-ajalt ilmuvad pinnale, nüüd sukelduvad sügavamalt.\nSee juhtub, kuni säga on täiesti nõrk ja ei lase kõht üles. Kui säga on piisavalt suur, ei tõmba see jõe keskpaigast paati, vaid tõmmatakse kaldale, kus see eemaldatakse konksuga. Üldiselt, kui püüda paiku sõdureid, väheneb selle vastu võitlemine kõigile võitlejate osalejatele hämmastava mulje.\nKalastik siga elussöödas\nSäiliku traditsiooniline elupaik on kaevud, mis on varjatud haugede all ja basseinis, kus on savi või kiltkivi põhja, kus seda saab märjaks iseloomuliku koormuse tõttu kohe pärast udusust. Zhivtsa ka saagi "all hüppelaua" ja langetatakse kaevandis, kus ta elab säga. Siblit püüdes pumbatav piim peaks pisut ülespoole jääma - 20-30 sentimeetrit. Nagu ta võtab väikese elus kala, maks, liha viilud, rups, kõik jäänused, kestad liha.\nSamas kõige maitsvamad düüsi jaoks on aga jõelähedaste, hambumatute jõgede liha, mis asetatakse konksule korraga mitmes tükis ja hoia hoolikalt terava otsa väiksema koore liha lihas. Kuni 2 kilogrammini kaaluvad kalad läbivad kogu selja (saba suunas) konksu.\nPüütakse püüda elussöödana, püüda alati püüda saagi nii palju kui võimalik, kui see on kinni või ronida kivide ja hõõrudega, sageli segane kõik püügivahendid. Sakk krab oma saba ja hakkab ebanormaalselt tugevat puhka. Siinkohal peate olema võimeline kaotama oma meeleolu ja võitlema, kuid mitte kaotamata kontrolli olukorra üle. Selleks, et saaki püüda elussöödas, vali soe ja vaikne öö, kui kala säga vaikselt siseneb õhtust peale, et nuumata.\nMida teha selles olukorras - magada, korrektselt seda teha ja hoida suhteid ning mitte taaskasutada ja uuesti samale "graanule"? Ma olen nüüd abielulahutuse, mille algatajaks ma olin väsinud, elanud... Vaadake Veel →\nJahikarjamaad eemaldatakse haruldastest elupaikadest harvemini, reeglina asub see sügavvees asetsevatest segamini asetatud kohtadest: rannikuvetes, rannikuvetes, basseinides, kootud puujuurte all. Aktiivne karvkate ilmub öösel. Pärast päikeseloojangut, läheb söödale, jätkab endiselt jahtima kuni daami. Päevasel ajal jääb see kala oma varjualusesse. Kogu suvi on säga toiduga varustatud; Soma on külma ilmaga tundlikum, seetõttu leiab see talvitumisel palju varem kui teised kalad.\nSelle kala peamine toit on väikesed ja keskmised kalad. Ta ei valeta vähki, usse ja molluskeid. Tema jaoks on kerged saagiks veelindude tibud. Mäed võivad mõnikord süüa lõhenemist. Rohelised koera konnad on lemmikmaari, mida ravitakse, nii et kalurid kasutavad sageli konnena söödaks. See kala ilma küüsistega neelab toitu koos veega, seda ei närida, vaid neelab seda kohe. Väikesed kariloomad eelistavad süüa molluskeid, kurkupuid ja kala praadida. Antennide abil püüavad nad vesivigade, kevadrände, mardikate, leivettide ja vastsete eest.\nTäiskasvanud söövad minnow, rudd ja rooch. Sisalikud ja konnad võivad oma dieeti mitmekesistada. Nad püüavad ka koduloosi ja medvedka. Ajaloos on palju juhtumeid, kui säga ründasid mitte ainult veelindusid, vaid ka väikseid imetajaid, isegi koeri, kes ujusid jõe kohal. Sööt sibulas elavad akvaariumi. Vangistuses võib säga kasvada suurte suurustega, kui see on varustatud korraliku toitumisega. On nii ohutud kui ka üsna agressiivsed isikud.\nEnamik kariloomade akvaariumi eelistab taimetoitu kombineerida kalafilee, veretest ja torustikuga. Vangistuses praadida tuleks zooplanktoni toitmiseks ja hiljem suurema kala saamiseks. Soma peetakse kõige õrnemaks kalaks, sest lisaks kaladele ja imetajatele toidab see toidujäätmeid. Seetõttu on seda kala kutsutud "korrapäraseks jõeks".