Subject: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Sun Jan 08 2012, 23:22\nEsimene tund esimesel koolipäeval... Sebastian oli närvis ja Robin vana rahu ise ning tögas Sebastiani tema närvilisuse pärast. Klassi olid nad pikapeale üles leidnud, võlukunsti ajalugu polnud just see tund, kus nad eriti käinud olid, ning nüüd seadsid nad end rahulikult sisse, muutes klassi endale mugavamaks. Pigem seda õpetaja poolset nurka. Ühte nurka ilmus mugav diivan ning tahvel muutus suuremaks ja palju puhtamaks, kui see muidu oli. Seinte ääres asuvad riiulid raamatutega sättisid end korda ja puhastasid end tolmust. Õpetajate laud muutus pikemaks ning sinna taha ilmusid kaks mugavat mustast nahast arvutitooli, kuhu kaksikud kohe istusid. Laual olevad raamatud sättisid end laua taga olevasse riiulisse ning kardinad akende ees puhastasid end ja tõmbusid akende ette, et klass pimedam oleks. Fun! Seintel asuvad laternad valgustasid seda ruumi pisut. Vampiiridel pole nagunii eriti valgust vaja ning ilmselgelt nad ei arvestanud hetkel sellega, et õpilased peavad lugema.\n"Valmis?" küsis Robin lõbusalt tooliga kiikudes, kui kaksiku poole vaatas. Sebastian noogutas. "Valmis, ma arvan." Lõbus! Mõtetes oli ta muidugi veel ka Kalini juures, kes enda esimeseks tunniks valmistus. Nõiajoogid olid ägedad.\nNüüd vajus klassi uks lahti, et õpilased sabauma saaks hakata. Tunni alguseni oli aega veel kümme minutit.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 08:43\nOT: Ma kujutan ette Sigatüüka stiilis mööblit ja siis mingid kaks arvutitooli. Väkk.\nNinette saabus klassi esimesena. Wow. Ta peatus uksel, kui nägi, et kedagi klassis polnud. No hea igav. Siiski astus neidis ruumi sisse. Suurenenud tahvel ja korras raamatut panid teda üht kulmu kortsutama, kui ta oma kotil ühte tagumistest pinkidest vajuda lasi. "Kas me hakkame siin õppima või?" küsis ta kahtlevalt. No siiani oli see aine aeg kus sai aega parajaks magada järgmise tunni jaoks. Üsnagi chill ala. Nüüd oli neil kaks õpsi. Mingid siiamikaksikud? Või mis värk neil oli? Äkki nad hakkavad mingist hetkest eraldi tunde andma. Ninette vajus toolile istuma. Selg sirge, nagu noorele tütarlapsele kombeks. Tema koolivorm oli võrdlemisi korralik. Vaid särk polnud täiesti kinni nööbitud ja lips oli võrdlemisi lõdvalt kaelas, aga see selleks.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 08:59\nOT: Jah... nad tunnevad end mugavalt lihtsalt.\nKaksikud olid vaikselt jäänud arutama teemat, mida nad täna tutvustada kavatsesid, kui varsti keegi neiu klassi astus. Nagu kõik viimased korrad, oli nüüdki veider näha uusi õpilasi. Aga nüüd nad olid õpetajad... esimest korda. Vampiirid jälgisid, kuidas tüdruk kahtlevalt ringi vaatas ja kohale istus. Küsimust kuuldes pahvatas Robin naerma ja Seb muigas lõbustatult. "Oojaa, te hakkate siin õppima. Imelik mõelda, mis? Pole aastaid siin klassis muud teinud, kui maganud, ja nüüd järsku peab õppima hakkama..." Robini toon oli soe ja sõbralik, aga ilmselgelt ta natukene pilkas neidist tema küsimuse pärast. "Ma loodan, et sa oled endale õpiku ikka ostnud," lisas ta rõõmsameelselt. Sebastian oli endiselt vait ning sirutas peagi käe ühe raamatu poole, et natukene enda mälu värskendada. Pole vaja faktidega metsa minna, või mis?