7 raseduse müüti, mida peaksite teadma\nSel ajal levib kogukonnas palju raseduse müüte ja vähesed inimesed usuvad, et need müüdid vastavad tõele. arvestades, paljumüüt mis pole tõeks osutunud, sa tead. Ole nüüd, tea, mis müüdid on Rasedus mis sageli mürgitab meelt rase ema!\nPärast seda, kui olete rasedaks kuulutanud, hakkavad tavaliselt teie ümber olevad inimesed nõu mitte tarbima teatud toite või jooke ning vältima seda ja seda tegevust.\nKuna nii palju nõuandeid, alates mõistlikest kuni pisut veidrateni, võib olla raske otsustada, milline nõuanne on vaid müüt ja milline teave on teaduslikult tõestatud.\nMüüdid raseduse ja tegelike faktide kohta\nKui kuulete erinevat rasedusega seotud teavet, ärge lihtsalt uskuge seda ja elage selle järgi. Eriti kui teave kõlab ebamõistlikult ja allikas pole selge.\nJärgmised on erinevad raseduse müüdid, mida kogukonnas laialdaselt levitatakse, koos meditsiiniliste selgitustega:\n1. Ei mingit seksi kui rase\nPaljud inimesed ütlevad, et rasedad naised ei tohiks seksida. Seda seetõttu, et on oletatud, et raseduse ajal seksimine võib kahjustada loodet ja põhjustada raseduse katkemist.\nSee teave on vaid müüt. Tervisliku ja normaalse raseduse ajal võite siiski oma partneriga seksida.\nEmakas olev loode on täielikult kaitstud lootekott ja -vedelik, tugevad emakalihased ning paks lima emakakaelal. Seetõttu pole raseduse katkemisel seksuaalse tegevusega mingit pistmist. Enamik nurisünnitusi juhtub seetõttu, et loode ei arene korralikult.\n2. Rasedad naised ei tohiks trenni teha\nSee on ka raseduse müüt, mis on rasedate seas laialt levinud. See aga ei vasta tõele. Kui olete rase, võite jätkata treenimist. kuidas. Tegelikult on see tegevus väga soovitatav ja sellel on palju kasu rasedate naiste ja loote tervisele. sa tead!\nKuid tuleb märkida, et rasedate naiste harjutused ei tohiks olla liiga rasked, rääkimata dehüdratsiooni ja väsimuse tekitamisest. Treenimine 20-30 minutit 3-4 korda nädalas võib pakkuda head kasu nii teile kui ka lootele. Mõned head treenimisvõimalused rasedatele hõlmavad rasedustreeningut, Kegeli harjutusi, ujumist, kõndimist, jooga ja Pilates rasedatele.\n3. Raseda naise kõhu kuju näitab loote sugu\nVõib-olla kuulete sageli oletust, et kõrgenenud kõht on märk beebitüdrukust. Seevastu rippuv kõht on poisi märk.\nKuigi lapse soo äraarvamine on lõbus, on arusaam, et kõhu kuju näitab lapse sugu, vaid müüt.\nTegelikult sõltub kõhu kuju ja kõrgus raseduse ajal kõhulihaste tugevusest ja loote asendist emakas. Niisiis, mao kuju ja soo vahel pole korrelatsiooni, jah.\nLoote sugu saab välja selgitada ainult 18–20-nädalase raseduse ultraheli või geneetilise testimise teel. Seda kontrolli saab teha, kui teete sünnitusarsti juures rutiinset raseduskontrolli.\n4. Rasedad naised peavad mtahe kahekordse portsjoniga\nVõib-olla olete kuulnud, et rasedad naised peaksid sööma kaks portsjonit toitu, nimelt enda ja loote jaoks emakas. On tõsi, et rasedad naised vajavad rohkem toitaineid ja kaloreid, kuid see ei tähenda, et peaksite sööma kaks korda rohkem toitu kui tavaliselt.\nKui olete normaalkaalus, vajate ainult 300 lisakalorit päevas. Sellest kogusest piisab loote kasvu toetamiseks. Seega ei ole vaja raseduse ajal toitumisvajaduste rahuldamiseks toiduportsjonit liiga palju suurendada.\n5. Ei saa raseduse ajal kohvi juua\nTeile kohvisõpradele on see keeld kindlasti piinav. Tegelikult ei ole kohvi tarbimine raseduse ajal keelatud, kuidas. Niikaua kui tead piire.\nPange tähele, et liiga palju kofeiini tarbimine võib suurendada raseduse katkemise ja väikese sünnikaaluga imikute riski. sa tead! Seetõttu ei tohi rasedana tarbida rohkem kui 200 mg kofeiini päevas. See kofeiini kogus võrdub umbes ühe tassi lahustuva kohvi või 3 tassi teega.\n6. Ei mingit juuste värvimist raseduse ajal\nPaljud ütlevad, et rasedad naised ei tohiks juukseid värvida. Selgub, et see oletus on vale. sa tead. Juuste värvimine ei ole teile ega teie lapsele halb, kui see on õigesti tehtud.\nKui soovite juukseid värvida, peaksite hoiduma juuste värvimisest esimesel trimestril. Oodake, kuni teie rasedus jõuab teisele trimestrile. Samuti võid keemilise juuksevärvi asendada hennaga või vältida tugevat ammoniaagilõhna sisaldavaid värve.\n7. Rasedad naised peaksid kassidest eemale hoidma\nVõib-olla kuulete sageli, et rasedatel naistel on keelatud kasse pidada, kuna see võib suurendada toksoplasmoosi haigestumise riski. Rasedad naised, kes armastavad kasse ja kellel on kodus kassid, võib see kindlasti rahutuks muuta.\nKuid ärge muretsege, saate ikkagi oma lemmikkassiga mängida, kuidas. Siiski tuleb mustuse puhastamisel olla ettevaatlik. Parem on lasta seda puhastada kellelgi teisel ja ärge puudutage mustust ega liivakasti.\nNüüdsest olge erinevate rasedusmüütide käsitlemisel ettevaatlikum. Ärge kohe uskuge seda, mida teised inimesed ütlevad, mis on vastuolus arsti nõuannetega. Kui on raseduse müüte, mis teid segadusse ajavad, proovige rasedustesti tehes seda oma sünnitusarstiga arutada.


Millised on katuseakna ruloo funktsioonid ja paigaldusviisid? - Avaeksperdid\nMillised on katuseakna ruloo funktsioonid ja paigaldusviisid?\nKatuseaknad muudavad maja viimase korruse hubaseks ja valgusküllaseks. Tulenevalt kaldest paistab katuseakendest tuppa aga üldjuhul hoopis intensiivsem valgus kui läbi vertikaalsete aknaavade. Intensiivne päikesevalgus võib ruumid liiga kuumaks kütta, segada päevasel ajal televiisori vaatamist ja uinaku tegemist. Heaks lahenduseks on katuseakna ruloo paigaldamine.\nMiks paigaldada katuseakna ruloo?\nRuloo on kõige populaarsem aknakate katuseakendele. Ruloo on lihtne, praktiline ning ka hinnaklassilt üks soodsamaid lahendusi.\nOlenevalt kanga valikust täidab katuseakna ruloo järgmisi funktsioone:\naitab toa temperatuuri reguleerida,\nvõimaldab ruumi valgel ajal pimedaks muuta,\nkaitseb võõraste pilkude eest,\nvähendab vihmasaju krabinat,\non efektseks ruumikujunduse elemendiks (eriti dekoratiivkanga kasutamisel).\nValikus on ühe- ja mitmevärvilised, valgust läbikumavad, osaliselt ja täielikult pimendavad ning valgust tagasipeegeldavad kangad. Samuti on olemas spetsiaalsest võrkmaterjalist Screen kangaga aknakatted, mis lasevad valgust läbi, kuid takistavad tuppa langevat UV-kiirgust.\nMillised on katuseakna ruloode tüübid ja paigaldusviisid?\nKui klassikalisi ruloosid on võimalik paigaldada nii aknaavasse, -raamile kui ka seinale ja lakke, siis katuseakna puhul kinnitatakse ruloo üldjuhul aknaraamile. Tänu vedrumehhanismile ei jää kangas kalde tõttu rippuma ja püsib ilusti pingul. Avamine ja sulgemine käib tõmbenupust või alumisest äärest.\nEnamlevinud on kaks erinevat katuseakna ruloo tüüpi:\nruloo on fikseeritav raamile või aknaavasse paigaldatavate konksude abil;\nruloo liigub külgsiinide vahel ja on fikseeritav vabalt valitud asendisse.\nKülgsiinide kasutamine koos spetsiaalse pimendava kangaga blokeerib kõige rohkem väljast tulevat valgust ja on hea valik, kui sulle meeldib magada kottpimedas või vajad ruumi pimedaks muutmise võimalust töö iseloomu tõttu.\nKas aknakatteid saab paigaldada ka suurtele katuseakendele?\nKui soovid katta suuremaid aknaid, näiteks talveaias, on heaks lahenduseks süsteem Veranda, mille maksimaalne laius on 4,5 meetrit. Veranda sobib nii kald- kui horisontaalpindadele ja seda saab kasutada nii sise- kui ka välistingimustes. Aknakatte konstruktsioon on tellitav kõigis RAL toonides, mis teeb selle sobitamise interjööriga väga lihtsaks. Elektriajami ja kaugjuhtimispuldi abil saad mugavalt katteid avada või sulgeda hoolimata lae kõrgusest.\nTule tutvu katuseakna ruloo võimalustega meie kauplustes või küsi pakkumist.


Töövõimereformi arutelul saab sõna ka teine puuetega inimeste esindaja - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTöövõimereformi arutelul saab sõna ka teine puuetega inimeste esindaja\n5. november 2014, 16:30\nTiia Sihver pidi end abiliste toel 20. oktoobril Stenbocki maja treppidest üles vinnama, et anda peaminister Taavi Rõivasele üle puuetega inimeste petitsioon.\nPuuetega inimeste koja (EPIK) esimehe Monika Haukanõmme kõrval saab homme riigikogus riiklikult tähtsa küsimusena arutlusele tuleva töövõimereformi teemal sõna ka liikumispuudega inimeste liidu juhatuse liige Tiia Sihver.\nEilne ETV uudistesaade «Aktuaalne kaamera» edastas, et töövõimereformi arutelul riigikogus soovitakse sõna anda ka neile inimestele, kes sel teemal avaliku pöördumise algatasid ja riigikogule esitasid, kuigi esialgu sotsiaalkomisjon seda vajalikuks ei pidanud ning muudatus sündis opositsiooni survel.\nSamas märkis uudistesaade, et riigikogu kodukord ei näe ette päevakorra muutmist töönädala keskel ja kas seda saab siiski teha, peab arutama riigikogu juhatus.\nTäna pärastlõunal teatas riigikogu pressitalitus, et sotsiaalkomisjon tegi riigikogu juhatusele ettepaneku lisada homsel arutelul ettekandjaks lisaks Monika Haukanõmmele ka teine puuetega inimeste esindaja Tiia Sihver. Riigikogu juhatus toetas ettepanekut.\nKuna esmaspäeval kinnitati päevakord nelja ettekandega, siis ei saa riigikogu aga viiendat ettekannet lisada, mistõttu palus sotsiaalkomisjon ettekande asemel riigikontrollilt ekspertarvamust kirjalikult, selgitas riigikogu esimees Eiki Nestor.\nPuudega inimeste ja omastehooldajate esindusorganisatsioonid, nende toetajad ja partnerid esitasid riigikogule kollektiivse pöördumise töövõimereformi kohta 20. oktoobril. Pöördumisele on alla kirjutanud 18 organisatsiooni.\nOlulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelul «Töövõimereformist ja puuetega inimeste olukorrast» teevad ettekanded veel tervise- ja tööminister Urmas Kruuse ja sotsiaalkomisjoni esimees Heljo Pikhof.\nArutelu saab vaadata ka Postimehe veebi vahendusel.