\nAnname teie tähelepanu kala säga kirjeldusele. Selle kala keha on piklik ja suur. Värv - tuhm pruun, seljal ja külgedel - rohekas. Alumine, kõhuosa on kadumas, hallikas või valge. Noorte säga värv on täiskasvanute jaoks palju heledam. Ribad on tumedat värvi ja kõhu ja rindkere keskel kollakasribadega. Meestel on värvimine mitmekesine. Ära ole emasid. Tugevalt lamestatud suu peas märgatavalt ja sujuvalt läheb kehasse. Saba kuju tugevalt kitseneb külgedel ja on palju pikem kui kogu keha. Lai suud on raamitud suured ja lihavad huuled. Ülemine lõualuu surutakse üle paar pikkade liikuvate vuntsidega, mis ulatuvad rindkere piiridesse. Alamõõdul on palju madalaid koonilisi hambaid, millel on tagasi kumerad otsad. Alamõõtu mandib ei ole nii liikuv kui ülemine. Silmad on väikesed ja asuvad veidi üle suu nurkade. Nurklid torude küljes olevate torude kujul on selgelt peas. Kala säga keha on peaaegu ümara kujuga. Seljaosa on pikk ja asub pea pea. Kõhu ja rindkere uimed on lühikesed ja vastupidi on anamenäärik, väga pikk jõuab ümarate sabaäärdega, mis sõna otseses mõttes sellega ühendatakse. Naist võib kergesti eristada meestest, eriti tõuaretuse ajal. Ta muutub täielikuks kõhtaks ja muudab anusniidi struktuuri.\nSeafi suurus võib mõnikord ulatuda kuni viis meetrit ja kaal - kuni 300 kilogrammi. 2011. aastal tabas Itaalia Roberto Godi suurimat kala säga.\nSami kasvab varakult mais alguses juunini.\nSomaalu kalade elupaik on Musta, Balti, Aasovi, Arali ja Kaspia mere merede basseinid. Samuti on Onega ja Ladoga järvede basseinid.\nKalad, konnad, leaverid, molluskid ja mõnikord veelinde on kõik, mida sibas söödaks. Halbade eluviiside eeskuju algab varakult. Viiendal või kuuendal päeval ulatuvad jänesest välja jäetud vastsed 12-15 millimeetrit. Selle aja jooksul on nende toiduallikas, munakott, ammendatud ja resorbeerunud ning aeg jõuab siis, kui vastsed lähevad väliste toitude allikate juurde: veekogudesse ja planktoni koorikloomadesse. Hiljem on nende toidud täiskasvanud gobies, noored kalad, veinid ja erinevate putukate vastsed. Dace, rähklid, busters, gobies, rudd, bleak - madala väärtusega kalapüük on kõik, et kaheaastane säga ja tema vanemad esindajad toituvad. Mageveservuaarides on kõik selle säga söödud põhiliselt kalapüügiliigid: karpkala, ahvena, ahven, tuharaistud. Elus merevesi ja Volga veehoidlasse - heeringas, kilu ja kilu muutuvad karjamaalinguks.\nNüüd kaaluge harilikke sägaid. Oma olemuselt on kala säga - "kodune keha". Kui ta valiti ja armastas koht, kus ta ei kiirusta lahkuma. Ükskõik millise lemmikvõimaluse korral võib ta pikka aega jääda, kuni mõned asjaolud sunnivad teda kodust lahkuma. Kõigepealt leiavad kariloomad krutoyarami jaoks koha, kus vees pestavad suured depressioonid. Soma-elukaaslaste elus. Sarvete kogunemist saab jälgida kaevudes, kus nad on valinud talvitumise koha. Tihtipeale tõmbavad nad ise õõnsusi ja talvitumispaiku, mille sügavus võib ulatuda 4 jalga. Talvikus on säga kõik kalaliigid kindlasti ohutud. Nad ei söö, vaid sügavalt magavad ja kui nad on konksuga konksuga ühendatud, ei ole neil aega oma meelehellile jõudmiseks ja neil on isegi vähimatki vastupanu, enne kui nad end jääl leiavad. Soojuses hooajal, puhkusel päevade jooksul süvendites ja sügavates basseinides, muutub säga öösel ja enneaegsetel aegadel aktiivsemaks. Siga ei talu külma ja kuumusel mõnikord ujuvad nad pinnale lähemale, keerates nende külgi. Nad jätavad harilikult oma pead vee peal, eriti päevaajal. Kuid juhtub, et "unes" siblikas ujub vooluga, pannes oma pea pinnale. Söötmine kala säga otsib koitu, liikudes madalas vees, lähemale rannikule. Nende kohalolek annab neile tugeva ja iseloomuliku purunemise, mis sageli annab suure laine. Sib on vertikaalselt saba sattunud veest ja lööb selle jõuga piki vee pinda.