\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 09:07\nNinette silmitses õpse ilmselges uskumatuses. Tegelt ka nagu? "Miks kardinad ees on siis?" küsis ta ning tõstis oma koti lauale. Jeah, tal oli õpik olemas. Aeg-ajalt oli sinna tundi esseed vaja kirjutada ja siis tuli õpik kasuks. Nii harva kui Ninette üldse neid koolitöid ise tegi. Neidis asetas õpiku lauale ja tõstis taas pilgu. Miks nad ometi õppima peavad hakkama? Selles aines ka veel. Nõiajoogid ja nõiasõnad oleks nagu kasulik asi. See on lihtsalt mingi asja, mis haiseb tolmu ja ämbliku võrkude järele, endale pähe ajamine.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 09:14\nKaksikud kortsutasid korraga kulmu ja vaatasid akende poole. "Kas on pime?" küsis Sebastian kahtleva tooniga, pilk raamatusse suunatud. Ta nägi suurepäraselt. "No neil äkki jah, sul on lamp selja taga," sõnas Robin, peites tõelise mõtte, et õpilased on ju inimesed, teise jutu taha. Ilmselgelt. "Õigus..." Mis ajast Seb nii hajameelne oli?\nOT: Lisan veel, et on kahesed pingid, kolm rida mõlematpidi.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 09:22\nDerpide derp, aga Merazide tandem seadis sammud ka võlukunsti ajaloo klassi poole, mis siis, et Flynnile teooria ei istunud ja Laurelile... ei istunud mitte miski peale lendluudpalli. After all oli vanem Meraz teinud OWLid ei rohkemas ega vähemas kui kaheksas aines, võlukunsti ajalugu nende hulgas... Isa ju ütles, et ajalugu peab teadma, mitte ainult seda, mida sugulased räägivad. Ajaloolaseks ta küll ei hakka, pigem läheb lendluudpalliga edasi, kui kool läbi, aga, well, need teadmised mööda külgi maha ei jooksnud, kui oli vaja mingit vanatädi oma uskumatu intelligentsiga käsi kokku lööma panna - look at the son, so smart! Nüüd astusid kaksikud külg külje kõrval klassi, ja noormehe takseeriv pilk liikus üle ruumi. Esiteks oli klassis nii hämar, et tal oleks vaja kuradi LED-lampi (mis ei töötaks), et õpikut lugeda (või selle lugemist teeselda, kui teema väga surmigavaks läks), ja teiseks nägi see klass välja, nagu oleks keegi seda koristusloitsuga tümitanud - ei mingit kopitanud lõhna. Kuule, see aasta võib ta isegi ärkvel püsida! Õpetajalaua taga istusid kaks meest, jah, nende (üsna) kauged sugulased, Riddle'id (kes parajasti midagi seletasid)... Ilmselgelt ei hoidnud emps papsi ja paps oma laste ees saladusena seda, et ullallaa! - nende suguvõsas on vampiirid, kes täiesti juhuslikult on Sigatüükas õpetajad. See poleks isegi troll, vaid puhas hooletus. Ooh, ja siis märkas Draco Ninette'i. Oli selge, kuhu ta istus. Neiu ette (insert trollface here), sest kuidas muidu sai ta tunni ajal majakaaslasele üle õla nägusid teha (ja Laurelil oli parem teda taguda, kui nad olid kõrvuti, mitte laua poolt eraldatud). Laurel sättis end venna kõrvale, ning see konkreetne vend pööras end kohe Nina poole. "Juba probleemid?" küsis nooruk lõbusalt.\nOT: Hahaa! Mighty post is mighty!\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 09:32\n"Jah, siin on pime," sõnas Ninette õpetajaasjandusi kulm kortsus silmitsedes. Vanad nad olid üldse? Kohe kindlasti mitte piisavalt vanad, et õpetajad olla. Ninette lasi kotil taas maha libiseda ning kui ta oma pilgu tõstis, sisenesid juba kaksikud. Mwuhah. Slythid on esimese päeva jälle vinks-vonks, viksid ja viisakad. Ei jää kuskile hiljaks ega midagi? Ainult selleks, et õpse kohe kenasti ära petta. Isegi kotkad polnud veel kohale lennanud. Ninette jälgis, kuidas tema semud maha istusid, vaid kerge kulmukortsutus selle peale, et ta üksi jäi, aga no kaksikud olid ju nagu sukk ja saabas koos. Nagu need kaks seal ees. Mingi kaksikute värk ilmselgelt. Neidis naeratas lõbusalt Flynni küsimuse peale. "Alati on probleemid seal, kuhu mina lähen," lausus ta. "Nende valgus on nii hämar ma ei näe pooltki nii hea välja siin kui ma tavaliselt näen," kurtis neidis. Phäh! Ta nägi igas valguses jumalik välja ja ta teadis seda kuradima hästi.