MEIE KASSIL KRIIMUD SILMAD: eesti lastekirjanduse antoloogia esimene köide | Kirjastus Steamark\nEsileht / Antoloogia / MEIE KASSIL KRIIMUD SILMAD: eesti lastekirjanduse antoloogia esimene köide\nNii nagu iga lastekirjandus, saab ka eesti lastekirjandus alguse rahvaluulest. Eesti rahvaluule rikkalikus varamus on suurel hulgal lastele sobivat või lastele lausa määratud sisult ja vormilt kirevat suulist loomingut (rahvalaul, muinasjutt või mõni väikevorm, näit. mõistatus). Nõnda sisaldabki eesti lastekirjanduse antoloogia näiteid eesti rahva-luulest.\n78 rahvalaulu (12 hällilaulu ja äiutust, 7 hüpitus- ja mängutuslaulu, 12 ahellaulu, 7 liisutuslugemist, 12 muud lastelaulu ning 28 muud lastele sobivat rahvalaulu);\n43 muinasjuttu (22 loomamuinasjuttu, 12 imemuinasjuttu, 3 legendilaadilist muinasjuttu ja 6 novellilaadilist muinasjuttu);\nlugusid rumalast vanapaganast;\n91 mõistatust ning\nKöidet ilmestavad R. Hirschi, E. M. Jakobsoni ja H. Möldermanni illustratsioonid ning näited eesti rahvaornamentikast.\nMEIE KASSIL KRIIMUD SILMAD: eesti lastekirjanduse antoloogia esimene köide kogus\nSee raamat viis lugeja aegadesse, mil eestlasel polnudki veel oma raamatuid, mil tema ajaarvamine käis pööripäevast pööripäeva, aga aasta ise koosnes ometi juba kaheteistkümnest kuust. Kuid kuudel olid siis praegusest hoopis nutikamad nimed: kevadekuu ja lehekuu, heinakuu ja lõikusekuu, porikuu ja talvekuu ja kooljakuu… Praeguste riigipühade esemel tähistati hoopis muid, mis kõik olid seotud talupoja eluga, põllu- ja loomapidamisega.\nNäärikuu (s.o. jaanuari) 17. päeval tähistati näiteks tõnisepäeva, et paluda talusse kariloomaõnne.\nKüünlakuu (s.o. veebruari) 2. päeval tähistati küünlapäeva. Küünlapäeval õmmeldi hoolega, et hundid (aga tollal oli neid Eestimaal hunnitu hulk!) ei näeks suvel talumehe kariloomade kallale tulla. – Iga nõelapiste torganud ka ühe võsavillemi silma pimedaks. Küünlapäeva suured hanged tõotanud sügisel vägevaid viljarõukusid.. Aga küünlakuu 24. päev sai endale madisepäeva nime. Madisepäevast alates anti kanadele “võti kätte” ja nad pidid toidu otsimisega juba ise hakkama saama. Selle päeva tuisk ennustas maarahvale rikkalikku viljasaaki.\nVastlapäeval ei tohtinud seevastu ühtegi nõelapistet teha, rääkimata ketramisest – et sead ja lambad ei känguks ja linad ei jääks liiga lühikesteks. Vastlapäeval lasti liugu ja tehti ilmatupikki saanisõite, et kodupõllule kasvaksid pikad ja paksud linad.\nVastlapäevale järgnenud tuhkapäeva tuisk andis märku tulevastest suurtest marjasaakidest.\nLihavõttepühade aegu veeti vikatit üle kapsamaa. – Eks ikka selle pärast, et ussid kapsaste kallale ei kipuks. – Nii et üks esimesi tõrjevahendeid Eestimaa taimekaitses! Siis viidi ka esimene vankrivahetäis sõnnikut põllule. Lihavõttepühade-öine härmatis ennustas põllupidajale aga ütlemata head vilja-aastat; nendel öödel merelt tulnud tuul tõotas tõhusat kalasaaki.\nKarjalaskepäeval – 1. aprillil – ei tohtinud ükski pereliige liha süüa, kui taheti, et hundid nende karja murdma ei tuleks. Jürikuu (aprilli) 14. päeval – künnipäeval – alustati ilmtingimata põllumaade kündi, aga jürikuu 23. päeval – jüripäeval – võis karjapoiss pärast pikka talve endale jälle aasta esimese pajupilli lõigata ja lapsed võisid jälle volilt ja julgesti maa peale istuda ja paljajalu käia, sest selleks päevaks oli maa oma halva mõju minetanud. Jüripäeval paluti loomapidamisõnne ja loomadele huntide eest kaitset. Sel päeval maksti rendid ja vahetati töökohti. Kui rukkioras sel päeval rohetas, loeti jaagupipäevaks rohket saaki. Ka jüripäevahommikune hall ennustanud põllumehele head rukki- ja tatrasaaki.\nVolbripäevaks – 1. maiks – pidid kartulid mulda sama. Jaanipäev – 24. juuni – tähistas kevadiste põllutööde lõppu ja heinatööde algust. Tehti jaanituld, millel arvati olevat puhastav ja kurja tõrjuv toime. Sestap hüpatigi üle lõkke, aga loomadel lasti läbi suitsu minna. Jaaniööl leitud sõnajalaõis olevat toonud aga leidjale õnne ja rikkust.\nHeinakuu – juuli – 25. päevaks ehk jaagupipäevaks pidid heinatööd olema lõpetatud, et alustada kibekähku rukkilõikust.\nKolm päeva enne ja kolm päeva pärast lauritsapäeva – 10. augustit – oli kõige parem aeg talirukist külvata. Ussimaarjapäeval – sügiskuu ehk septembrikuu 8. päeval – äestati kõik kesapõllud, et ussipesad ära hävitada. Sellesama kuu 29. päeval – mihklipäeval – tähistati talus välitööde lõppu ja karjapoistele lõppes ka karjaskäiguaeg. Sel päeval tuli loomi hoolega jälgida. – Kui kojutulevatel loomadel olid kõrred suus, ennustas see pererahvale talvist heinapuudust. Mihklipäevaaegne vihm andis märku rukkioraste riknemisest.\nNüüd oli kodusolemise aeg käes. Hingedepäeval – 2. novembril – arvati ka surnud kodakondsed jälle kord koju tulevat.\nToomapäeval ehk 21. detsembril tehti tares suurpuhastus: küüriti puhtaks seinad ja lagi ja põrand ja keris. Noored meheleminekueas näitsikud püüdsid oma saatust ennustada puupinust umbropsu tõmmatud halgudega. – Kui pihku jäi paarisarv halgusid, oli lootust uuel aastal mehele saada. Toomapäeval ei tohtinud jahvatustööd teha, sest käsi- või veskikivide mürin võis kohutada ja häirida koju kippuvaid Toonela teele läinud endist kodurahvast..\nJa siis oli jõuluaeg käes. Jõuluõhtul ja jõuluööl jagati loomadele leiba. Kambrisse toodi õled. Jõuluööl loobiti neid õlgi hingevärinal lakke: kui lagi neist kirjuks sai, oli tuleval aastal oodata head viljasaaki. Kui lagi jäi õlgedest lagedaks, oli näljaaega oodata… Kui pühad läbi, viidi õlest kambrist põllule.\nUusaastaõhtul käidi ilmtingimata saunas, sest vihtlemine peletavat kõik pahad jõud algaval aastal saunalisest kaugele. Arvati, et sel õhtul tahtvat ka manalateele läinud kodakondsed vihelda. Sestap jäeti nende jaoks sinna ilmtingimata värske viht, pird ja seebitükk.\nUusaastaks toodi tuppa heinad. Nüüd prooviti nende lakkeloopimisega veel kord teada saada, missugune viljasaak sügisel ees ootab.\nNõnda oli inimese elu sünnist surmani iga aasta algusest selle viimase päevani ennekõike ikka tööd täis. Ja tööd olid meeste ja naiste vahel rangelt määratletud. – Meeste kohuseks oli väljaspool maja saaki otsida, kalal ja küttimas käia ja põldu harida. Erandiks olid vaid saarte naised, kus ka põllutöötegemine oli naiste hooleks jäetud. Muidu tegelesid naised ikka kodutöödega. Nende hooleks olid kariloomad, välja arvatud hobused. Nemad olid need, kes perele laua katsid ja riided selga sehkendasid. Nemad tegid ka mõisaketruse, alul värtnaga, XVII sajandist alates juba vokiga.\nAga töötegemine polnud sugugi nii lihtne nagu see praegu meile on, sest toonased tööriistad olid kaugel tänaste elektroonilisest täiuslikkusest. Nii oli tihtilugu lihtsa adra asemel kasutada vaid kõblas ehk maakirves. Seemet uueks saagiks poetati mulda külvivakast või -põllest. Vili lõigati maha sirbiga. Hakkidesse, napradesse või aunadesse kogutud kasinad kõrred veeti rehe alla parsile kuivama, et siis viimaks varre otsa seotud kolgi – koodi – abil terad viljapeadest välja vihtuda. Kodus jahvatati terad jahuks käsikivil. Suuremateks jahvatustöödeks olid ehitatud vesi- ja tuuleveskid.\nNii nagu käsikivide keerutamine oli naiste asi, jäid peaasjalikult naiste toimetada ka linatööd, kus kasutada vaid algelised raatsid, lõugutid, ropsimismõõgad ja linakammid.\nVilja- ja linakasvatamise kõrval tegeldi muugagi: kasvatati veiseid ja hobuseid ja lambaid ja kitsi. Võeti metsapuudesse elama asunud mesilaste mett, korjati metsa- ja veelindude mune. Mehed käisid metsas jahti pidamas ja vee peal – merel, järvel, jões – kalu püüdmas, kaasas põrunuiad, mille abil kalad läbi jää uimaseks löödi, õnged, västrad, kahvad, silmused ja ahingud. Ajapikku eestlase kalandusvarustus täiustus, sai moodsama “tehnika”: noodad, liivid, abarad. Ruhnu ja Kihnu saare mehed tegelesid kalastamise kõrval ka hülgeküttimisega, kus püügiriistadeks harpuun ja hülgeõng, hiljem juba valdavalt püss.\nNõnda siis kogunes inimese toidulaud metsast, merelt ja oma kodu karja- ja põllumaalt. Eestlaste vanimaks toiduks on olnud arvatavasti jahu- ja tangupuder. Eestlase toidu, elamajäämise sümboliks peetakse ammustest aegadest aga leiba. Leiba on peetud lausa viljakuse sümboliks. Lõuna-Eestis helbiti ka kama ja kaerakilet, näksiti karaskit ja korpe. Liha, piim ja või olid kõikjal vaid pühade- ja pidulaua ehteks. Igapäiseks leivakõrvaseks pakuti enamjaolt ikka soolaräime, mis polnud võõras isegi sisemaal.\nAga sinna ränga töörügamise kõrvale jäi aega õhtupooliti, päris öö hakul, pidu- ja pühapäeviti muugagi tegelda. Naised nokitsesid käsitööd teha, aga ega mehedki neist maha jäänud. Ehkki tööriistu polnud teab kui palju – kirves, nuga, puur, hiljem ka saag – sündisid nende abil kõik toonased töövahendid. Meeste kätetööna seisid taredes ka kenasti kaunistatud rõiva-, veime- ja ehtekirstud. Meeste tehtud õllekannusid ja küünlajalgu, koonlalaudu ja vaalikurikaid kingiti tihtilugu majast väljagi.\nKui käsitööst käed väsinud, oli aeg meelt lahedamalt lahutada. – Mängida ja tantsida. Mängiti ja tantsiti peamiselt talvel, aga kui välistöödest olid vabamad ajad, aga ka noorte kooskäimistel, mis olid enamalt jaolt seotud ühiste töötegemistega. Ka keskajast tuttavad mõisa- ja talutalgud lõppesid ilmtingimata laulu ja mänguga. Kiige juureski ei saadud läbi ilma laulu, mängu ja tantsuta. Paljudel puhkudel oli tantsudel maagiline tähendus. – Jaanituleäärsete, aga ka vastlapäevatantsudega sooviti järgmiseks aastaks head vilja- ja karjakasvu. Niisamasugune maagiline tähendus oli hiites ja pühade kivide juures tantsitud tantsudel. Kõige suuremad mängu- ja tantsupühad olid kahtlemata jõulud. Selleks puhuks mõeldi välja isegi spetsiaalsed mängud. Rahva seas olidki mängud, eriti tantsulised ringmängud, tantsude ees eelistatud.\nTantsu-laulu toetas tavaliselt pillimäng. Joristati torupilli, vingutati ühekeelset moldpilli, mida mängiti hobusejõhvist poognaga, või kõlistati kannelt. Läänepoolses Eestis polnud haruldane ka parmupillimäng. Algsetest puhkpillidest on Eestis kasutusel olnud mitut sorti sarved ja vilepillid (näit. savist partspill, pajupill) ja puust või puukoorest karjapasun.\nKui tantsust-mängust isu otsas, hakati mõnusalt endistest aegadest juttu vestma, naljalugusid puhuma ja mõistatusi muigutama. Eesti rahvaluule rikkalikus varamus leidub suurel hulgal lastele sobivat või lausa lastele määratud sisult ja vormilt kirevat suulist loomingut (rahvalaul, muinasjutt või mõni väikevorm, näit. mõistatus). Laste elu oli hällist alates rahvaluulega seotud. Seda esitasid lapsed ise, kuid tihtilugu olid ka täiskasvanud neid oma järeltulijaile vahendamas. Kõigepealt puutusid lapsed kokku hällilaulude ja äiutustega. Hällilauludele järgnesid hüpitus- ja mängituslaulud, mille saatel hüpitati last põlvedel; laulu sisu imiteerivate käeliigutustega viidi ta esimesse kokkupuutesse mänguga. Mängulauludeni jõudsid lapsed hiljem, siis kui nad ise käima hakkasid. Mängulauludele, mis saatsid kindla sündmustikuga mänge, eelnesid liisutuslugemised-loosimised, mille abil määrati mängudes tegelasi: peituseotsijat-silmapidajat, pimesikumängus sikku jne. Erinevalt traditsioonilisest eesti regivärsist oli hüpitus- ja mängituslaulu värss enamalt jaolt kuuesilbiline. Mängulusti, sädelevat huumorit ja koomikat pakkusid lastele ahellaulud, millest paljud kuuluvad eesti regivärsside vanimasse kihistusse ning mille omapärasema alarühma moodustavad nn. lõputa laulud, kus sisu loogikast lähtudes viimasele värsile järgneb jälle esimene, moodustades üha korduva suletud ringi.\nLapsed laulsid ning nendele lauldi loodusest ja loomadest, isamajast ja vanematest. Paljud rahvalaulud muutusid enne oma hääbumist lastelauludeks, näiteks paljud töölaulud. Nii täienes lastelaulude repertuaar pidevalt ka tõsiste, täiskasvanute seas käibel olevate laulude arvel.\nRahvaluule proosavormidest oli eelistatum muinasjutt. Kui laule laulis lapsele ikka naisterahvas, enamasti ema või vanaema, siis muinasjutte sai pisike inimesehakatis kuulda ikka meeste suust, olgu see siis isa, vanaisa või teopoiss.\nLaste hulgas olid kahtlemata kõige populaarsemateks rahvajuttude vanimasse kihistusse kuuluvad loomamuinasjutud. Seda ennekõike tänu nende looduslähedusele ja sisu lihtsakolisusele.\nEesti loomamuinasjuttude tegelaskond on olnud väga kirju. Metsloomadest tegutsesid neis rebane, hunt, karu ja jänes, harvemini ka siil, koduloomadest koer, kass, hobune, kits, härg ning siga. Linnuriiki esindasid harakas, vares, varblane; kodulindudest olid kõige populaarsemateks tegelasteks kukk, kalkun, hani ja part. Igale loomale oli antud oma kindel karakter: rebane oli kaval, enamasti ka omakasupüüdlikult õel, kes teistele tegi vahel isegi põhjuseta tuska, üksnes siil oskas teda kavaluses üle trumbata; hunt oli rumal ja ahne, lihtlabane lammaski suutis teda võita; suure jõuga karu oli kohtlane ja kergeusklik; kukke peeti eesti loomamuinasjuttudes julgeks ja ettevõtlikuks linnuks.\nImemuinasjuttudes, mis moodustavad eesti muinasjuturepertuaari kõige arvukama ja ulatuslikuma osa, kajastusid vaese ja rikka, saunamehe ja mõisniku vahelised vastuolud, kus läbi mitmete katsumuste vaene ning rõhutu jõudis siiski võiduni. Seda tänu oma üleloomulikele võimetele või võluvahenditele, mis tal kasutada olid. Nendest muinasjuttudest kajavad vastu muistsed usulised kujutelmad, mis lähtusid animismist ja usust maagiasse ja sõnajõusse. Paljus on imemuinasjuttude kunagine fantastika täna juba tegelikkuseks saanud.\nOma olemuselt on imemuinasjuttudele väga lähedased legendilaadilised muinasjutud. Nendegi muinasjuttude üleloomulike võimetega tegelased saavad hakkama ennekuulmattute tegudega. Imemuinasjuttudest eristab legendilaadilist muinasjuttu ennekõike tegelaskond. – Kui imemuinasjuttudes tegutsevad lihtinimesed, siis legendilaadilistes õpetlik-moraliseerivates muinasjuttudes räägitakse piiblist pärit kujude (Jumal, Jeesus, apostlid), aga ka kuradi vägitegudest. Enamat pakkus lastele tõsielu piiridesse jääv, imemuinasjuttudega võrreldes lihtsama ülesehitusega, kuid tugeva sotsiaalse ja olustikulise tagapõhjaga novellilaadiline muinasjutt, kus rikka ja vaese vahelises jõukatsumises jäi peale ikka vaene, see elukogemustelt rikkam ja targem: kaval talupoeg, saunik või sulane, nutikas naine või teotüdruk, julge ja leidlik soldat, karjus või lihtsalt arukas ning hea inimene. Mõnes muinasjutus tegutsevad ka õiglased vargad, üsna harva isegi röövlid ja mõrvarid.\nAjast aega on olnud eestlaste, ka laste seas väga populaarsed satiirilised, kohati toored ja rämedad muinasjutud vanapaganast ja Kaval-Antsust, mille põhiideeks: jõult nõrk, kuid vaimselt arenenud osav ja hakkaja inimene suudab hõlpsasti võita endast tüki suurema ja jõult vägevama, kuid mõistuselt nõdrema.\nInimese igapäevaelu koomilisemat külge avasid naljandid. Enamasti kujutasid need endast lühikesi pilkelugusid, kuid eesti folklooris pole tundmatud ka pikemad muinasjutulise arendusega naljandid. Populaarsemad neist on kindlasti lood väljaõppinud vargast ja soss-sepast. Oma igapäevakõne ilmestamisega oldi toona hoopis hoolikamad kui praegu. Kõikidel juttudel oli eriline, isikupärane jume, sest inimeste kasutada olid ajaproovi läbi teinud, elukogemustest sündinud vanasõnad ja kõnekäänud. Kui vanasõna võtab kokku paljud üksiknähtused ja teeb neist üldistuse, siis kõnekäänd iseloomustab konkreetset olukorda. Kõnekäändude hulka loetakse ka rahvapäraseid võrdlusi.\nMõistatused Eestimaal on algselt kandnud maagilist mõju. Mõistatuste mõistatamised eriti enne talvistepühi, kolm päeva enne jõule pidid kaasa aitama karjaõnnele. Hiljem kaotasid mõistatused selle maagilise tähenduse ja said lihtsalt nutikuse proovikivideks. Seda eriti laste juures. XIX sajandil hakati isegi kunstmõistatusi välja mõtlema. Esimese eesti kuntsmõistatuse autoriks peetakse Otto Reinhold von Holtzi (1757 – 1828), hulgi on mõistatusi välja mõelnud näiteks Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803 – 1882).\nRahvaluuletegelaste tarkade tegude järgi seadis maarahvas sajandite pikku oma elamist-olemist. Meie rahvaluulest on ergutust saanud ka paljud kirjanikud, lastekirjanikudki. Et see pole tühipaljas sõnakõlks, seda kinnitavad näited, mida huviline lugeja võib leida antoloogia kõikidest järgnevatest köidetest.