\nSiga kasvab mõnikord väga suurteks suurusteks. Ja mida saapa sööb? See on see, mida internet seda ütleb:\nSuured säga, üle 32 kg, on väga kohmakad ja kohmakad ning seetõttu püüavad kala, eriti suured, suhteliselt harva. Siiski on teada, et sellised hiiglased kasutavad väikeste kalade püüdmiseks suhteliselt originaalset trikki: nad sõidavad mulda või lähevad rannas alla kohas, kus iga-aastased noored sõõrikud, aga ka kuusepuud, pulgad, palju lennata ja pool avatuks tema tohutu suu. Niipea, kui kiskja läheneb väikeste asjade juurde, ei tea, millist ohtu ta ähvardab, somina tõmbab vett ja suu kaudu kaovad kümneid väikesi kalu, äkki moodustatud tugevast mullivannist kaevatud kala. Lisaks sellele kasutab kaarjas kivi taga või varjuline kaar kahtlemata oma sabana vuntsid: nende õrnate, lihakate, vihmasarnaste lisanditega sallitud kalad, mis ei näe eeslit, on lähedased ja kiskja, kes on paranenud vaba minuti, on viivitamatult hooletu hooletu läheneb kalale.\nSiga, eriti suured, ei põlgata midagi elavat, ujuvat pinnal ega hävitada suurt arvu pardipoegusi, goslinguid ega täiskasvanud veeliine. Sageli ujuvad ujuvad koerad, isegi vasikad, ja on teada mitmeid näiteid, et suured säga tõmmatakse vette ja uppuvad suplejad. Siga sööb ka jõge langenud karrioni ja nälga nad viskavad end isegi mädanenud kaltsudesse ja isegi pestakse pesu naiste kätega.\nTuleb välja, et säga ei küti mitte ainult veelindust. Huvitav juhtum tabas kaamera objektiivi. Kaks säga ja kari paarabade kari. Mis juhtus järgmine? Vaata allpool.\nSom Somaali liigid. Salvesta salmi.\nHarilik siga või Euroopa sibul (lat. Silurus glanis) on suur magevee kalkunäis kala, mis on kaunviljasad (Siluridae).\nKere pikkus kuni 5 m, kaal kuni 400 kg. Analibulõik on pikk, rasvavend ei ole olemas, paaritud uimedel ei ole spinaugusid.\nVärvus on enamasti pruunikas, pruunikas-roheline, valge kõht varjundiga. Sõltuvalt elupaigast võib värv varieeruda peaaegu mustast kuni helekollase värvini.\nMõnikord leitakse väga harva kaarik albumiini.\nTa elab Venemaa Euroopa osa jõgedes ja järvedes, välja arvatud Põhja-Jäämere vesikond. Euroopas ja Arali mere basseinis levinud.\nSomsi järv on alati väiksem kui naabruses paiknevad jõesängud ja leidub ka aeglaselt kasvavaid roosivaid vorme. Suuremate vahemaade reisimine on väga haruldane. Enamasti on ta ühes küngas veetnud kümneid aastaid noorelt vanadusest, jättes väikese vahemaa ainult toidu otsimisel ja isegi mitte alati. Kuid kevadel, üleujutuse ajal, jääb säga ajutiselt oma emakeele kõrgusest ja tõuseb kõrgemale mööda jõge, sisenevad lesta ja lagede järvedesse, kus see sageli kudeneb. SOMi kevadkäik meie jõgedes algab lekkega. Soe vesi tundub, et need kalad ärkavad hea talveuni ja jätavad aukud tagumikel, järvedel ja mõnikord merre. Aeglustumise ja kudemise vahel kulub vähemalt kuu. Selle kogu karjamaailma perioodi vältel säilivad karjased kõvasti, tunnustades pikka talve "kiiret". Selle peamine toit on kõigi tüüpi ja suurusega kala, alates kõige väiksemast kuni suurima. Oma välimuse omaduste tõttu ei ole säga pikemas perspektiivis saagiks püüda ja peaaegu alati püüab kala varitsusest, kiirustades kiirelt kiirust lähemasse karja või haarates liiga lähedale ühte kala. Kiirete viskimisvõtete abil aitab see kala võimas painduva sabaga, millega mõnikord segi karjamaal mitmed kalad. Väga suured säed on kohmakad ja kohmakad, nii