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 09:51\nPime... hetke pärast olid kardinad akende eest lahkunud, täites klassi valgusega. Nüüd silmitsesid kaksikud sisenenud poissi ja tüdrukut. Prsh, identne kaksik oli palju ägedam olla. Ja nad üritavad Riddle'id petta, et on korralikud? Think again, need kaks klassi ees on vanimad elus olevad slytherini esindajad. Mitte, et õpilased sellest teada saaks. Kaksikud vahetasid kiire pilgu ja siis süvenes Seb taas raamatusse ja Robin õpilaste vaatamisse, kuid nad suhtlesid mõtete teel. Tuhandeid aastaid üksteise jäljendamist ja mõistmise harjutamist tasub end alati ära. Ja jumalikkusest rääkides, ükskõik mis vampiir või veela on kordi võluvam, kui inimene, kuid too tüdruk oli tõesti kena ja seda võis kuulda ka Robini mõtetest, kui ta aknast välja vaatas. Ning Seb tuletas talle õpetajastaatust meelde.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 13:00\nSee oli kohe kindlasti midagi väga ninette'ilikku öelda (väga komplimenti noriv indeed), ning Flynni näole tekkis muie. Majakaaslase sõnadel paistis mingigi mõju olevat, sest kardinad kadusid, muutes klassi oluliselt valgemaks ja lastes tema mõttel LED-lampide kohta hajuda, samuti võimaldades tal Ninette'i paremini näha. Peab vist oma sõnu sööma - sel aastal võib ta ju tunnis ärkvel olla, sest ajalooliselt kopitanud hurm ei sunni teda pead lauale panema, aga kui mitte seda, siis veedab ta suurema osa loengutest seljaga professereuride poole. Selja taga oli ikkagi parem vaade kui klassi ees. Ja Nina vaevalt tema pärast keerutama hakkaks. "Sa nägid ka enne täiesti jalustrabav välja..." mainis noormees. "Mul vedas, et põlved nõrgaks ei läinud, kui sind nägin," lisas ta, hääl piisavalt ebamäärane, et poleks aru saada, kas see lisamärkus oli naljaga pooleks komejant või mitte.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 13:32\nVõlukunsti klassiruumi astudes libises Laureli pilk laisalt üle tehtud muudatuste. Nothing major, aga vähemasti ei tekkinud enam tunnet nagu oleks ta läbi ajavärava otse mõne keskaja üliku kolikambrisse astunud. Pimedas klassiruumis venna kõrvale istuma vajunud - tundes muideks hetkeks kiusatust Ninette kõrval olev koht hõivata lihtsalt sellepärast, et bro kogu oma egos üksi jätta - liikusid blondiini silmad vaid hetkeks klassi ees töllavale kaksikutepaarile. Sugulased, yeeehaa. Kogu seda Flynni Ninette'le puistatud mesijuttu esiteks vaid poole kõrvaga kuulanud, pööras Laurel ennast viimaks samuti ringi, lihtsalt selleks, et venda ühe küünarnukihoobiga korrale kutsuda. "Tõmba tagasi, vennake.. sa teed selle pugemisega mulle häbi," liikusid tüdruku hallid silmad kaksikule, suunurgad usu-mind-ma-teen-sulle-hetkel-ainult-teene naeratuses ülespoole kerkimas.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 14:36\nJoseph kartis, et hilineb, seega ilmus klassi natukene väsinuna. "Tere," ütles ta hingetult õpetajate poole vaadates ja samas klassi uurides. Paistab, et kaksikud reaalselt tahavad neid õpetada, ja Josephile see meeldis. Ja samas märkas ta, et kohalolevad õpilased on slytherinlased. Tore. Joe tatsus seinapoolse rea teise pingi juurde ning istus seina äärde ja toetas pea kurnatult seina vastu. Too Ninette oli ka seal ja Joseph pidi tunnistama, et esinduslikumalt riides olles nägi neiu ka tema jaoks hea välja.