Rumeenia liigeste ravi, Fusioterapeutiline ravi artroosi ajal\nVaatamata ravimi kõrgtehnoloogilisele meetodile on Fermatron Plusil selle kasutamisel ka mitmeid piiranguid. Maailmas[ muuda muuda lähteteksti ] Rumeenia on kuulus oma ravimudadega järvede poolest. Sest tõepoolest, liigeseid, luid ja kogu inimkeha luustikku saab ravida igas vanuses. Enamikule minusugustele on see geel lihtsaim, tõhusam ja taskukohasem viis selle raviks. Saialill - aitab liigesevalu ja artriidi korral, põletikuvastane.\nVahetult pärast FTV-s ülekantud telesaadet teemal "Kuidas kaitsta liigeseid igas vanuses" tegi professor Udo Hering meiega intervjuu.\nLiigeseprobleemid ja osteoporoos on täiskasvanutel kindlad sümptomid. Kas saaksite meile öelda, kas see on tõsi või mitte? Kõigepealt tänan teid usalduse eest, mille olete selle kutsega mulle avaldanud. Mis puutub küsimusse, siis see pole muidugi tõsi. Kindel sümptom vanemas eas on liigne enesekindlus arstide seas, kes hoolimata sellest kõigest on neid juba 10 aastat ravinud ja neil pole veel ravi.\nSest tõepoolest, liigeseid, luid ja kogu inimkeha luustikku saab ravida igas vanuses. See pole midagi imelikku, see on teadus oma põhivormis. Samuti, kui teate selle saladust ja olete distsiplineeritud - saate selle haiguse kodus isegi väga kiiresti ravida, nagu seda teevad tuhanded minu patsiendid.\nEntsüklopeedias on osteoporoosi ja artriidi võimalikku põhjust. Kuid põhimõtteliselt taandub see liigestele, selgroole ja kõhrele, kaotades elastsuse ja valu. Need muutuvad nõrgaks ja põhjustavad vereringe halvenemist.\nJa seal on kõik "saladus", samuti selle ravi - vereringe taastamine liigestes. Tõusin pärast õnnetust ratastoolist. Enamik minu patsiente on aastased ja vanusega kaasnevad terviseprobleemid.\nSamuti on selliseid haigusi nagu osteoporoos, osteoartriit, artriit, ishias, pigistatud närvid.\nRumeenia parimad luu- ja liigeseuuringute haiglad arriba.ee\nJa sageli Rumeenia liigeste ravi neid kurtmas - "Mis mul viga on, miks mina? Meetod on väga tõhus, kuid võtab palju aega ja on üsna kurnav. Patsiendid on krooniliselt väsinud elustiilist, mida enamik neist praegu järgib, ja neil pole piisavalt aega trenni minna.\nMa arvan, et parem on leida kaasaegne ja lihtsam meetod - ja ma leidsin selle. Kas olete valmis oma tulemusi ka meie lugejatele selgitama? See on meie keskus, mis on esimene Bosnias ja Hertsegoviinas, kes on saanud sertifikaadi osteoporoosi ja reumaatiliste haiguste uusima ravi pakkumiseks. Tõtt-öelda, kui ma sellest tootest esimest korda kuulsin - ma lihtsalt naersin, sest ei uskunud selle toimesse.\nSee toode võimaldab teil unustada selja- ja liigesevalu vaid 4 päevaga ning aitab mõne kuu jooksul ravida ka kõige keerulisemaid juhtumeid.\nLiigese vedeliku omaduste ja funktsioonide taastamine; Parandab kõhre homöostaasi. Tänu biokeemilisele sünteesile, kvaliteetsele puhastusele, mis on võimalikult lähedal liigese looduslikule hüaluroonile, ei põhjusta see allergilisi reaktsioone. Tüsistused on standardsed: tursed, punetus, ebamugavustunne, mis kaovad iseenesest mõne päeva jooksul. Näidustused ja vastunäidustused, manustamisviis, säilitamistingimused on peaaegu identsed Hyaluromiga. Ostenil Ostenil on Fermatroni analoog.\nSee geel sisaldab 32 koostisosa, mis julgustavad nõrku rakke Artriidi koonused kaes korda kiiremini tööle ja rakud noorendavad ennast järk-järgult. Isegi kui rakendate seda valusatele piirkondadele, aktiveerite vereringe jaoks umbesXNUMX kasulikku rakku.\nNii algab regenereerimine. Siin on peamine asi stabiilsus. Selgitage meile, mida see tähendab meiesuguste tavaliste inimeste jaoks? Sellisel ravimil on vist hind?\nFlexsteel "Lähtestab" keha rakutasandil.\nSee kõrvaldab haiguse põhjused ning viib selgroo ja liigesed nn varasemasse seisundisse. Patsiendid vabanevad mitte ainult haiguse sümptomitest, vaid ka haiguse põhjustest. Esimesel päeval aktiveerib see geel keha regeneratiivsed süsteemid. Ja haiguse sümptomid kõrvaldatakse ja mõju on kohe tunda. Ravi viiakse lõpule nädala jooksul ja Rumeenia liigeste ravi on see, et valu kiiret taastumist saab vältida ravi kiire kordamisega.\nEi, nagu ma ütlesin, see toimib rakutasandil, taastab vereringet. See ravib kõiki selgroo ja liigestega seotud haigusi, nagu artriit, ishias, reuma, valu selgroo alumises osas ja herniated kettad.\nMis puudutab nikastusi, verevalumeid, luumurde - sellel geelil on ka märkimisväärne mõju. Kas see tõesti ravib kõiki haigusi või lihtsalt leevendab valu? Flexsteeli geel leevendab valu isegi ravi esimeses faasis ja kõrvaldab haiguse täielikult.\nMõelge oma huvidele - mulle näiteks meeldib liikumine ja sport ega lakka liikumast. Enamikule minusugustele on see geel lihtsaim, tõhusam ja taskukohasem viis selle raviks.\nMe ei varja nende eest midagi. Plaanime seda apteekides müüa - kuid me ei saa apteekidega tõhusalt läbi rääkida, sest see geel võib mõjutada "suuremate mängijate" tööd.\nJa nii ostavad aastaid abi vajavad inimesed ravimeid, mida tänapäeva inimestele meeldib nimetada "farmakomafia mürgiks". Kuid klientide seas on ka informeeritud, kes läksid rahulolevate kliendisõprade kaudu üle Flexsteelile ja hakkasid seda pidevalt kasutama.\nJa ülaltoodud põhjustel müüme seda geeli ainult meie ametlikul veebisaidil. Ja me ei kurda. Sellise müügimudeli eeliseks on see, et vahendajaid pole ja saame seda müüa USA-st 4,7 korda madalama hinnaga.\nKohaletoimetamine toimub posti teel, maksate kättetoimetamise korral ja kasutate geeli kodus ilma spetsialisti järelevalveta. Kuid seal pole ainult meie toodet. Võite vabalt katsetada ja proovida teiste tootjate tooteid.\nKuid ma väidan enesekindlalt, pannes tõendiks kogu aastase kogemuse, et te ei saa imelist efekti nagu Flexsteeli puhul.\nFlexsteel - liigeste raviks (Bosnia ja Hertsegoviina) arriba.eeS\nNii et aitäh intervjuu eest! Kas soovite enne lõppu oma lugejatele midagi muud öelda? Jah, muidugi. Tahaksin meie lugejatele, kellel on selja- ja liigesevalu või aeg-ajalt valusid, meelde tuletada, et pöörake neile probleemidele kindlasti tähelepanu.\nPidage meeles: artriit ja seljavalu ei tekita ainult ebamugavusi. Samuti lühendavad need eluiga 10—15 aasta võrra.\nArstina olen kohustatud mainima ja siis aitama. Seetõttu anname kõigile selle saidi lugejatele võimaluse ostu sooritada Flexsteel geel soodushinnaga.\nKõik, mida peate tegema, on täita oma andmed alloleval vormil. Ja nende ülesanne on aidata teil unustada kõik liigestega seotud probleemid ja nendega seotud haigused.\nIntervjuu viis läbi Indira Salihović Fotod avalikest allikatest.


SCULT | Viking Line Eesti Ööjooks 2019\nViking Line Eesti Ööjooks toimub 17. augustil 2019 Rakvere linnas. Stardid kell 21.30 (21,1 km), 21.40 (10 km) ja 21.45 (5 km). PANE TÄHELE: Start ja finiš asuvad Rakvere linnastaadionil (võistluskeskuse kõrval). Võistluskeskus asub Rakvere Spordikeskuses, aadressil Kastani 12. Mõmmi lastejooksude stardid algavad kell 18.00 Rakvere linnastaadionil.\nNagu iga suur sündmus ei toimu ka Viking Line Eesti Ööjooks iseenesest. 2018. aastal olid Ööjooksule Rakveres abiks ligi 360 vabatahtlikku. Nende seas kooliõpilasi, abipolitseinikke, turvarattureid, kaitseliitlasi, noorkotkaid ja muidu tublisid rakverelasi. Vabatahtlikke sõitis kohale lausa Tallinnast. Kõik ainult selleks, et suur üritus saaks vääriliselt ja tipp-tasemel läbiviidud. Ootame endaga liituma noori alates 14 aastat, tööealisi ja eakaid.\nPiirete paigaldus, joogipunktide mehitamine, liikluse suunamine, stardimaterjalide väljastamine, kinkekottide komplekteerimine, infotöötajad, koristus jpm.\nKõikjale on vaja säravate silmadega inimesi, kes tahavad aidata Rakverel ja Ööjooksul särada ning saada ise väärtuslikku kogemust suure ürituse organiseerimisest. Arvestama peab sellega, et vajadus teie panuse järele võib tekkida juba varahommikust võistluspäeval 17.08.19 (alates 9.00) või ka eelneval päeval, so 16.08.19. Kõikide vabatahtlike esimesele pöördumisele vastatakse ja täiendavalt võetakse ühendust augustis 2019, vahetult (u 1 nädal) enne sündmust. Soovist panustada Ööjooksu õnnestumisse anda teada meile täites vabatahtliku ankeedi. Täiendavate küsimuste korral: riina@eestimaraton.ee\nSaada osa suve kõige ägedama sündmuse korraldamisest\nToetavat ja vinget meeskonda\nViking Line kinkekaart edasi-tagasisõiduks Soome\nRakvere, Rakvere Spordikeskuses, Kastani 12, Lääne-Viru maakond, Estonia


Kaisa Ojal pole aega sünnipäeva pidada | Buduaar\nKaisa Ojal pole aega sünnipäeva pidada\n2008. aasta 2. august 00:00\nKaunil profitantsijannal Kaisa Ojal on täna sünnipäev. Neiul täitus 24 eluaastat. Buduaar uuris, kuidas tähistab Kaisa oma sünnipäeva.\n“Hommik oli nagu tavaline sünnipäevahommik ikka. Hetkel tulin just trennist ja nüüd sõidan Põltsamaa poole”, räägib Kaisa. „Ma esinen täna seal James Bondi Galal ning ma arvan, et minu sünnipäeva kõrghetk toimubki seal.” Sõprade seltsis pole Kaisal täna aega sünnipäeva tähistada. “Kahjuks sõbrad peavad peoga ootama, sest õhtul sõidan ma Vana-Vigalasse, kus on minu tantsulaste laager”. Vaatamata oma tiheda graafikuga päevale tunneb Kaisa end õnnelikuna ning suurest peost ta puudust ei tunne.\n“Hommik oli nagu tavaline sünnipäevahommik ikka. Hetkel tulin just trennist ja nüüd sõidan Põltsamaa poole”, räägib Kaisa. „Ma esinen täna seal James Bondi Galal ning ma arvan, et minu sünnipäeva kõrghetk toimubki seal.”\nSõprade seltsis pole Kaisal täna aega sünnipäeva tähistada. “Kahjuks sõbrad peavad peoga ootama, sest õhtul sõidan ma Vana-Vigalasse, kus on minu tantsulaste laager”. Vaatamata oma tiheda graafikuga päevale tunneb Kaisa end õnnelikuna ning suurest peost ta puudust ei tunne.\nBuduaar õnnitleb Kaisat ka omalt poolt!