et nad harivad lõunasöögi jaoks harva. Sellised hiiglased kasutavad sageli kavalat trikki: nad kulgevad mullaga või seisavad rannas all kohas, kus alaealised tõusevad, ja asetsevad siin liikumatuna, pooleldi avades suure koormuse. Niipea, kui kiskja jõuab juurde väikeste kalade karjamaale, tõmbab see vett ja koos ootamatult tugevate mullivanniga kaovad kalad suures suunas. Hämmastavas varjatud säga kasutab tihtipeale oma pikka, lihakust, ussilaadseid vuntsid ohvri varjamiseks. Kuid see toidu saamise meetod ei ole väga usaldusväärne, mistõttu suured nuumatud sägaartikad saavad enamasti konnade, vähiliste ja molluskidega.\nEnne päikeseloojangut ilmuvad toidu ja toidu otsimisega nende väikesed ja keskmised sägaid. Tavaliselt läheb säga esimest korda oma auku mitu korda ja tõuseb ülesvoolu, ennekõike külastades kalju. See juhtub, et näljased säga toidu otsimisel on oma kodust kaugel, kuid hommikul on see kindlasti tagasi. Mõnikord on võimalik näha allakülgjana ujuvat säga, pannes oma pead pinnale. Ilmselt on need väsinud, tõusnud liiga kõrged ekspeditsioonid.\nsäga 97 kg ja naine, kes püütud talle Sheila Penfold Inglismaal\nalbumi sibul 87 kg ja naine, kes püütud talle Sheila Penfold Inglismaal\nKarjaga püütud kohapeal võitleb\nVaade: Som Soldatova\nSee asub Amuri jõe valgalas Ussuri jõe ja Khanka järve ääres.\nSee valmib neljandal eluaastal, kudeldub rannakorrusest alates juuni keskpaigast juulini. Kaaviar on ladustatud taimestikus, kus Soldatovi säga ehitab midagi pesa.\nLiik, mille arv on oluliselt vähenenud. Erinevalt tavalisest säga, on eesmised mandibula antennid pikemad kui tagumised. See haruldane liik on loetletud Vene Föderatsiooni Punases Raamatus.\nNaised küpsevad 4-6aastaste pikkusega 90-100 cm ja kaaluga 8-10 kg, isased vanuses 4-5 aastat pikkusega 85-90 cm ja kaal 6-7 kg. Kudemine - juuli teisel poolel 2 nädala jooksul. Kaaviar hoitakse taimestikus kindlas pesas. Sigivus 87-350 tuhat muna. Aktiivne kiskja, sööb suurt saagikust, mõnikord piserdab veelinde. Eluiga 18-20 aastat. See kasvab väga kiiresti.\nAmur-säga või Kaug-Ida säga (parasilurus asotus) on suur karjamaastiku (Siluridae) karistav kala.\nMagevee vaade, vältides riimveteid. See ulatub pikkuseni 1 m ja massi 6-8 kg. Sellel on suur, lai, lamedat pea, keha järkjärguline hõrenemine sabale, väike saba-fin. Kere värv on tumeroheline, kõhuosa on kerge. Anan fin on väga suur ja jõuab tagaosa taga. Seljapea on väga lühike, asub vaagnaimede ees. Rühmalihvade lõtv ray on piki välisserva. Alumine lõualuu on pikem kui ülemine. Antennid on kaks paari: üks alumisest, teine ülemisest lõualuust. See on termofiilne liik. See elab seistes ja aeglaselt voolab vett, suvel hoiab see rannikuvetes kanalisatsiooni. Sügisel läheb see sügavamale veekogude osadele, kus see viib istuv eluviis. Siga muutub neljandal eluaastal seksuaalselt küpseks. Viljakus - kuni 150 tuhat muna. Kudemine toimub mai lõpus - juuni esimesel poolel, veetemperatuuril üle 16 ° C. Amur Som ei konstrueeri pesasid ja mehed ei kaitse kudemist. Suured, rohekas värvusega munad, läbimõõduga 4,5 mm, loovutavad veetõket. Söötmise olemusest lähtuvalt on säga põhja röövloomade rünnak. See toitub õhtul ja öösel, enamasti erinevad väikesed kalad, molluskid, vähid ja konnad.\nAmuri säga on laialt levinud Hiina, Korea ja Jaapani vetes. 