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 21:24\nPranstlanna muigas äärmiselt rahulolevalt kui seal valgemaks läks. Flynni komplimendid, olgugi, et Ninette sai neid igaltpoolt kuhjade viisi, oli siiski vesi tema veskile. "Dawww ja mina mõtlesin, et sul niisama nõrkusest põlved värisevad," lausus neidis ripsmeid plaksutades. Kui sõbranna end samuti ümber pööras naeratas Ninette tallegi oma kavalat-rõõmsat naeratust. "Sina mulle ju ei poe, ta peab topelt tööd tegema," lausus prantsuse marki blondiin, ning toetas kõõnarnuki lauale ja oma lõua peopessa. Huvitav, kas nad hakkavad siin kirjutama ka? Parem oleks kui mitte, sest see oli veel igavam ja tüütum kui lugemine. Uskumatu, kui laisaks ta oli Sigatüükas muutunud. Kõik siin tundus mõttetu, kui just teisi ei kiusatud või miskit.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 21:41\nJärgmisena saabus klassi Daniel, kellel kogu oma majavärvides garderoobiosast oli siniste esinduse näiteks tuua vaid lips, mis üsna lohakalt seotuna valge triiksärgi kohal rippus. Ja särk oli omakorda tumedate pükste peal mitte ilusti sisse topitud nagu peaks. Aga sellest oli aastaid, millal keegi viimati taolise koolivormi kallal vingunud oli, nii et kutt võttis endale selle vabaduse hommikul kümme minutit kauem magada ja siis kiiruga miskit selga visata. Õpik oli tal käes, puhtalt seetõttu, et Dan seda hommikul sirvinud oli, et meenutada, kust nad pooleli olid jäänud, ja kott õlal. Mees tervitas õpetajaid ja seisatas hetke klassi eesotsas, viies pilgu üle vabade pinkide. Lõpuks otsustas ta aknaaluse rea tagantpoolt teise pingi kasuks. Piisavalt taga, et keegi teda ei häiriks, aga mitte päris viimane, et ei tunduks nagu ta õpetajate eest põgeneks või miskit. Ja kenad neiud olid ka piisavalt lähedal. Õpiku lauale ja koti enda kõrvalolevale toolile pannud, et Destiny jaoks sinna koht igaks juhuks ära reserveerida, - kuigi oli ka neid juhuseid, kus õde tema kõrvale ei istunud, sest ta reaalselt kellegagi lobiseda tahtis, aga Daniel korraliku ravenina tundides kuulas ja märkmeid tegi - vajus Dan vastu seljatuge lösakile ja tõmbas käega läbi hetkel veel sassis juuste. No okei, ehk oli ta kümne minuti asemel kakskümmend minutit rohkem und endale lubanud..\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 23:40\nFlynni hallid silmad liikusid Ninette'i ja Laureli vahet, kui ta jonnaka järjekindlusega endiselt ümber ei keeranud, et vähemalt teha nägu, et ta kavatseb tunnis korralik olla. Eks vaatab seda nalja, rabagu teda mingi huvitava teemaga ja ta kuulab alright. "Läbi nägid, kurat, mul seniilsus seljas juba," tunnistas noormees tehtult löödud häälega. "Ja sa aitasid sellele vaid kaasa... Oh seda noorust ja selle võlusid." Vanainimese jutt polnud just tema teema. Neid kuivikuid sugulasi vaadates hakkas hirm ja hale ühel ajal - ega tema ometi samasuguseks muutu, kui toss väljas... End õe poole pöörates taastas Draco oma nipsaka ja ehtmerazliku hääle. "Ja sina ära susi siin, Siscalypse, sa tead väga hästi, et ma saan ka ise endale probleemide tekitamisega hakkama," teatas ta, naer suunurgas värelemas.