Mulle meeldib minu vanaisa hääl\nNeljapäev, 24 Oktoober 2019 19:51\tAstrid Rei, 10.B\nOlen üks suur õnneseen. Kui inimesel on vanavanemaid üks või mitu, on ta justkui varandusega kaetud. Nende eriliselt pisikeste, väetite ning kurruliste kehade taga on tegelikult peidus nooruslik hing, kellel on väga suur elukogemuse pagas. Arvan, et igaüks on märganud oma vanavanemate mõnd naljakat veidrust. Kiiks, mis mind minu vanaisa juures kõige rohkem köidab, on tema hääl.\nRääkides temaga maast ja ilmast või käies sõpradel külas ning märganud nende vanavanemate hääli, olen täheldanud, et minu vanaisal on üpris eriline hääl. Tema hääletoon on lustakalt rõõmus, kuid samas nukker ja igatsev. See on nagu ebatavaline sümbioos hea ja halva vahel, mis kokku moodustab ühe pisut vürtsikalt mahlase tämbri. Erinevaid tegevusi tehes näitab minu vanaisa hääl küllaltki erinevaid varjundeid.\nVanaisa hääl muutub palju erksamaks, kui jutustan temaga kalandusest või arutlen järjekordsest pöörasest seebiseriaalist. Täpsemalt läheb tema hääletoon kõneledes väga heledaks ja valjuks ning tema jututempo kiireneb. Tema tavaliste repliikide hulka kuuluvad sellistel hetkedel näiteks „Oooo, ja siis...“ või „Aiii, sa mait!“. Kuna vanaisa on kogu oma elu kokku puutunud merendusega, peamiselt kalapüügiga, pakuvad talle tõelist naudingut kalateemalised jutud. See on nii lõbus, kui vanaisa saab teada, et kalaauto on meie kodutänavasse saabunud. Otsekohe löövad ta silmad särama ning juba nokitsebki ta köögis kausside kallal. Hiljem hakkame koos räimi, kilu või lesti puhastama. Siis on ta väga usin mulle jutustama igasugustest kalapuhastus-, maitsestus- ja küpsetusnippidest.\nOmamoodi rõõmsaks muutub vanaisa hääl siis, kui ta hakkab mulle õpetama uut karmoška- või akordionilugu. Siis lisandub lustakalt madalale lauluhäälele veel kerged naerupupsud. Need muudavad vanaisa veel armsamaks ning annavad looõppimisele head hoogu juurde.\nKui olen oma pilliloo lõpuks selgeks saanud, hakkan seda pidulikult perele ette kandma. Siis muutub vanaisa näoilmes alati midagi: ta jääb tavaliselt lugu mõtlikult kuulama ning laulu viimasel salmil ilmub tema sinakalt hallidesse pilusilmadesse märg helk. Kui olen loo lõpetanud, alustab vanaisa harilikult oma seiklusrikkaid memuaare ennesõjaaegsest ning Siberis veedetud ajast. Neid nooruspõlve lugusid rääkides muutub tema häälüpris kurvaks. Tema hääletoon läheb vaiksemaks ning jututempo aeglustub. Miks ta sellistel puhkudel nukramaks muutub, on minu meelest see, et ta igatseb taga oma noorust. Ta soovib tagasi seda aega, mil ta oli terve ning elujõudu täis mees. Igal hommikul pajatab vanaisa, et nägi jälle unes, kuidas sõitis mootorrattaga, mängis pilli või tantsis polkat. Ärgates muutub kõik: jumekas nägu on läinud kahvatuks ja kortsuliseks, pähklipruunid juuksed on taas hallid ning põlved, millel sai tantsitud ja tööd tehtud, jälle valulikuks. See kõik paneb mind mõtlema, kui üürike on ikka elu.\nMõnikord taban ennast kuulamas, et vanaisa hääl võib üpris valjuks minna. See juhtub siis, kuihakkan vennaga vanaisa filmivaatamise ajal mürama. Siis lööb vanaisa kõik oma registrid valla. Nii kostuvad üle terve toa selliseid repliike nagu „Kas sa saad!?“, „Vait!“ või „No mis see olgu, varsti jälle kisa lahti!“. Neid lausub ta eriti häälekalt, tuues välja oma mehiselt käreda hääle. Pärast selliseid karme sõnu püüame olla vennaga alati väga rahulikud ja vaiksed.\nSee on nii tore, kui sul on olemas vanavanemad, kes kuulavad sinu muresid ja aitavad sind näiteks vene keele koduste ülesannetega. Vanaisad ja vanaemad võivad tunduda esmapilgul väga väetid ja vaiksed, kuid nende häält kuuldes saad aru, kui noor on ikkagi nende hing. Hoiame oma aardeid!\nAstrid Rei, 10. B


Üleöö Zit Zapper, mis tegelikult töötab - see eksisteerib! | VINNID\nÜleöö Zit Zapper, mis tegelikult töötab - see eksisteerib!\nKuigi mu ansty, akne peidetud keskmised koolipäevad on (õnneks) minu taga, on mul ikka veel juhuslik vistrik. Selline oli see, kui ma laupäeval laupäeval lahkusin ja vaatasin peeglisse, pettunud, et näha oma roppuse keskel otseselt roosa koha. Tavaliselt kipuvad sellised üllatuslikud plekid paar päeva jääma ja siis iseendale minema. Kuid sel päeval tundsin end eriti kannatamatuks ja tahtsin, et see läheks kiiresti. Olen saanud Lingi kuivatusläätsi (32 dollarit) paar nädalat tagasi ja realiseerisin, et nüüd on nii hea kui aeg, kui kunagi varem, minema.\n"Lotion" on tegelikult vedel valem, mida te kasutate oma näo rippija abil, seejärel segage sisse. Selle väikese värvuse tõttu aitasid ma tegelikult oma koha varjata, kuna see töötas oma maagia. Kolm erinevat zit-zapping koostisosade - väävel, tee-laurüülsulfaat ja tsinkoksiid - töötavad naha puhastamiseks ja kahjustatud ala kuivaks.\nMa tegelesin oma päevaga ja püüdisin ignoreerida mõte ploomi kohta, mis kiiresti kasvatas minu otsaesisele. Öösel ma vaatasin peeglis ärevalt ja oli üllatunud, et minu koha suurus oli märgatavalt vähenenud. Kas oleksin leidnud zit zapperi, mis tegelikult töötab ? Entundlikuna kasutasin kohe kaks vett enne magamaminekut veel kaks tilka.\nHommikul toimus midagi hämmastavat: mu üksildane vistrik oli praktiliselt märkamatu. Kokkusattumus Ma arvan, et ei. Imeline ravi? Võibolla. Kõik, mida ma tean, on see, et see väike pudel magic on ametlikult teeninud koha minu ravikabinet.\nSilte: Alicia Beauty UK, nahahooldusvahendid, Zit, pimple, akne


Müüa maja, Soometsa tee 12, Uulu, Häädemeeste vald, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja - Soometsa tee 12, Uulu, Häädemeeste vald, Pärnumaa\nKeskuse läheduses asuv suure õuega elamu!\nKinnistu, puitmaja, elamispind 82,7 m², kogupind 82,7 m²\nLisainfo: panipaik, pakettaknad, tööstusvool, ühistransport, kõrvalhoone, parkimine tasuta, puusein, eterniitkatus\nKöök: puupliit, köök 15,4 m²\nKinnistu asub Pärnu maakonnas Uulu küla keskuses väikese liiklusega Soometsa tee ääres.\nHoone on ühekorruseline viilkatusega elamu, mis on otsapidi kokku ehitatud naaberkinnistul paikneva elamuga. Kinnistu õu on eraldatud naabrite õuest aiaga, loomulikult on ka eraldi sissepääsud hoonesse.\nKinnistul on suur ja avar haljastatud muruga õuela, kus kasvavad ka puud ja marjapõõsad. Naabruses on üksikelamud ning hoonestamata metsamaad. Ümbruskonna infrastruktuur on välja arendatud, juurdepääsuteed on kogu ulatuses asfalteeritud.\nPood, lasteaed, apteek, spordisaal, vallamaja ja bussipeatus asuvad 400 m raadiuses. Kaugus Pärnu kesklinnast 14,8 km.\nParkimisvõimalused: Kinnistu territooriumil ja kinnistu ees tänaval.\nElamus on esikud suuruses 4,5 m² ja 6,3 m². Majas on 2 suurt (20 m²) kõrgete lagedega tuba, lisaks on toana kasutusele võetud ka üks panipaikadest (7,2 m²).\nKöök on 15,4 m², mille nurgas on ka dušikabiiniga pesemisnurk.\nEnamik akendest on plastikraamidel pakettaknad, esikus puitraamidel aknad.\nElamul on kõrge katusealune, mis võimaldaks juurde ehitada teise korruse.\nMaja taga hoovis on rõhtpalkseintega 2 ruumiga kõrvalhoone (29,1 m² ja 10,4 m²).\nHindamisakt 60000 eur\nKinnistu sobib inimestele, kes soovivad ühendada maal looduse keskel elamise asulakeskuse läheduse ja teenuste kättesaadavusega.\nLähim kool ~ 360 m Uulu Põhikool\nLähim peatus ~ 360 m Uulu kool 72 78 80 83-2 85\n~ 640 m Uulu 71 74 74-1 75 77\n56 000 € 677 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3253621 Kommentaar:


saoledjusee..kessaoled? Archives - Must Kast\nKategooria: filosofeerin niisama, inimene, saoledjusee..kessaoled?, tere\nPosted on 11. september 2017 by Kaija M Kalvet\nTere. Mina olen Husuli, ma tulen sügavalt Lääne-Nehrunist ja ma võtsin üheks nädalaks Musta Kasti blogitäitmise üle. See on sellepärast, et see keegi, kes selle nädala blogi esialgselt kirjutama pidi, otsustas viimasel hetkel, et ta ei suuda, ja mina võtsin hea meelega pakkumise vastu. Muidugi, muidugi ma üritasin teda veenda. Mis tähendab, et ei suuda? Mis mõttes negatiivsed mõtted? Mis mõttes kurb? Ei mõista, miks sellisele tühjuse tekitamisele oma hinge, oma aega kulutada. Meil selliste tundmustega oma elu ei raisata. Me küll teame, et kuskil märatseb orkaan Irma ja inimesed on hirmul, et kuskil esitletakse uusi moekollektsioone ja inimesed on elevil; ja me laseme selle endast läbi ja palvetame nende pärast, kes kardavad, ja oleme õnnelikud nende pärast, kes on rõõmsad, aga seda „ei suuda“-t me austada ei oska. Aga nüüd Tartust.\nMöödunud nädalal toimus Draama festival ja see on ilmselgelt kõige olulisem asi, mida mainida. Olin ka isiklikult kohal. Ma usun, et ma ei tee kellelegi liiga, kui ütlen, et läks hästi ja rikkamaks said kõik, kes osa said. Ja kuigi Tartu on juba niigi elav, sest kool on jälle käes ja linn üliõpilasi täis, tõi möödunud nädal siiski uue tempo ja elevuse. Justkui kõrb, mis pärast vihma ootamatu õievaibaga kattub, sai ka Tartu endale nädala teiseks pooleks uue kauni kuue. Ja uued kuued saavad endale peagi kõik eestlased, sest siin lähevad ilmad krõbedaks ja külmad sügistuuled tahavad tuua haigusi, aga soe vammus ütleb tuultele ei ja seeläbi ütlevad tuuled haigustele ei. See on kaval nõks, mida rakendada.\nÜleüldse, selliseid kavalaid nõkse ma armastan ja olen ka teile kokku pannud rea asjadest, mis võiksid teie elukvaliteeti parandada:\n1. Tehke suurpuhastust. See on väga oluline. Asjad on väga kurnavad asjad (eks sellepärast nad ongi ainult asjad). Mida vähem asju, seda suurem võimalus, et sa leiad üles oma vähesed asjad, elad korrastatumas ümbruses ja tunned end paremini.\n2. Tee ära asjad, mida sa oled ammu lubanud teha. Näiteks õmble tagasi nööp ja õmble kinni auk. See võtab viis minutit ja on su aega väärt.\n3. Tee midagi ekstra. Isegi kui kõik on parajasti igapäevaelus korras ja toimiv, on mõnikord tore teha asju, mida sa tavaliselt ei tee või mida sa tegelikult ei vaja.\n4. Räägi võõrastega tänaval, bussis ja poes. See on tore komme, mis on tavaline paljudes kohtades maailmas, aga Eesti mõjub vahel kollektiivse üksindusena.\n5. Tee iga päev üks julgustükk. Midagi väljaspool oma harjumuspärast mugavusstsooni. See kasvatab ja värskendab.\nOngi kõik. Panin oma mõtted kirja ja loodan, et teie sügis algab mõnusalt! Kõike head!\nKategooria: saoledjusee..kessaoled?, tere, üleskutse\nPosted on 13. detsember 2015 by Kaija M Kalvet\nOi, tere! Sina jälle siin, hea lugeja!\nSellest on küll ainult rõõm, sest, kes loeb – see mõtleb, kes mõtleb – see võidab kaose ja kes võidab kaose – see päästab maailma! Ja mis saaks mul, Kaarlil, olla selle vastu, et kirjutada maailmapäästjale? Ei vähimatki.\n!Etteruttavalt olgu öeldud, et seekordse postituse lõpus on ka väike mõistatamismäng, millest on kõigil võimalik osa saada!\nMusta Kasti nädal algas järjekordse Silveri etendusega „5 grammi sisemist rahu“. Ka kolmapäeval sai sama kunsttükki näha, aga mis tegi need kaks ja neile eelnenud kaks etendust eriliseks, oli see, et Tartu gümnaasiumite õpilased said neid näha täiesti priilt! Just nii – tasuta! See sai võimalikuks tänu Tartu linna Tervishoiuosakonna toetusele, kellele nüüd sügavalt kummardame ja „Aitäh!“ ütleme. Usun, et ka õpilased ise jäid nähtuga rahule ning said juurde julgust olulisel hetkel valesid valikuid vältimaks.\nTeiste sõrmuseid ei tohi varastada!\nTeisipäeval valmis ka üks väga vahva jõulu/talve/esika/teatritervitus, mis väärib minu hinnangul isegi kahekordset vaatamist.\nKõige lõbusam selle asja juures on see, et esietendus „Padjatäis päikest“, mille jaoks veel viimaseid päevi proove tehti, saigi esikaks kenasti valmis ning täiesti erapooletu (ma ise ju ometigi selles lavastuses kaasa ei tee) ja objektiivse (mul on hea maitse ja 8-aastase maailmataju) vaatlejana võin seda tükki kõigile soovitada. Saab näha tõelist teatriimet, juurelda valgustuse tehnilise lahenduse üle ning soovi korral ka tantsu lüüa. AINULT 9 ETENDUST JÄÄNUD!\nLisaks väga tähtsale esietendusele pühapäeval juhtus nädala sees veel üks tähtis asi. See ei tarvitsegi Sind, hea lugeja, Sinu järgmisel teatrikülastusel kuigi palju mõjutada, aga vähemalt minu enda elu sai küll veidi selgemaks. Nimelt kohtusin ma neljapäeval Tallinnas meie raamatupidaja kandidaadi Reinuga, kes osutus mõningase vestluse järel konkursi võitjaks ning kes omab nüüdseks tiitlit Musta Kasti kollektiivi kõige uuem liige. Ole tervitatud, Rein! Ma väga loodan, et Reinu tulek tiimi jätab mulle vähem ruumi kahtlusteks ja bluffimiseks, nii et uuest aastast saan oma näitlemisoskusi jälle rohkem lavalaudadel rakendada 🙂\nA handsome accountant or tax auditor giving the thumbs-up. / Google’i automaatpealkiri – see konkreetne mees ei ole Rein!\nNeljapäeva õhtu osutus aga üle pika aja VABAKS õhtuks. Mis siis noor näitleja teeb? Eks läheb ikka teatrisse. Seekord kattus mu vabaduse hetk Cabaret Rhizome’i uuslavastuse „Kuningas Oidipus“ etendusega. Kui ma nüüd kõigest õigesti aru sain, siis oli see järjekorras kolmas lavastus, mida Cabaret’ poisid oma Erinevate Tubade Klubis tegid. Kes sinna veel sattunud pole, see võiks teada, et sealne lava on justkui väike „green-box“, mille taustal tegutsevad näitlejad projitseeritakse reaalajas arvuti abil kõikvõimalikesse tegevuspaikadesse ning kogu etenduse jälgimine toimub suuremalt jaolt ekraanide vahendusel, mida jagub saali peale kümmekond. Ma pean ütlema, et minu enda jaoks konkreetne lavastus kokkuvõttes väga head elamust ei tekitanud. Selles oli mitmeid toredaid elemente nagu näiteks must huumor, millega antiikset teksti vürtsitati ja maskid, mida väga kavalasti kasutati, kuid suurimat meelehärmi tekitas tehniliste lahenduste kohmakus ja sellest tulenev aeglus. Aga paradoksaalselt olid selle lavastuse suurimateks väärtusteks samuti need tehnilised lahendused. Tahan ütelda seda, et Erinevate Tubade Klubis näeb midagi täiesti ainulaadset ning loomulikult on ka nende lavastused väga erinevad, nii et kes ei jõua just „Kuningas Oidipust“ vaatama, siis midagi nende repertuaarist võiks ikkagi näha.\nKui Sina, hea lugeja, oled üks nendest, kes kõiki meie postitusi loeb, siis mäletad ilmselt ka seda, et minu näol on tegu „Kõige rohkem muusikalisi lastelavastusi etendanud näitlejaga maailmas 2015. aasta detsembris“. Jõuame kohe-kohe detsembri keskpaika ja rahutundega võin öelda, et kõige hullem on möödas. „Oli siis midagi hullu?“ võid Sa küsida ja mina vastaks: „Ah, ei, mis seal ikka.“ Jah, hullu ei olnud tõesti… kui ainult… ÜKS PÄEV…\nSee oli see päev (täpsemalt laupäev), mil mängisin päevas NELI etendust. Tõttöelda värisevad mu käed veel siiani, nii et sellest kirjutamine on raskendatud. Seda ette nähes tegin endast sel päeval väikese pildigalerii, et kinni püüda ka väiksemad muutused minu füüsilises olekus päeva kulgedes. Tulemus oli selline:\nKell 9:39. Haaran telefoni, et vaigistada äratus ja jäädvustada esimene pilt. Ei tahaks veel sugugi ärgata.\nKell 11:53. Esimese „Väike prints Hamleti“ etenduseni on seitse minutit ja kuigi uneuim on veel kontides, olen enesekindel ning valmis päevale vastu astuma.\nKell 13:51. Tunnen end hästi. Otsustan enne teist etendust oma väikse sõrme läita, sest „I’m on fire!“\nKell 15:53. Tegelikult on kaks „Hamletit“ juba küll mis küll. Vahetult enne kolmandat etendust kaotan aja- ja suunataju.\nKell 18:54. Olen jõudnud vahepeal süüa ja Estonia teatrimajast Nordea kontserdimajja minna. Peeglisse vaadates ei tunne ma ennast enam ära.\nKell 21:54. Pärast päeva neljandat aplausi kantakse mind meelemärkuseta duši alla. Teadvuse taastudes tegin esimese asjana pildi. Alles kaks tundi hiljem Vanemuise bussiga Tartu poole sõites saan aru, kes ma olen.\nMis ma sellest kõigest õppisin? Peamiselt seda, et julge jänku rind on rasvane ja et Nordea saal on tegelikult isegi natuke suurem kui GenKlubi saal. Tänan kõiki, kes minuga koos selle ja ka kõik eelnevad hullud päevad üle elasid!\nAitäh ka Sulle, hea lugeja! Soovin Sulle ja Sinu lähedastele rahulikku jõuluaega ja näeme kindlasti tulevikus!\n!!! MÕISTATAMISMÄNG !!!\nKuna tuleval reedel esilinastub Eesti kinodes järjekordne Tähesõdade film, siis kuulutan välja mõistatamismängu, mis on otseloomulikult seotud selle kultusfilmiga. Tähelepanelikum lugeja võis juba märgata, et minu pildiseeria esimesel pildil pole ma päris oma nägu. Tõttöelda olengi ma palju rohkem ühe Star Warsi tegelase nägu ja mõistatamismängu küsimus kõlabki: kelle nägu ma olen?\nPalun kõikidel mängijatel oma vastusevariant kirjutada Musta Kasti FB-lehe vastava blogipostituse kommentaariks. Palun igal mängus osalejal kirjutada ainult ühe tegelase nimi. Palun kõigil mängus osalejatel arvestada, et õigeid vastuseid on seekord ainult üks ja kõigi õigesti vastanute vahel loosin ma välja ühe SUPER-VÕITJA, kes saab ka kindlasti väärilise auhinna!\nHead mõistatamist ja loosiõnne!\nKategooria: appimaolenstaar, esietendus, kaotanidentiteedi, lotte!, saoledjusee..kessaoled?, tööjavile\tMärksõnad: aplaus, jaanikaonpaks, kaareltargo, mõistatamismäng, muleikäipäkapikud, olenenekamees, padjatäispäikest, üksindakodus1, vaatakuilahekleeps