1933. aastal vabastati 22 tootjat, et see aklimatiseeriti, Shakshinskoe järve (Arakhleyskaja järvede süsteem); Ta tõi jõest Ononist (Amuri basseinis). Shakshhi järvest migreerusid Amur-säga mööda jõgesid Gusinoe järve ja seejärel Baikali järve, kus see edukalt aklimatiseerus. Primorye jõgedes ja Khanka järves on laialt levinud. See on Amuri väärtuslik kaubanduslik kala. Tänu oma kõrgetele gastronoomilistele omadustele on see maitsekas, keskmise rasvasusega liha, millel on väike kogus luid. Kasutatakse värskes, jäätises ja soolaliikides. See on kaevandatud rannikualade, konksu ja muude püügivahenditega. Iga-aastane saak on üle 10 tonni. Spordi ja amatöör-kalapüügi objekt.\nAmur, või Kaug-Idas on säilinud Amurin basseinis ja Primorye jões tavalised Ida-Aasia vetes asuvad säga (Rara-silurus asotus). See on kuni 1 m pikk väike säga, tal on ainult kaks paari antenni: kaks ülemise lõualuu ja kaks alumisel lõualuul. Need karjamaad ei ehita pesasid, vaid hajutatakse nende mune veetaimede vahel. Kaaviarit ei valvuta. Noorkaladel on kolm antenni paari, teine kalle paar kaob, kui kala ulatub 7-9 cm pikkust. Aastal 1932 vabastati Baikali jõe basseini Shaksha järv 22 täiskasvanud amurli säga. Praegu on see liik levinud laialt siin, tungides Selenga ja sealt Baikali madalasse vette.\nKanalisadu (Ictalurus punctatus) on lihatüüp (Icataluridae perekond). Kõige arvukam Põhja-Ameerika esindaja. See liik on kõige rohkem korjatud kõigist kaubanduslikest samsi liikidest, kus igal aastal kasutab USA umbes 8 miljonit kalurit. Kanalisadam on populaarne paljudele kaluritele selle liigi vesiviljeluse kiire kasvu ja levimuse tõttu kogu Ameerika Ühendriikides. Toitumist esindavad väikesed kalad, koorikloomad ja molluskid, harvem toit on vee-putukad ja väikesed imetajad.\nBoyle püütud kanali sibul\nKanalisõks kaalub 4,3 kg\nAlbumiinid säga dekoratiivseimas tiigis


Transpordiamet sulges vanalinna tänava betoontõketega - Liiklus - Tallinn City\tSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuUunoElmarKavaTänane lehtPostimeesTallinnArvamusMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaTehnikaNaineIlmElu24UudisedLinnavõimHaridusLiiklusLapsedKultuur ja meluKolmapäev, 4. mai 2016 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamTallinnTänane lehtPostimeesTallinnArvamusMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaTehnikaNaineIlmElu24UudisedLinnavõimHaridusLiiklusLapsedKultuur ja meluTallinnUudisedLiiklus\nTranspordiamet sulges vanalinna tänava betoontõketega18. juuli 2012 00:24Uwe Gnadenteich// : Tallinna transpordiameti korraldusel suleti ootamatult Väike-Karja tänava Pärnu maantee poolne ots tuvikujuliste betoontõketega.\n«Hommikul sõitsin tööle, kõik oli normaalne ja tänav avatud, Õhtul kell 17.30 Väike-Karja 1 hoovist välja keerates ma ei uskunud oma silmi, kui nägin kivist tuvisid tänava otsas. Mingit informatsiooni ega ettehoiatamist ei olnud,» kirjeldas vanalinna töötav Aime reedeseid sündmusi.\nTa helistas reede õhtul kell 20 muposse, seal polnud keegi asjast midagi kuulnud ja soovitati helistada Tallinna abitelefonile. «Seal õnnetu häälega töötaja ütles, et jah, nad said alles hommikul info, et Väike-Karja tänava väljapääs Pärnu maanteele suletakse,» rääkis Aime.\nMüürivahe tänaval kauplust pidav Anu Soms pöördus selgituse saamiseks transpordiameti poole. Sealt öeldi talle, et Väike-Karja tänaval oli palju valesti parkijaid, kellest linnaametnikud ei suutnud kuidagi jagu saada ja nii pandigi tänav lihtsalt kinni.\nPostimehel ei õnnestunud teisipäeval transpordiameti liikluskorralduse osakonna töötajaid tabada.\nKirjuta toimetajalePrindiTallinnUudisedLiiklus Kopeeri link LIITU UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadkivituvitranspordiametväike-karjaSamal teemalKivituvid sunnivad autojuhte vanalinnas seadust järgima