\nLast edited by Flynn Meraz on Tue Jan 10 2012, 00:28; edited 1 time in total\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 23:47\nNinette pahvatas lõbustatult naerma, kui Meraz talle sedasi vastas. Ei nende huumor oli talle alati meeldinud. "Sa vaene väike tudiseja," muigas Nette. "Selle pärast sul rongis telk püsti ei tõusnudki," lisas ta. Nii vana, et enam ei tõuse. Ainult tudiseb. Neidise pilk liikus kotkale, kelle soeng oli rohkem sassis kui Vene valitsus. Neidis kummardus maha ja võttis oma kotist ühe kaustiku, kuhu ta tavaliselt niisama sirgeldas. Koolitööd oli vaja ju pärgamendile teha. (OT: Või on võlumaailm selleks ajaks juba paberilegi üle läinud?) Ta avas oma kaustiku, rebis sealt ühe paberi välja, kortsutas selle kokku, ning viskas kuulikese Murray'le vastu pead. Jäädes siis võluva naeratusega kuti poole vaatama, häbenemata sugugi oma tegu.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Mon Jan 09 2012, 23:50\nDaniel kortsutas kergelt kulme, kui miniatuurse obaduse mingilt pallikeselt sai, pöördudes siis ümber, olles valmis juba Meraz'idele paar head (või mitte nii head) sõna ütlema. Nähes aga Ninette'i ingellikul ilmel tema poole vaatamas, kadus korts kulmude vahelt ja kutt ei saanud muudmoodi kui pidi samuti naeratama. Ah et tema oli hoopis pahandusetegija.. "Jah?" küsis Daniel siiski. No mine tea, ehk oli vaja ka miskit. Peale kiusamisobjekti.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:08\n"Kena soeng," sõnas Ninette oma aktsendiga ning naeris tasa kui kotkas end ümber keeras ja küsimuse esitas. Aah, need rumalukesed. Ninette viis oma silmad tagasi enda lauale. I g a v! Ta asus lehitsema seda raamatut, mis lõhnas värske trüki järgi ja mis siiani polnud veel kordagi avatud olnud. Palju tohedat teksti, fakte ja pilte. Pildid olidki vist kõige huvitavamad asjad kogu selle õppeaine juures. Ole Merlin tänatud, et neil olid pildid, muidu oleks see aine pinnu asemel nagu oks perses.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:12\n"Ma tänan," sõnas Daniel kerge naeratusega, pöörates pilgu enda ette tagasi. Jaa umbes siis millalgi taipas ta ka, et see oli arvatavasti sarkasm, sest tal oli peas linnupesa. Gaaaah.. Et ta ka miskit õigesti ei oska öelda ega teha. Aga ehk jättis see vastus Ninette'ile mulje, et ta on enesekindel. Jah, just! Mwhahhaaa. Enesekindel või mitte, Dan'i käsi libises taas juustest läbi, et neid natukenegi taltsutada.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:18\nTund ei olnud veel alanud. Ideaalne. Leandra, kohendades oma koolivormi pisut, astus klassi sisse. Ta oli kuulnud, et neile tuleb palju uusi õpetajaid see aasta, kuid ta ei oleks kunagi oletaund, et kaksikud annavad seekord neile võlukunsti ajalugu. kahte noormeest klassi ees nähes, ilmus neidise huultele kerge muie. Sellest tõotas huvitav tund tulla! Ravenclawlane tervitas kõiki viisakalt ja piisavalt valjult, et teda kuulda oleks ning ta võttis keskmises reas istet ja asetas oma raamatu, sulepea ja pärgamendi korralikult ühte ritta, et laual vähemalt natukenegi korras oleks kuni tema seal istub.\nDestiny kõndis klassi, seljas must seelik, millel oli tumesinine triip all ääres, valge triiksärk, mille varrukad olid küünarnukkideni kääritud ja sinine lips, mis oli üsna lõdvalt ees. Need riided olid mugavad, kuid ka piisavalt korralikud. "Hommik," sõnas Desu enda vennale. Ohyea, koht oli neiu jaoks olemas. Pay võttis venna asjad eest ja istus Danny kõrvale, tegemata ühtegi märkust Ninette kohta. Vaata, kui sõbralik D täna oli.