Orissaare internaatkoolist võib saada erapansionaat ja pensionäride päevakeskus\nHaridus- ja teadusministeeriumile saadetud kirjas teatab Orissaare vald, et internaatkooli hoonesse on plaanis rajada eakate kodu koos päevakeskuse ja taastusravikeskusega\nKokku 60-kohalisse asutusse tuleb pansionaat 30 inimesele, kes vajavad kas pidevat või perioodilist hooldust. Lisaks sellele peaks tulevane pansionaat pakkuma põetus- ja rehabilitatsiooniteenus.\nPansionaat on mõeldud vanuritele ja puudega isikutele alaliseks või ajutiseks elamiseks. Näiteks pikema perioodi kõrval ka üheks päevaks või nädalaks.\nOrissaare vallavanema Raimu Aardami sõnul näeb vald hoones kohta ka pensionäride päevakeskusele, kuid samas majas noortekeskuse avamise mõte on maha maetud. “Ühest küljest on see liiga lärmakas asutus, teisalt ei haaku see pansionaadi ruumilahendusega,” lausus vallavanem.\nErainvestorite finantseerimisel loodav pansionaat ei hakka Raimu Aardami hinnangul konkureerima Muhusse rajatava Ida-Saaremaa vanurite hooldekoduga, mille rahastamist taotletakse KOIT kava vahenditest.\nAardami sõnul ei hakka Orissaare pansionaat kuuluma Eesti kõige kallimate hooldekodude hulka, kuid kindlasti kujuneb selle hinnaklass kõrgemaks kui Muhu hooldekodu oma.\nKa Muhu valla arendusnõunik Aado Keskpaik on seisukohal, et kommertsprojekt ja omavalitsuste loodav hooldekodu Muhus ei pruugi omavahel konkureerida.\n“Oleme ka ise arutanud kommertsalustel hooldekodu perspektiivi ja tulime selle peale, et erainvestorite vahendusel ei ole praegu võimalik pakkuda soodsaima hinnaga teenust,” lausus Keskpaik, kelle sõnul soovib iga investor oma sissepaigutatud raha pealt tulu teenida.\n“Esmalt võetakse käsile ikka need segmendid publikust, kes on maksujõulisemad. Ei ole mõtet tegelda sel juhul valla vaestega, vaid nendega, kes tahavad ja suudavad osta kõrgekvaliteedilist hooldusteenust,” lisas Keskpaik.\nRaimu Aardami sõnul algavad ettevalmistustööd pansionaadi rajamiseks niipea, kui haridusministeerium selleks nõusoleku annab. Teisalt on hooldusasutuse loomine Orissaares üsnagi keeruline, sest vajalik hoolduspersonal kohapeal peaaegu et puudub.\nHaridusministeeriumi konsultant Asso Ladva ütles, et Orissaare valla seisukoht internaatkooli hoone edasise kasutuse kohta on vajalik kooli likvideerimiskomisjonile, mille ülesandeks on teha ettepanekud Orissaare internaatkooli vara edaspidiseks kasutamiseks või realiseerimiseks.\nLisatud: 18.04.2008 / 07:00\nKorralikust pansionaadist on ammu puudus! Sel ideel on tulevikku.\nTõesta, et sa pole robot kaheksa + = kümme


Belgia: Belgias asuvad moslemid alustavad ramadaani - teleside releed\nBelgias asuvad moslemid alustavad ohjeldamise test Ramadani\nLRamadani paastukuu algab reedel Belgia moslemite jaoks, keset koroonaviiruse pandeemiat. Sel aastal muutis see konkreetne kuu rohkem kui kunagi varem ustavate inimeste harjumusi, rebides nälga ja vaoshoituse vahele.\nKuni järgmise noorkuuni soovitatakse moslemitel hoiduda söömast, joomast, suitsetamisest ja seksimisest koidikust päikeseloojanguni. See kuu on ühtlasi ületamise ja enesekontrolli aeg, mille jooksul on eriti tungivalt soovitatav mitte end vihast üle lüüa ega teistele laimu anda.\n"Ramadani periood on rõõmustamise, perekonna taasühinemise, solidaarsuse ja eneseavastamise kuu," ütleb Verviersi suurima mošee imaam Frank Hensch. "Toidu puudus võimaldab meil avastada oma inimkonna ja potentsiaali muid aspekte," lisab ta.\nKoronaviiruse leviku peatamiseks võetavate isoleerimismeetmete tõttu muudetakse siiski teatud riitusi.\nIgapäevase paastu murdmine õhtul, iftar-eine ajal, toimub kodus, eraviisiliselt. Kogukonnad, perekonnad ja sõbrad tulevad tavaliselt kokku, et kõigil koos süüa teha. "Seetõttu on murrang moslemite jaoks tänavu kahekordne," selgitab Frank Hensch. „Esiteks seetõttu, et ramadan on eriline kuu, mis riivab meie harjumusi ja jätab ruumi enesevaatlemiseks. Teiseks, kuna suletusega ei saa kogukonna kogemus toimuda. Parimal juhul näevad usklikud, et ekraanile ilmuvad oma lähedaste näod, et kiiresti "kiirelt koos puruneda".\nKui ei ole teisiti tellitud, ei ole sel aastal lubatud koguneda suurtele õhtusöökidele ega ka öösel palvetada mošee juures (tarawih). On ütlematagi selge, et keelatud on ka reisid islami pühadesse linnadesse.\n“Kuid paastumine koos sünnitusega paneb meid puudust maitsma, isegi rohkem kui varasematel aastatel. Võib-olla piisavalt, et arendada empaatiat inimeste suhtes, kes on aastaringselt isoleeritud, ”ütleb Hensch.\nIlma mošeedes toimuvate pidustusteta pole vaja ühtegi välismaist ettekandjat ega jutlustajat, kes tuleksid Belgia imaamidele kätt andma. “See ei takista aga jumalateenistuste praktiseerimist. Me võime väga hästi palvetada ilma imaamita, isegi kui pole vennalikku tunnet, mida me kollektiivse palve ajal kogeme, ”möönab Frank Hensch.\nSuhtlusvõrgustikes pakuvad mitmed videokapslid usklikele vaimset tuge. Brüsseli suur mošee edastab ka usukõnesid.\nRamadan on Heguri kuu-kalendri üheksas kuu, mille esimese päeva määrab kohapeal noorkuu ilmumine. Seda peetakse kuuks, mil Koraan ilmutati prohvet Mohammedile. See on palve aeg ja neile, kes pole oma füüsilise seisundi tõttu vabastatud, paastumine, mis on üks islami viiest tugisammast. See lõpeb kuu aega hiljem Eid al-Fitri pidustustega.\nBelgias 600.000 XNUMX moslemikultuuriga inimest\nRamadan algab reedel Belgias neljapäeval õhtul kokku tulnud Belgia moslemite täitevvõimu (EMB) juurde kuuluva teoloogide nõukogu andmetel. EMB pöördus sel puhul "oma parimate soovidega" kogu Belgia moslemikogukonnale ja soovis, et "see õnnistatud kuu oleks osa elutarkusest, kannatlikkusest ja solidaarsusest, eriti praeguses pandeemia olukorras, kus me elame . "\nSellel erandlikul aastal toetas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) selgelt sotsiaalsete ja usuliste kogunemiste tühistamist, sealhulgas "Ramadani tegevusega seotud kohtades, näiteks meelelahutuskohtades, turgudel ja poed ”. Kuid ta täpsustas siiski, et sünnitus ei vabasta "terveid" moslemeid paastumisest "nagu eelmistel aastatel".\nULB politoloogia professori Corinne Torrekensi 600.000. aasta hinnangu kohaselt on Belgias umbes 2018 XNUMX moslemikultuuri inimest. Belgias puudub ametlik statistika rahvastiku usuliste nimede kohta.\nSee artikkel ilmus esimest korda http://www.lesoir.be/296602/article/2020-04-24/les-musulmans-de-belgique-entament-le-ramadan-lepreuve-du-confinement\nEudoxie Yao hukkamõist: "Ma palun teie armu, vähendage trahvi 500.000 XNUMX FCFA-ni!"