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:24\nDaniel kinkis õele thank-god-et-sa-siin-oled-pilgu ja nügis enda koti kuskile laua alla, viies pilgu siis vilksamisi Ninette'ile ja seejärel nõjatudes õele lähemale. "Kas mu soeng on väga sassis?" küsis kutt vaikselt, panemata õe tervitust tähelegi. Ja sellest oli tal ka hetkel üsna suva, et Payton teda terve sajandi selle ühe küsimuse pärast norida sai.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:30\n"Ei saa ikka mõtteid mujale, ega," nokkis Flynn lõbusalt, kui Ninette kohe kuidagi oma väikesest hallutsinatsioonist lahti öelda ei tahtnud. Selleks korraks said naljakad väljendid otsa ning noormees pöördus ka oma õpiku poole, kirtsutades sellest tõusva uue raamatu lõhna peale nina. Fui. Temast mööda lendav paberkuul, mis ühte kotkast vastu pead tabas, pani ta turtsatama ja lõbusalt Ninette'i poole vaatama. Piisas ühest pilgust tagasi kotka poole, kui Draco üks kulm tõusis kõrgemale kui teine. "Sul on temaga mingi teema?" päris Meraz üsna lõbustatud häälel. Klassi saabunuid ta ei näinud (ei tahtnud märgata, oleks õigem öelda).\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:39\nNette turtsatas kergelt, kui noormees teda tänas. Oh seda tobukest küll. Seejärel haaras tema tähelepanu Merazi meespool. "Vaata teda, nüüd ta muretseb oma soengu pärast, ma ei imestaks, kui ta kohe punaseks lahvataks," vastas neidis kavalalt muiates, andmata mingit täpset infot. Mingi teema kindlasti oli, iseasi, mis teema täpselt. Seda teadis ilmselt vaid Nette ise, kas ta kiusab seda ravenit vaid või tõega flirdib. Ninette puhul oli päris tihti raske aru saada, kas ta nüüd mõtleb oma flirti tõsiselt või ainult lollitab. "Meraz, sinu puhul on midagi muutunud," märkis neidis kulme kortsutades. Rongis polnud ma kindel, aga nüüd... Kas sa oled suvel rohkem trenni teinud?" küsis Nina kavalalt naeratades ja sirutas siis käe välja katsudes kuti biitsepsit. Ta noogutas tunnustavalt. "Mulle tundub, et oled," lisas blondiin.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:47\nHahaa. Ninette tabas seda Flynni paabulinnuks muutumise nuppu kohe väga täpselt, sest Merazi-pojukese jaoks oli väga tähtis see, et ta nii isa moodi oli - pikka kasvu ja tugev ja ninakas ja domineeriv ja... Oh, neid omadussõnu võikski lugema jääda. Ninette oma märkusega ergutas seda paabulindu oma värvilist saba laiali ajama, ja noormees läks puhevile. "Natuke tegin jaa, kusjuures, paps võttis mu Bulgaariasse kaasa," teatas ta uhkelt. Suur asi siiski, ta ise sihtis ka rahvuskoondist - eelistatavalt just Bulgaaria oma, sest ta ei seedinud härjapõlvlasi, hispaanlased polnud just tema eriala ning ülejäänud koondised olid liiga vähetuntud. Tema jaoks.\nSubject: Re: I võlukunsti ajaloo tund [NEWT] Tue Jan 10 2012, 00:51\nNext class. Järjekordne tund, kus Chachil oli meeles, et seal oli noor õps, kuid kuidas ta ka ei tahtnud, ei meenunud talle tolle nägu. Niisiis oli ta üpriski üllatunud, kui klassi sisenedes hoopiski kaks nägu nägi ja peale mõnda aega silmitsedes ka nad üpriski kuumaks tembeldas. Aga ta meenutas endale kiirelt, et tegu oli siiski proffesoritega ning ta manas näole viisaka naeratuse, lastes ka üle huulte ühe "tere". Klassile pilgu peale visanud, kadus aga tema naeratus, kui ta avastas, et ta siiamaani ainuke gryffindorlane oli. Nojah siis. Ta võttis kusagile endale koha, jäädes kas kedagi või siis tunni algust ootama. Samal ajal uuris ta uudishiumlikult õpse. Õigus jah, tegu oli kaksikutega.. sellepärast tal näod meelde ei tulnudki.