Aistida - 19 õppematerjali - Annaabi.ee\n"aistida" - 19 õppematerjali\nSissejuhatus Sissejuhatus · Teadus  tegevus(ala), mille eesmärk on uute, tunnetuslikult ja praktiliselt oluliste teadmiste saamine ja rakendamine ning juba olemasolevate teadmiste töötlemine, kasutamine ja säilitamine. · Teadus  tõsikindlate (usaldusväärsete), loogiliselt mittevasturääkivate teadmiste ajalooliselt arenev süsteem, mis hõlmab ühiskonna, looduse ja mõtlemise...\naprillil 1724 Ida-Preisimaal Königsbergi linnas sadulsepa peres. Kantide esivanemad Cantid olid arvatavasti pärit Sotimaaltt. Ristimisel anti tulevasele filosoofile nimeks Emanuel. Immanueliks muutis ta selle hiljem ise, olles õppinud heebrea keelt. Kanti ema oli vaga kristlane. Tema nooruspõlv ja õpinguaast...\nFilosoofia 1. arutlus - Filosoofia vahearvestus\nFilosoofia vahearvestus I osa 1a) Eelnevalt olen pidevalt kasutanud olulisema allajoonimist ja lühikokkuvõtte kirjutamist. See aitab mul kiirelt vajaliku info ülesse otsida. Olen ka teisi meetodeid kasutanud, kuid nendest kõige rohkem sobisid mulle olulisema allajoonimine ja lühikokkuvõtte kirjutamine. 1b) Hermeneutiline ring on minu jaoks uus. Pole seda kunagi...\nMEDITATSIOONID ESIMESEST FILOSOOFIAST , kus tõestatakse Jumala olemasolu ning erinevus inimese hinge ja keha vahel René Descartes Tõlkinud Andres Luure...\nIndia maailmavaatelisi õpetusi\nLõuna- ja Ida-Aasia maailmavaatelisi õpetusi Age Kristel Kartau 1 Filosoofia mõiste · philea (kr.)  armastan · sophos (kr.)  tarkus · logos (kr.)  sõna, õpetus, vägi · mythos (kr.)  sõna, jutt · mysticos (kr.)  sulgen (silmad ja suu) · religio religare (lad.)  kokku köitma, ühendama · cultus, culture (lad.)  harima, hoolitsema, kummardama...\nDescartes ütleb, et on palju asju, milles lihtsalt ei saa kahelda, kuigi need on võetud meeltest. Ta toob näiteid: et ma olen praegu siin, istun kamina juures, mul on talvekuub seljas, ma puudutan kätega seda paberit jms. Ta nendib, et selliseid asju võib näha ka unes. Seejärel ütleb ta, et ärkveloleku ja une vahest on aru saada: unesolijale ei tundu ümbr...\nAlgul põhiliselt seepärast, et filosoofil on äärmiselt huvitav eesnimi. Hilisemal tutvumisel filosoofi eluloo ja tõekspidamistega leidsin, et nii mõnigi temapoolt öeldu ja erinavate aurorite poolt väljatoodu kirjeldab ka mind ennast. Lisaksin leidsin ühe mulle huvitava fakti. Nimelt Tartu Ülikoo...\nAisting on ajaline protsess. Suurima panuse aistingute psühholoogia välja töötamisele on andnud: G. T. Fechner, keda loetakse psühhofüüsika rajajaks (psühhofüüsika uurib tunnetusprotsesse, kus vaadatakse, mismoodi objektiivsetele mõõdetavatele füüsikalistele ärritajatele vastavad subjektiivsed reageeringud) Läved ja tundlikkus. Lävi on minimaalne või maksimaalne ärritaja, mida veel saab aistida ning sellest väljapoole jääv ei ärrita. Lävesid on mitut liiki: I. Absoluutsed Tundlikkuse alumine absoluutne lävi. See mõõdetakse minimaalse ärritaja mõjumäära kaudu, mis veel võimaldab aistingu tekkimist. Seda nt intensiivsuse, heli kõrguse jm puhul. See on tundlikkuse pöördmõiste – mida madalama määraga ärritajat suudetakse aistingus eristad...\nAbsoluutne tundlikkus ja läve kõrgus on pöördsuhtes – mida madalam lävi, seda kõrgem on analüsaatori tundlikkus ja vastupidi. Minimaalset erinevust kahe samalaadse ärritaja vahel , mis tekib veel esinevuse aistinguis, nimetatakse eristusläveks. Erinevuse tundlikkus on suhteline. Mida tugevam algusärritaja, seda suurem peab olema talle lisatav ärrituse määr, et erinevust suudetakse aistida . Psühhofüüsika põhiseadus e Weber-Fechneri seadus: kui suurendada ärritust geomeetrilises progressioonis, siis suureneb aistingu intensiivsus aritmeetilises progressioonis; või teistpidi – suurendamaks aistingu intensiivsust võrdeliselt, peame suurendama ärrituse tugevust geomeetriliselt.Ülemise ja alumise absoluutse läve kõrgus on muutlik. Analüsaatori tundlikkus emuutumises omab erilise koha adaptatsioon – meeleorgani tundlikkusemu...\nNäimises pole süüdi mitte meeled\nKeegi pole suutnud seda probleemi lahendada. Kõike, mida me ükskõik mil viisil mõistame, mõistame me oma viie meele, aju ja kesknärvisüsteemi abil. Meie silmadel on kindlad ja väga tähtsad võimed, kuid mitte rohkem. Kõrvad suudavad täita mitut tähtsat funktsiooni, mida silmad ei suuda. Maitsmismeel võimaldab aistida asju, mida ei suuda aistida ei meie silmad ega kõrvad. Meie aju suudab tajud korraldada lugematuks hulgaks erinevat liiki asjadeks. Kui loeme üles kõik oma võimed, siis nende piiresse mahtuv ongi kokku see, mida me võime tunnetada. Öeldu ei tähenda, et midagi muud pole olemas, kuid kui see miski, ükskõik mis, ka olemas on, siis ei suuda me seda haarata. Ei suudeta ette kujutada midagi tõeliselt olevat, ilma et see oleks miski,...\nKeegi pole suutnud seda probleemi lahendada. Kõike, mida me ükskõik mil viisil mõistame, mõistame me oma viie meele, aju ja kesknärvisüsteemi abil. Meie silmadel on kindlad ja väga tähtsad võimed, kuid mitte rohkem. Kõrvad suudavad täita mitut tähtsat funktsiooni, mida silmad ei suuda. Maitsmismeel võimaldab aistida asju, mida ei suuda aistida ei meie silmad ega kõrvad. Meie aju suudab tajud korraldada lugematuks hulgaks erinevat liiki asjadeks. Kui loeme üles kõik oma võimed, siis nende piiresse mahtuv ongi kokku see, mida me võime tunnetada. Öeldu ei tähenda, et midagi muud pole olemas, kuid kui see miski, ükskõik mis, ka olemas on, siis ei suuda me seda haarata. Me ei suuda ette kujutada midagi tõeliselt olevat, ilma et see oleks miski,...


Miljonid põhjakorealased vajavad kiiresti toiduabi - Maailm - Postimees.ee\nMiljonid põhjakorealased vajavad kiiresti toiduabi\n8. detsember 2008, 16:36\nLigikaudu iga teine põhjakorealane kannatab toidunappuse küüsis.\nÜRO raporti teatel vajab ligi üheksa miljonit põhjakorealast kiiresti toiduabi.\nMaailmaorganisatsiooni agentuuride andmetel ei suuda Põhja-Korea ära toita hinnanguliselt 8,7 miljonit põhjakorealast, kes moodustavad riigi elanikkonnast 40 protsenti, teatas Reuters.\n«Lähikuudel seisab Põhja-Korea Demokraatlik Rahvavabariik silmitsi terava toidupuudusega,» hoitatas Maailma Toiduorganisatsiooni (FAO) esindaja Henri Josserand.\n«Hoolimata soodsatest ilmaoludest ning põllumeeste ning paljude linnaelanike raskest tööst, ei korva need kriitilist väetise- ja kütusepuudust,» lisas Josserand, kelle sõnul tabab niigi toidunappuses vaevlevat kommunistlikku riiki vaatamata suurenenud välisabile järgmisel aastal veelgi suurem kriis.\nJosserand hoiatas, et kõige suuremat ohtu kujutab alatoitumus ja toidunappus väikelastele, rasedatele naistele ning vanematele inimestele.\nPõhja-Korea on pärast 90ndatel riiki laastanud näljahäda, kui alatoitumuse tagajärjel hukkus üle kahe miljoni inimese, sõltunud Lõuna-Korea, Hiina, Maailma Toiduprogrammi ja teiste välisriikide abist.\nViimastel aastatel riiki tabanud üleujutused ja Lõuna-Korea otsus peatada väetiste saatmine põhjanaabritele on olukorra riigis veelgi kriitilisemaks muutnud. Lisaks on vähenenud ka riigi enda toiduainetetoodang.


Pakume aiaehitajale valmismaterjali!\nVajadusel toome materjali Teile koju kätte!\nHööveldatud lauast aialipid\nHööveldatud lauast aialipid (kuivatatud 16-18%)\nPaksus 20mm, laius 75...95mm.\nimmutatud naturaalse puidukaitsevahendiga + kaks kihti värvi 3,20 €/jm\nimmutatud naturaalse puidukaitsevahendiga + viimistletud puiduõliga 2,90 €/jm\nHööveldamata lauast aialipid\nHööveldamata lauast aialipid (kuivatatud 16-18%)\nPaksus 22mm, laius 75...95mm.\nimmutatud naturaalse puidukaitsevahendiga + kaks kihti värvi 3,60 €/jm\nimmutatud naturaalse puidukaitsevahendiga + viimistletud puiduõliga 3,05 €/jm\nNB! Reaalne toon võib mõneti erineda arvutiekraanil paistvast!\nMetallist aiapostid puitaiale\nPostivalik on kuumtsingitud (Zn) või kuumtsink/pulbervärv.(Zn+Ral)\nKui Teie piirdeaiale ei sobi tsingi hallikas värvus siis soovitame tellida postid pulbervärvitud. Tooni saate valida meie RAL värvikaardilt.\nTsingitud ja värvitud. Hind €\nPostidega kaasas plastikust postimütsid.\nVõrkaiad ja 3D keevispaneelaiad\nPaneelaia 3D keevispaneel\nPaneelaiad on jäigad ning raskesti lõhutavad, sest koosnevad omavahel kokku keevitatud terastraatidest ja ülaserva jäävad traadinagad raskendavad tunduvalt üleronimist. Keevispaneel sobib hästi piiramaks tööstushoonete ja korteriühistute territooriume, sinna juurde võib hõlpsalt paigaldada tiibvärava, väravaautomaatika ja jalgvärava, mis muudab krundile sisenemise ja väljumise veelgi turvalisemaks. Samuti sobib 3D- paneelidega piirata tenniseväljakud, mänguväljakud, lasteaedasid ja koolimajasid.\nTerasvõrk on vastupidav ka ilmastikuoludele, valida võib nii PVC kattega kui kuumtsingitud võrgutüübi vahel.\nVõrkaed- võrreldes paneelaiaga on koormustaluvus pisut väiksem, kuid soovi korral on valida ka tugevamate võrkude vahel. Esmalt tuleks konsulteerida meie spetsialistiga, mis paksusega võrk sobiks hästi Teie vajadustega. Võrgusilmasid on erineva mõõtmete-ja kujudega, sõltub kõik tellija soovidest ja maitsest.\nVõrkaia paigaldus valitakse enamasti ikkagi maalähedaste kruntide või aiamaade märgistamiseks ning metsloomade eemalehoiuks peenramaadest. Samuti võib võrkaiaga ümbritseda veekogusid ja karjamaasid. Kui soovite võrkaeda iseseisvalt paigaldada, varustame Teid vajalike materjalidega(aiavõrk, aiapostid, kaldtoed ja kinnitusklambrid). Võimaluse korral soovitame tellida võrkaed koos paigaldusega, kuna korrektne paigaldus tagab aia pikaaegse kestvuse ja võimalike üllatuste vältimiseks on Teil garantiileping usaldusväärse ettevõttega.\nPakume koos paigaldusega Teile sovivad väravad.\nVaata lähemalt meie teemalehelt.\nPakume ja paigaldame tiibvärava ja liugvärava automaatikat.\nVaata lähemalt teemalehelt.\nPuidukaitsevahendid, viimistlusvahendid, toonitud õlid, viimistlustõrvad\nKõik tooted on looduslikud ja väga inimsõbralikud, lisaks jääb viimistletud puidu pind väga vastupidav ja kestab aastaid.\nECO KRUNT PRG-30\nECO KRUNT PRG-30 on puiduimmutusvahend. Takistab seene, sine ja hallituse teket. Kulu pinnale 7-10m²/L olenavalt puidu iseloomust. Eelnevalt krunditud ning seejärel õlitatud pinnad säilitavad kauem oma esialgse värskuse ja olemuse.\nKasutuskohad: palkmajade, akende, uste, põrandate, puidust aiamööbli, räästa-aluste ja muude puittoodete kruntimine nii sise- kui välistingimustes enne lõppviimistlemist.\nkanister 5 L 21,00 €\nkanister 20 L 76,50 €\nValmistame lillekastid teie terrassile või aeda\nVIIMISTLUSTÕRV (tume) Viimistlustõrv sisaldab tõrva, männitärpentini ja looduslikku vaiku. Imendub puu sisse aeglustades niiskuse ja mädaniku, hallituse ja siniseente mõjusid. Annab puidule kauni tumepruuni läbipaistva ja vett tõrjuva pinna. Kulu saematerjalile 3-5 m²/liiter, hööveldatud pinnale ja palgipuule 5-10 m²/liiter. Kasutuskohad: töö- ja käimistasandid, välistrepid, paadid ja sadamakaid, palkamajad, aiamööbel, aiamajad, termiliselt töödeldud ja vaakum-immutatud puit, puukujud.Kuivamisaeg: õhukeselt pintseldatuna 3-4 ööpäeva alusmaterjalist ja ilmastikuoludest sõltuvalt\nkanister 5 L 33,00 €\nkanister 20 L 120,00 €\nKüsi pakkumist lillekastidele!\nTõõnitud õli puidu toonimiseks\nTOONITUD ÕLI on linaõli, vaikude ja looduslikel värvimuldadel baseeruv toode, mida kasutatakse puidu toonimiseks. Värvipigmendiga toonitud õlide kuivamise kiirendamiseks võib kasutada sikatiivi. Toonitud õlil on tugev UV kindlus ja vastupidavus. Õlitamist vajav pind tuleb eelnevalt kruntida!\nKasutuskohad: terrassid, puitaiad, mänguväljakud\nkanister 5 L 22,20 €\nkanister 20 L 84,00 €\nTERRASSIÕLI on valmistatud linaseemneõli, looduslike vaikude ning männitõrva baasil. Jätab kergesti hooldatava ja mittemääriva puitpinna.\nkanister 5 L 38,40 €\nkanister 20 L 138,00 €\nPuidurestid ja piirded\nValmistame puidust terrassi- ja rõduelemente\nTerrassi- ja rõduelemendid\nValmistame erineva mõõduga puitpiirded rõdule ja terrassile\nValmistame puidust terrassi- ja rõduelemente ehk -reste, millest saab kiiresti ja mugavalt kokku panna puitlaudisest põranda aeda, rõdule, keldrisse või sauna. Samuti valmistame erinevaid vaheseinasid ja terrassimööblit.\nRestid saame valmistada vastavalt Teie soovile - valida saab resti kõrgust maapinnast, laudise viimistlust ja paigutust.\nKirjutage meile oma soovidest ning koos leiame parima lahenduse!\nValmistame käsitööna kvaliteetsest Eesti tammepuidust diivanilaudasid.\nValmistame käsitööna kvaliteetsest Eesti tammepuidust diivanilaudasid. Valikus kahte tüüpi mudelid:\nEttetellimisel, toote valimistamiseks kuluv aeg ca 14 päeva.\nKirjutage oma soovidest ja leiame parima lahenduse!\nMEIE KONTAKTID LEIATE SIIT


Mari Lill: "Siis olin ma noor, nüüd aga vana nõid" | Elu\nMari Lill: "Siis olin ma noor, nüüd aga vana nõid" (6)\nJaanus Kulli, 30. aprill 2008 00:00\nARMASTATUD NÕID: Mari Lill väikese nõiana Eesti Televisiooni samanimelises lavastuses, mis jõudis ekraanile 1975. aastal ja rõõmustab noori vaatajaid siiani. Foto: ETV arhiiv\n"Õnneks pole ma oma elus nõida näinud. Küll mängin ma nõida ise.\nOlen kuri Mari," naerab Eesti Draamateatri näitleja Mari Lill, näitleja Elisabet Tamme ema ja väikese Nora vanaema, keda tütar Elisabet on nimetanud maailma parimaks vanaemaks.\nOmeti sai Mari Lillest 33 aastat tagasi nõid. Just siis, 1975. aastal, tõi Eesti Televisioon välja lastelavastuse "Väike nõid" Mari Lillega peaosas. Unustamatu nõiana on ta paljude toonaste noorte vaatajate südames tänini.\nVäikese nõia rolli peale kutsus Mari Lille ei keegi muu kui lavastaja Virve Koppel. "Helistas mulle ja uuris, kas oleksin nõus. Ise veel kahtles natuke, sest olin just varem mänginud tollases Noorsooteatris Mikk Mikiveri lavastatud "Romeos ja Julias" Juliat. Et kas ma ikka olen Julia kõrval nõus Nõia-Ellaks hakkama," naerab Mari Lill.\nLendas nõiana katuste kohal\n"Mis ma sellest ajast ikka mäletan, see oli nii ammu. Siis olin ma noor – ja noor nõid – ja nüüd olen ma vana nõid," muigab ta taas kavalalt. Just nõia moodi. Hea nõia moodi. "Mäletan, kuidas grimmitegemine aega võttis. Nõia nägu ja nina tuli pähe teha."\nMari meenutab, kuidas lapselaps Nora esimest korda "Väikest nõida" vaadates hüüdnud: näe, kui mamma oli veel noor, oli tal punane pea ja ilus väike maja. "Arvan, et ega ta ikka ise selle peale tulnud ja mind ta ära ei tundnud. Küllap ikka ema seletas," muigab Mari. Et samas otsekohe tõsineda. "Kui nüüd lapselaps aeg-ajalt video pealt seda lugu vaatab, on samas nii kurb tõdeda, et enamik neid kolleege, kellega ma seal mängisin, on juba teises ilmas: Lo Tui, Karl Kalkun, Ago Saller," loeb ta üles vaid mõne nime.\nNõiavärgi vastu huvi ei tunne\nTelelavastusest mäletab Mari ennekõike üht kummalist riri-masinat, mis just "Väikese nõia" ülesvõtmisel oli teles kasutusel esimest korda ja mis võimaldas efekte, kus väike nõid linna katuste kohal lendab.\nNõiandusest ja moodsast volbriööst Mari suurt ei tea ega ka pea. "Ma pole Tartu tudeng olnud ega volbriööd tähistanud," ütleb ta. "Aga eks maipühade ajal vabadel päevadel sai alati maale mindud. Rohkem kulusid need päevad siis talgutele ja õues koristamisele. Või siis Nõmmel koduaia korrastamisele. Nii et mingit kindlat traditsiooni selle volbriööga pole mul kunagi olnud." Mari sõnul on mai ennekõike kevade saabumise ja looduse tärkamise kuu, kui hing ihkabki rohkem looduse keskel olemist.\nKüll mäletab näitlejanna aastatetagust volbriööd koduteatris, vahetult enne selle remontiminekut, kui saalist olid kõik toolid välja tõstetud ja kõik volberdajad põrandal istusid. "Siis sai küll möllu tehtud," naerab näitlejanna.\nTema sõnul ta õnneks teatrivälises elus nõidu kohanud pole. "Ma ei teagi, kas usun neisse või mitte, aga parema meelega hoiaks ma neist ikka eemale," arvab ta. "Neid, kes ennast teadmameesteks peavad ja väidetavalt ka nõidadega suhtlevad, on niigi palju ja nendega ma väga suhelda ei soovi. Õnneks ei ole ma ka nõidade enestega kokku puutunud. Ei ole tarvidust olnud ja tahtmist ka mitte," on tema arvamus ühene.


Teabeamet: Eesti riigiasutusi tabasid mullu korduvalt küberrünnakud - Eesti uudised - Postimees.ee\nTeabeamet: Eesti riigiasutusi tabasid mullu korduvalt küberrünnakud\n9. märts 2016 14:47\nKüberrünnak. | FOTO: Scanpix\nEesti riigiasutuste välisvõrke tabasid 2015 aastal korduvalt väikesemahulised küberrünnakud, mille tegelik eesmärk võis olla päris rünnaku korraldamiseks vajaliku ressursi kindlakstegemine, kirjutab teabeamet täna avalikustatud aastaraamatus.\nTeabeamet tõdes, et piirid küberaktivistide, -kurjategijate ja riigi palgal olevate häkkerite vahel hägustuvad järjest rohkem ja küberkurjategijad teevad koostööd Eesti suhtes vaenulike riikide eriteenistustega. Eesti on endiselt pidev küberrünnete sihtmärk, kuigi ründed on olnud suhteliselt väheintensiivsed.\nTeabeameti hinnangul soovis vastane 2015 aastal korraldatud «proovirünnakutega» saada teada, mida ja kui palju on vaja teha selleks, et mõnda Eesti riigile elutähtsat teenust halvata, või kuidas on üles ehitatud elutähtsate teenuste kaitsemeetmed. Varasematel aastatel on korduvalt üritatud ka pahavaraga nakatatud e-kirjadega saada ligipääsu tundlikele võrkudele. Selleks kasutati näiteks niinimetatud Ke3Changi ja CosmicDuke’i rünnakuid.\nTeabeamet märkis, et tuleviku hübriidsõjas võivad suured küberrünnakud ja infotaristu häirimine alata tunduvalt enne reaalset sõjategevust.\n«Infotaristut ja muud eluks esmavajalikku taristut häirides tekitatakse elanikes rahulolematust valitsuse tegevuse suhtes, et seeläbi niiöelda seadustada «roheliste mehikeste» või «rahvakaitsesalkade» väljailmumist. Kübertegevusest ja kübersõjast on saanud kaasaegse sõjategevuse osa, aga erinevalt tavasõjast testitakse ja kombatakse võimekust pidevalt. Infotehnoloogilised ründed võimaldavad suhteliselt odavalt ja tõhusalt destabiliseerida poliitilist või majanduslikku olukorda. Seetõttu ei saa jääda lootma, et Eestis praegu toimivad IT-lahendused on lõplikult turvalised – süsteemide pidev täiustamine, rahvusvaheline koostöö ja lõppkasutaja harimine aitavad vähendada võimaliku vaenuliku kübertegevusega tekitatud kahju. Uued tehnoloogiad, kasutusmugavus, rahaline kokkuhoid ja rahvusvaheline meediakajastus ei tohiks üles kaaluda turvariske ja Eesti Vabariigi julgeoleku ohustamist,» kirjutas teabeamet.\nKüberrünnakutest tulenevad julgeolekuohud riikidele võib jaotada kolmeks: ründed info konfidentsiaalsuse, kättesaadavuse ja tervikluse vastu.\nEsimesel juhul on tavaliselt tegemist spionaažiga, olgu siis nt majandust või diplomaatilist suhtlust puudutava informatsiooni kogumisega. Riigid tegelevad andmete kogumisega süstemaatiliselt ning kindlasti ei jäeta kasutamata ka seda informatsiooni, mille on kätte saanud kurjategijad või aktivistid. Sellesse gruppi kuuluvad keerukat pahavara kasutavad riiklikult toetatud grupeeringud, näiteks APT29 – küberluuregrupp, mis on seotud Vene valitsusega.\nTeisel juhul on ründaja eesmärk häirida ühiskonna või mõne institutsiooni toimimist ning lisaks neid rahvusvaheliselt diskrediteerida. Sellesse gruppi saab paigutada nt Eesti-vastase koordineeritud ja tollases keskkonnas massiivse teenustõkestusrünnaku 2007. aastal.\nKolmandasse gruppi kuuluvad küberründed, mille eesmärk on muuta andmeid riigisüsteemides ning seejärel neid ebatõeseid andmeid kasutada näiteks propagandas. Eesmärk on sellelgi juhul diskrediteerida ning põhjustada segadust nii riigis sees kui ka riikide vahel.\nViimastel aastatel on kogu maailmas tuntavalt sagenenud küberspionaaž ja uue nähtusena on esile kerkinud riiklikult koordineeritud küberrünnakud. Teabeamet märkis, et kübervaldkonnas on Eestile, Euroopa Liidule ja NATOle suurimaks ohuallikaks Venemaa ning Eesti on vaenuliku kübertegevuse sihtmärgiks nii eraldivõetuna kui ka Euroopa Liidu ja NATO liikmesriigina.\n«Venemaa panustab aktiivselt oma küberründe võimekuse arendamisse ning tal on olemas kõik vahendid ja ressursid rünnakute sooritamiseks (pahavara, turvaaugud). Venemaa laiema infodoktriini kohaselt on ta pidevas infosõjas lääneriikidega ning kübertegevus on vajalik, et geopoliitilist mõjuvõimu, suurriiklikku positsiooni ja seisukohti läbi suruda. Pärast seda, kui Edward Snowden lekitas andmeid USA valitsuse jälgimisprogrammide kohta, on Venemaa juhtkonnas süvenenud kahtlus ja hirm, et nende inforuumis ja internetis nuhitakse pidevalt Venemaa järele. Seetõttu kasutatakse sotsiaalmeediat ja ajakirjandust Venemaal selleks, et levitada valet ja propagandistlikke seisukohti ning manipuleerida avaliku arvamusega,» kirjutas teabeamet.


Aasia tervisekahjude vähendamise foorum: e-sigaretid on ohutum alternatiiv\nAlternatiivid nagu e-sigaretid ja kuumutatav tubakas olid Aasia tervisekahjude vähendamise foorumil kuumad teemad, eriti arvestades nende mõju suitsetamise leviku vähenemisele. Foorumil osalenud eksperdid 18 riigist kutsusid terviseorganisatsioone üles võtma kasutusele meetodid, mis aitavad suitsetajatel sigarettidest loobuda. See hõlmab ka e-sigarettide ja kuumutatava tubaka tunnustamist suitsetamisest loobumise vahendina.\nUSA teadusakadeemiate raport e-sigarettide teadusuuringutest\nUSA teadusakadeemiate raport kinnitab, et hoolimata paljude tubakavastaste rühmituste ja riiklike tervishoiuasutuste e-sigarettide vastasusest, on nende toodete kasutamine kordades vähem kahjulik kui suitsetamine ning teadaolevalt ei ole nendega seotud ühtegi pikaajalist tervisemõju.\nSee ei tähenda, et e-sigarettide kasutamine oleks täiesti riskivaba. See tähendab, et praegu ei ole olemas ühtegi tõendit e-sigarettide pikaajalise tervisemõju kohta.\nKui infarkt põhjustab veipimist\nKas veipimine põhjustab infarkti või infarkt veipimist? Möödunud kuul avaldati uuring, mille autorid väitsid, et veipimist võib seostada infarktiga. Uuringu autorid viitasid negatiivsele seosele nagu suurendaks e-sigareti kasutamine infarkti tõenäosust. Mitmed teadlased ei olnud tulemustes veendunud ja analüüsisid uuringu andmeid ning leidsid, et hoopis infarkti esinemine suurendab tõenäosust, et inimene hakkab kasutama e-sigaretti.\nUudisteportaalides üle maailma kajastatakse uudist justkui oleks veipimine nõudnud esimese ohvri. Kui juhtumiga lähemalt tutvuda, siis selgub, et ohver kasutas e-sigaretis tundmatu päritoluga vedelikku. Sarnase vedeliku tarbimist on tunnistanud teisedki patsiendid, kes on sattunud haiglasse sarnase hingamisteede haiguse tõttu.\nSuurbritannia haiglatesse loodi esimesed e-sigareti müügikohad\nKui tavaliselt tegutsevad haiglate juures apteegid, siis kahte Suurbritannia riigihaiglasse loodi e-sigareti müügikohad. Taolise sammu eesmärgiks on julgustada suitsetajaid kasutama e-sigarette suitsetamisest loobumiseks.\nPlaan UKs: Suitsetajatele võiks anda toidupankades tasuta e-sigarette, et säästa raha ja parandada tervist\nSuurbritannias on välja käidud plaan hakata toidupangas jagama suitsetajatele tasuta e-sigarette. Tegemist oleks pilootprojektiga, mille raames antaks toidupangast abi saavatele suitsetajatele tasuta e-sigareti stardikomplekt. Projektiga soovitakse kaasa aidata sellele, et suitsetamiselt e-sigarettide kasutamisele üle läinud inimesed säästaksid oma tervist ja raha.


Arhitektid tahavad Eestisse ehitada mitmekordseid puitmaju - Eesti puitmajatootjad\nAastast aastasse räägitakse meil vajadusest ehituses agaramalt kasutada kodumaist puitu, samas karmid ehituspiirangud ja tuleohutuse nõuded seda kuigivõrd ei soosi.\nAjal kui meie puitmajaehitajad pälvisid aasta parima eksportööri tiitli, tuleb ikkagi tunnistada, et betooni- ja teraseusk on Eestimaalt visa kaduma. Ning seda paljuski väidetavalt paindumatu seadusandluse tõttu.\nViimast asjaolu kinnitavad ka mitmed arhitektid, leides, et puitu on ehitistesse keeruline n-ö sisse projekteerida, kuna ikka ja jälle põrgatakse mingite keeldude või piirangute vastu. Tulenegu need siis ehitusseadusest või päästeseadusest – arhitekti ülesanne on ametnikele tõendada, et ehitis on ohutu. Ja siiani pole aidanud olukorda muuta ka teadmine, et ühe keskmise elumaja ehitamiseks vajaliku puidukoguse kasvamiseks kulub Eesti metsadel vaid üks minut.\nArhitekt Raul Vaiksoo ei ütle otse, et seadus tema loomingule piirid seaks, kuid märgib siiski, et kui arhitekti ees on dilemma, kas ehitada puit- või kivimaja, eelistab vähemalt tema esimest, sest puitmaja on “soe ja tore”.\n“Kui küsida, miks üldse puidust ehitada, siis ega praktilist vastust ole. Mina kasutan oma töödes puitu betooniga kombineerituna. Ja tunnistan, et olen teinud ka seda pattu, et kivimaja lüüakse puiduga üle,” räägib Vaiksoo. “Tegelikult – hinges olen ikkagi seisukohal, et kivimaja peab olema kivist ja puumaja puust. Ja puidust ehitatud maja peabki natuke ka nagisema.”\nTuleohutuse seisukohast on Vaiksoo hinnangul teras puidust ohtlikum, näiteks 1982. aastal kukkus tulekahjusse sattunud Niguliste kiriku vinkelrauast tehtud tornikiiver kolinal kokku. Olnuks selle konstruktsioon puidust, oleks ka tornikiiver kauem vastu pidanud, leiab Vaiksoo.\nEnt puiduga väga kõrgeks ei püri. Raul Vaiksoo märgib, et kui hoonega ikka väga kõrgustesse minna, siis puitkonstruktsioon ei pruugi n-ö muljumisele vastu pidada ja ehitis hakkab aja jooksul kiiva vajuma. Lihtsam on ehitada kivist ja betoonist, juba järeleproovitud materjalidest.\nPraegune ehitusmäärus lubab ehitada ennekõike kuni neljakorruselisi puidust kandevkonstruktsiooniga kortermaju või büroohooneid. Muud ühiskondlikud hooned, näiteks kaubakeskused, võivad olla kuni kahekorruselised. Kui arhitekt soovib projekteerida midagi nendest normidest väljapoole, tuleb tal tõendada, et puitkonstruktsiooni tuleohutus on tagatud. Mitmes Euroopa riigis on spetsiaalsed ettevõtted, kes puithoonete riskianalüüsiga tegelevad, Eestis on see temaatika paraku veel lapsekingades.\nSisekaitseakadeemia, päästeameti, Eesti Puitmajaliidu, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi jt ametkondade osalusel loodud töörühm soovib käesoleva aasta lõpuks jõuda niikaugele, et ehitusseadusesse saaks sisse kirjutatud standardid, mille järgi avarduksid võimalused ehitada ka viie- või enamakorruselisi puithooneid. Samuti peaksid avarduma puidu kasutamise võimalused hoonete välisviimistluses.\nPäästeameti tuleohutuse järelevalve osakonna juhataja Rait Pukk märgib, et ehitise projekteerija ülesanne on säärasel juhul tõendada, kuidas tuleohutus puitkonstruktsiooniga hoones tagatud on. Selleks tuleb kasutada välismaal korraldatud laborikatsetuste tulemusi, teostada arvutused näiteks selle kohta, kaua hoone võimaliku tulekahju korral püsti seisab jmt. Lihtsam on ehitada nii, nagu kogu aeg on tehtud, selle asemel et mingeid uusi tehnoloogiaid katsetama hakata.\n“Peamine põhjus, miks Eestis siiani puidust siiski vähe ehitatakse, pole mitte seaduste karmuses või paindumatuses, vaid pigem selles, et ei teata, kuidas puitkonstruktsiooniga hoone oma elukaare jooksul “käituma hakkab”,” kirjeldab Pukk. “Samuti kardetakse, et puit on ehitusmaterjalina kallim kui betoon või teras.”\nRait Puki sõnul on meie firmades n-ö üldine teadmine puit-ehitistest, kuid spetsiifilisest kompetentsist jääb vajaka. Tema hinnangul on põhjuseks ka asjaolu, et ehk norrakatele jõukohased puidust korrusmajad on meile siiski liialt kallid.\nLisaks tuleohutusele on puit-ehitise juures probleemiks ka näiteks mürapidavus. Selle tõttu pole mitmekorruseliste elumajade puhul puit vahelagede materjalina alati just parim lahendus ning puhtalt praktilistel kaalutlustel on etem kasutada betooni.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehitus- ja elamuosakonna juhataja Andrus Väärtnõu kinnitab, et ametnikud aitavad igati kaasa ehitusnormide selgemaks ja võimalusel ka leebemaks muutmisele, et puitu saaks senisest rohkem kasutada, ent samas säiliks ka hoonete ohutus. Samas ütleb ta, et kui ikka tellijal on soov, on ka praegu võimalik puidust mitmesuguseid hooneid ehitada.\n“Tõsi, praegu ei julge tellijad tellida ja arhitektid puitmajalahendusi välja pakkuda,” tõdeb. “Puidu materjalitehnoloogia areneb kiiresti ja ka see avardab võimalusi. Seaduse ülesanne on eelkõige tagada, et ohutusenõuded oleksid selged ja mõistlikud ning ehitise arhitekti, ja ka hiljem ehitaja ning kasutaja kohustus on järgida, et need nõuded oleksid tagatud.”\nArtikkel ilmus Maalehes 08.01.2016. Autor: Ain Alvela