Kuidas poletada rasva polve taga Kaalu kiire kaotamise viisid: kuidas eemaldada rasv puusadest ja tuharadest\nIlma alajäsemete painutamata on vaja parem jalg maapinnalt maha rebida, nii et keharaskus langeb ainult ühele jalale. Liialdamise all pean ma silmas seda, et tehakse tunniajaseid kardiosessioone, ilma kehale piisavalt energiat andmata. Lisaks pingutuse intensiivsusele on oluline stabiilne madal insuliini veresuhkru tase veres, mis tähendab eelkõige õigesti koostatud toitumiskava - kui tihti süüa, mida süüa ja mis koguses.\nRõhk Vajutage parema peopesa ja pöidlaga reie välisküljele ja tuharatele. Reie sisekülje masseerimiseks kasutage vasakut peopesa. Tehke sama teise jalaga. Pange peopesad kogu reie kohale, peate haarama lihaseid ja kergelt üles tõmbama. Tehke pöörlemisliigutusi paremast käest ja vasakust enda poole. Peate aeglaselt põlvest kubemesse Kuidas poletada rasva polve taga.\nTehke jäseme kohta 20 korda. Pange jalad õla laiusele, käed taljele. Tehke aeglaselt, ilma keha asendit muutmata, kükid. Tehke 15 kordust.\nKuidas eemaldada reie sisekülg Sageli moodustub reie siseküljele rasvane kiht. Kiire tulemuse saamiseks ja kaalu kaotamiseks tasub harjutada mitu korda nädalas. Hea harjutus, mis töötab ainult reie siseküljel, on lunges. Seistes asendis peate jalad laiali laiali laotama, siis peate parema jäseme painutama ja istuma. Vasaku käega peate jõudma põrandani ja parem käsi peaks olema teie küljel. Pressides lihaseid, puusad väljahingamisel, tasub asendit muuta.\nOn vaja läbi viia kiired kreenilöögid küljele. Oluline on meeles pidada: 20 sekundi kestvate kvaliteetsete võtete tegemiseks peab teil olema hea venitus. Kuidas eemaldada rasv reie tagaosast Hüppenöör aitab lahti saada suuremahulistest reitest ja tugevdab lihasmassi.\nRegulaarne treenimine basseinis tugevdab alajäsemete lihaseid. Kuidas tuharad eemaldada? Selleks, et preester oleks mitte ainult sobiv, vaid ka omandaks ilusaid vorme, on vaja läbi viia Kaalulangus 180 kuni 140 harjutused: Vaagna väljutamine: on vaja lamada matil, kõverdatud põlvedega vaagna väljatõmbamine.


Tartifleti retsept - 2021\nInglismaal Manchesteris asuvat jõuluturgu on palju lõbus külastada ja seal asuvad kabiinide sektsioonid, mis hõlmavad mitut linna kesklinna. Kuigi müügil on palju kunsti ja käsitööd, rõivaesemeid ja jõulukaunistusi, on toidukabiinid kõige köitvamad, eriti dieedikõvade jaoks. Toidukabiinides pakutakse traditsioonilisi roogasid kogu Euroopast koos kuumade jookidega, nagu näiteks wassail, väljamõeldud likööridega täidisega kuum šokolaad ja kuulus kuuma glögi saksa Glühwein alkoholiga või ilma. Ühes hõivatud söögikohas pakutakse prantsuse toitu, mis lõhnab uskumatult, ja Tartiflette'i proovimiseks, mida küpsetatakse kohapeal tohutul, umbes 3 jalga läbimõõduga pannil, on võimatu vastu panna. Tartiflette on kreemjas kartuliroog paksu peekoni ja Reblochoni juustuga. Räägitakse, et roog on tüüpiline südamlikele kartuliroogadele, mida pakutakse Prantsusmaal Savoy piirkonnas (Alpid), kuid algne retsept ei ole klassikaline Savoyardi roog ja selle töötasid välja tegelikult (umbes 1980ndatel) talupidajad, kes muuta Reblochoni juust turustusvahendiks suurema juustu müümiseks. Kui te ei leia seda juustu oma piirkonnast, võite asendada Munsteri või Brie (mõlemad head prantsuse juustud) üsna heade, kuid mitte täiesti autentsete tulemustega.\nSee prantsuse kartuliroog on mõnusalt rüüpatav, kuid kiire ja lihtne kokku pandud ning sobib kindlasti ka seltskonnale. See sobib hästi puhkusetoitudega, nagu küpsetatud sink või kalkun, aga ka praetud või grillitud praed, kana või kala.