Pindi: väikelinnade üüriturul nõudlus pakkumisest suurem - Ehitusuudised\nPindi: väikelinnade üüriturul nõudlus pakkumisest suurem\nVäikelinnades on kinnisvara hinnad endiselt langustrendis ja pakkumine ületab nõudlust, selgub Pindi Kinnisvara turuülevaatest. Samas ületab nõudlus pakkumist üüriturul ning näiteks Jõhvis ja Valgas täidavad üürikortereid ehitajad.\nVõru linnas tehti tänavu augustis kokku vaid 6 korteriomandi tehingut. Maakonnakeskusest kaugemale jäävates piirkondades on korterite hinnatase alla 100 000 krooni. Enamjaolt ostetakse hoonestatud kinnistuid linnapiirist eemale suvekodu rajamise eesmärgil. Hinnatase keskmises seisukorras talukohtadel on vahemikus 250 000-500 000 krooni. Kehvemas seisukorras talukohtade järgi on nõudlust vähem ning nende hinnatase jääb vahemikku 100 000-250 000 krooni.\nPõlva ja JõgevaTurg on endiselt väga passiivne, nendes maakondades tuntakse peamiselt huvi hoonestatud maatulundusmaade vastu. Korterite müügiaktiivsus on madal, küll aga ületab üüriturul nõudlus pakkumise.\nPakkumine ületab endiselt kordades nõudluse ja hinnad on langustrendis, lõpuks jõudis hinnalangus maakondlikult ka Tõrva linna pakkumises olevate objektideni.Eramute ja suvilate turg on endiselt passiivne, põhjuseks pakkumises olevate objektide liigkõrge hind. Huvi tuntakse odavamate taastamiskõlbulike eramute vastu.Üüriturg on aktiivne ning nõudlus ületab pakkumist. Üürijad on peamiselt sotsiaaltoetust taotlevad isikud ja ehitusbrigaadid.\nViljandis oli augustis suur nõudlus üürikorterite järele. Huvi tunti ka soodsama hinnaga eramute ja Viljandi vahetus läheduses paiknevate elamukruntide vastu.Osad omanikud on olnud nõus hindu reaalse hinnatasemeni langetama ja tehingute aktiivsus on tõusnud.\nHaapsaluHaapsalus ja Läänemaal on kinnisvarahuviliste arv küll tõusnud - tehakse agaralt hinnapakkumisi, käiakse vaatamas, isegi uuritakse pankadest laenusaamise võimalusi -, kuid tehinguni jõutakse vähe. Peamiselt tuntakse huvi odavama, kinnisvaraturu hetkeseisule vastavuses olevate või isegi juba madalama väärtusega objektide vastu. Hinnad on ikka veel langustrendis.\nSarnaselt teiste Ida-Virumaa linnadele on spekulantide huvi raugemas ning peamiselt tunnevad elamispindade soetamise vastu huvi kohalikud elanikud. Üüriturg on hoolimata Kukruse-Jõhvi teetööde lõppemisest aktiivne, kuna paljud väiksemamahulised ehitustööd Jõhvi linnas alles algavad. Seetõttu on jätkuvalt nõudlus täismöbleeritud 2-4 toaliste korterite vastu suur.\nRaplamaal oli augustikuine kinnisvaraturg tagasihoidlik. Rohkem otsitakse hoonestatud kinnistuid, peamiselt aastaringseks elamiseks sobivaid suvemaju Raplamaal Kohila vallas Aespa ja Vilivere külades, mis asuvad Tallinna läheduses. Rapla linnas on suurem huvi 2-toaliste korterite vastu, mille ruutmeetrihind on kuni 6500 krooni.\nLääne-Virumaal tuntakse huvi eelkõige heas seisukorras korterite, sh üürikorterite vastu hinnaga 1500-3000 krooni, millele lisanduvad kommunaalmaksed. Huvi orbiidis on ka vähem kui pool miljonit krooni maksvad maamajad. Jätkuvalt on väliskliente, eelkõige vene kodanikke, kes soovivad endale kas investeerimise või suvekodu eesmärgil soetada odavat vara.\nKuressaareVõrreldes eelmiste kuudega on kasvanud huvi korterite vastu, kuid ostjad soovivad soetada vaid heas seisukorras ja väga madala hinnaga vara. Huvi tuntakse ka kehvemas seisukorras maamajade vastu, mille hind ei ületa 300 000 krooni.\nSamuti tuntakse huvi üürikorterite vastu. Eelkõige on see tingitud pankade varasemast karmimatest nõuetest laenuandja suhtes.\nSuurenenud on nõudlus üürikorterite järele, samas on paljude klientide maksevõime küsitav. Nõudlus on oluliselt suurem pakkumisest. Korterite ostu-müügitehingud jagunevad laenu ja omavahendite arvelt soetamisel enam-vähem pooleks. Huvi eramute vastu veel püsib, kuid sügise saabudes see ilmselt peagi väheneb.


Ahja Avatud Noortekeskus: February 2019\nNädala 25.02 - 01.03 tegevused noortekeskuses\nKeskus on avatud E,T 12.00 - 18.00, K,N,R suletud, sest (loe edasi)\nKolmapäeval sõidame Jurmalasse Livu veeparki. Osalustasu on 20€. On veel vabu kohti.\nNeljapäeval ja reedel toimub kodutütarde ja noorte kotkaste Ahja rühma laager. Alustame kell 14.30, reedel sõidame Aura veekeskusesse, tagasi oleme umbes 16.00 paiku.\nEelmisel nädalal - Esmaspäeviti käivad noored kotkad ja kodutütred Raido Vildiga Põlvas lasketiirus treeningutel. Tulemas on võistlused 14.märtsil.\nTeisipäeviti on ikka kokandusklubi. Seekord küpsetasime.\nJuhendaja Signe Aid postitas FB ajajoonele - Aitäh, aitäh lastele. Nii usinad küpsetajad on Ahjal, nüüd tean mina ka, kus on minu küpsetamise rõõm ja oskused tulnud, ikka Ahjalt. Ja kes veel ei tea olen lõpetanud Ahja kooli 1980-1990 😉 seega käin kokkamas koos oma kunagiste klassiõdede ja vendade võsukestega 👍👍👍\nLapsed on ülitublid ja rõõm on nii suurte kui väikestega koos toimetada.\nKolmapäeval vaatasime koos kogukonnaga filmi "Klassikokkutulek", Reedel osalesin koolis vabariigi 101.aastapäeva aktusel. Oli sünnipäevale kohast pidulikkust, esinemisi ja tunnustamist. Ahja rühma kodutütred ja noorkotkad kandsid uhkusega vormi.\nKodumaa sünnipäevaks panime kohalikku poodi üles näituse "101 triipu" saori telgedel kootud kangastest.\nKirjutas Ahja Vabaaja- ja Noortekeskus kell 00:20 No comments:\nNädal 18.02 - 22.02 noortekeskuses\nKeskus avatud E-N 12.00 - 18.00, R 12.00 - 20.00\n15.30 jalgpallitreening spordihoones -jääb täna ära\n15.20 lasketreening Põlva lasketiirus\nT 15.00 kokandusklubi Signega\n16.30 robootikaring Alekseiga\nK kell 18.30 "Klassikokkutulek"3, pilet 4.-\nK, N näituse "101 triipu" ettevalmistamine\nR 8.20 koolis pidulik aktus, kodutütarde ja noorkotkaste vormikandmise päev.\nP noorkotkaste lauatennisevõistlused Viljandis\nEelmisel nädalal .- Esmaspäeviti käivad Kaitseliidu noored Põlva lasketiirus laskmas koos Aigari ja Kristjani isa Raido Vildiga. Laskevõistlused on tulemas 14.märtsil.\nLaupäeval osalesime kaheteistkümnekesi Kõlleste noortekeskuse 5.sünnipäeval.\nSõitsime koos Mooste noortega. Täname korraldajaid -meid ootasid pidulikult kaetud lauad ja hubane peosaal. Tegevust jätkus kogu õhtuks - tegime koos fotoboksi ees pilte, sai mängida virtuaalprillidega erinevaid mänge. Näomaalingud olid nii populaarsed, et kogu õhtu jooksul oli lakkamatu järjekord. Tantsuks esines ansambel "Kapriiz".Viisime kingituseks omavalmistatud koti, millel oli saori telgedel Algeri poolt kootud aplikatsioon. Kõlleste noortel on uued, värskelt remonditud hubased ruumid kasutada.\nSõbrapäeval valmistasime kkandusklubis Signega käsitöökomme.\nKirjutas Ahja Vabaaja- ja Noortekeskus kell 04:36 No comments:\nNädal 11.02 - 17.02 noortekeskuses\nKeskus avatud E-N 12.00 - 18.00, R 12.00-20.00\n15.30 jalgpall spordihoones\n15.20 sõidame lasketreeningule Põlvasse\nK meisterdame sõbrapäevakaarte\nN 14.00 - viburing spordihoones\nR 14.00 - 18.00 Saori kangastelgedel kudumine\nL 16.40 sõidame Kõlleste noortekeskuse sünnipäevapeole,\nkaasa saab 10 noort\nP kell 16.00 kinoõhtu\n"Eia jõulud Tondikakul", pilet 3.50\nEelmisel nädalal saime kahel päeval kududa Saori kangastelgedel.\nVabariigi aastapäeval soovime panna üles näitust "101 triipu"\nAlustasime taas kokandusklubiga. Pärast seda, kui meie eelmine juhataja Piret Rootsi kolis, oli aasta alguses paus. Õnneks saime kokkuleppele Signe Aidiga, kes on ka väga tore, leidis kiiresti noortega kontakti Esimesel korral valmisid ahjus muna-singimuffinid ja puuviljasalat.\nKirjutas Ahja Vabaaja- ja Noortekeskus kell 00:43 No comments:\nNädala 03.-10.02 tegevused noortekeskuses\nKeskus avatud E-N 12.00 - 18.00, R suletud\nE 15.00 - Heleni kunstiklubi\n15,30 jalgpallitreening spordihoones\nE, T 14.00 - 18.00 Saori kangastelgedel kudumine\nK 15.00 kokandusklubi Signe Aidiga\nN 14.00 vibutreening spordihoones\nKirjutas Ahja Vabaaja- ja Noortekeskus kell 10:27 No comments:


Tinder hindab sind salaja sinu 'ihaldusväärsusele' - Pahad\nTinder hindab sind salaja sinu 'ihaldusväärsusele'\nKas sa oled kuum või mitte? Sõltumata sellest, mitu tundi olete veetnud oma Tinderi profiilipildi täiustamiseks ja vaimuka pealdise valdamiseks, määrab teie kohtingulikkuse edukuse lõpuks rakenduste soovitavuse paremusjärjestus.\nTinderi algoritm, mis tegevjuhi Sean Radi sõnul on 'väga keeruline', on mõeldud kasutajatele parema vaste leidmiseks. 'Alati, kui mängite kedagi, kelle skoor on tõesti kõrge, saate lõpuks rohkem punkte kui siis, kui mängiksite kedagi, kelle skoor on madalam,' ütleb toote asepresident Jonathan Badeen.\nSEOTUD: 15 märki Pr Tinder pole üks\nSüsteem sobib inimestega sisuliselt kokku ning reastab nad kiiresti ja täpselt, lähtudes sellest, kellega neid sobitatakse. 'Iga kord, kui libistate ühe inimese peal paremale ja teisele vasakule, ütlete põhimõtteliselt:' See inimene on ihaldusväärsem kui see teine inimene, 'ütleb Tinderi andmete analüütik Chris Dumler.\nPühkimine tõlgib hääled, mis seab ühe kasutaja paremaks kui teine. Seejärel kasutatakse teavet, et määrata ‘Elo’ skoor, paremusjärjestus selle järgi, kes on soovitavam.\nÄrge proovige leida ka oma Tinderi skoori - need pole avalikkusele kättesaadavad. Peate lihtsalt palvetama veebikursuse jumalate ees ja ootama pingsalt oma järgmist super meeldimist.\nmis juhtus benoit ja clare'iga\nlucy lindsay-hogg kroon\nkui kaua võtab salitsüülhape tööle


FOTOD | Renault' vormelitiimi veok sõitis Ungaris kraavi - Sport\nRenault kinnitas, et veoki juht pääses tõsisemate vigastusteta ning ühtegi teist sõidukit õnnetuses ei osalenud. "Juht, kes sõitis kõiki kehtivaid seadusi järgides, aidati autost välja. Ta on teadvusel ega saanud raskeid vigastusi. Ta on toimetatud Ungari haiglasse edasistele uuringutele," teatas tiim.\nÕnnetus juhtus Ungari M1 kiirtee peal Györi lähedal. Veok on praeguseks sõidukorda tagasi saadud. Pole teada, mis oli veoki lastiks või kas see vedas ka Nico Hülkenbergi või Daniel Ricciardo vormelit.\nEeloleval nädalavahetusel toimub F1 etapp Budapestis Hungaroringil. Viimasel etapil Hockenheimis katkestasid mõlemad Renault' piloodid. Ricciardo jäi jalameheks mootoriprobleemi tõttu, Hülkenberg tegi vihmamärjal rajal kodupubliku ees avarii.\nMichael Schumacherit külastanud korvpallitäht Dirk Nowitzki: loodetavasti näeme teda varsti...