\n2 kilo kartuleid, kooritud\n8 untsi paks peekon, jämedalt hakitud\n1/2 tl Provence'i ürdi või tüümiani\n1/3 tassi kuiva valget veini või kanapuljongit\n1 nael Reblochoni juustu, lõigatud 8 horisontaalseks viiluks\nPange kartulid suurde potti, katke veega ja lisage 1 tl soola.\nKatke kate, laske keema tõusta ja laske keeda umbes 20 minutit või kuni pakkumine on pehme.\nNõruta hästi, lase veidi jahtuda ja viiluta 1/4-tollisteks viiludeks.\nVahepeal sulatage või ja õli pannil ja lisage tükeldatud sibul; lase sibul keeda, aeg-ajalt segades, umbes 5 minutit.\nLisage peekonitükid ja laske keeda, kuni need on kergelt krõbedad ja läbi keedetud, sageli segades.\nSegage sisse Provence'i ürdid või tüümian.\nPihustage kleepuva pihustiga 2-neljandik küpsetusnõud.\nKihista pooled kartulid nõude põhja alla; lisage väike kogus soola (peekon ja juust on üsna soolased) ja helde kogus värskelt jahvatatud musta pipart.\nTop koos poole sibulasegu ja poole juustuviiludega.\nKorrake kihti ülejäänud koostisosadega (veenduge, et juust oleks kamara küljega allapoole).\nVala peale vein, seejärel raske koor.\nKüpsetage 20-30 minutit eelsoojendatud 350 ° ahjus, kuni vormiroog on kuum ja juust peal on kuldne.\nKalorid 520 kalorit rasvast 317\nKalorite protsent alates:\nRasv 61% valku 14% süsivesikuid. 24%\nKogurasv 35 g\nKüllastunud rasv 20 g\nKolesterool 110 mg\nNaatrium 552 mg\nSüsivesikute üldsisaldus 31 g\nA-vitamiin 17% C-vitamiin 37% kaltsium 0% raud 11%\nTartiflette retsept, kiirtoit, tartifleti retsept, kartuliroogade retseptid, prantsuse kartuli retseptid, tartifleti retseptid, savoyarde retseptid, talvekartuli retseptid, prantsuse retseptid,\nTrail Mix küpsised\n1/2 tassi pakitud pruuni suhkrut 1/2 tassi suhkrut 3/4 tassi nisuidu 1/3 tassi kiiret kaera 1 tass rosinaid 1/3 tassi pakitud helvestatud kookospähklit 1/2 tassi hakitud pekanipähkleid 3/4...\nLõhnab midagi kohutavat suupisteid teie ümber kuupmeetri ääres või teie kõrval, kui ootate tassi kohvi? Kas näete kaastöötajal midagi vähem kui ahvatlevat ja / või sobivat, kui tervitate neid liftis?...


Suri raadiohääl Jaak Ojakäär\nOHMYGOSSIP — Jaak Ojakäär sündis 1958. aastal. Ta l?petas Tallinna pedagoogilise instituudi orkestrijuhtimise eriala. Aastal 1980 asus ta tööle Eesti Raadiosse. Jaak oli armastatud raadiohääl, keda iseloomustas laitmatu muusikamaitse, suured teadmised ja sümpaatne esinemismaneer. Ta sai kiiresti raadiokuulajate hulgas populaarseks.\nAjujahi saja parema sekka jõudis üle kümne erineva rahvuse\nOHMYGOSSIP — See kehtib nii Läti meeskonna HackMotion kui ka Moskva-päritolu meeskonna Locolo osas. Locolo pakub jagamisplatvormi asjade rentimiseks – projektoritest ja kaameraobjektiividest kuni rulade ja jalgratasteni välja. Eesti klientide kurvastuseks tuleb öelda, et hetkel toimib teenus vaid Peterburis ja


Juuni lõpus algab Viimsis ehitus Randvere ja Põldheina teel\nJuuni lõpus algab ehitus Randvere ja Põldheina teel\n28. juunil alustab valla lepingupartner AS TREV-2 Grupp Randvere tee ning Põldheina tee ja parklate ehitustöödega. Sel perioodil suletakse tavaliiklusele teelõik vahemikus Hundi tee kuni Mereranna tee. Ajutine ümbersõit sõiduautodele on ette nähtud Hundi tee kaudu ja veoautodele Reinu tee kaudu.\nFreesimistööd toimuvad 6.–9. juulil, sellega seoses suletakse parkimiseks Haabneeme kooli parkla.\n28. juunist 13. augustini toimuvad kaeve- ja maa-alused torutööd Randvere sõiduteel ning tulevase Põldheina tee ja parklate osas.\nParalleelselt maa-aluste töödega alustatakse Haabneeme kooli parkla, Põldheina tee ja parklate kaeve ja ehitustöödega. Tööd hõlmavad kaevetöid, katendi konstruktsioonide ehitustöid, äärekivitöid, bussipeatuste ehitustöid, elektritöid, haljastustöid jne.\nAsfalteerimistööd Randvere teel ja Haabneeme kooli parklas on plaanis lõpule viia 1. septembriks. Põldheina tee ja parklate katendiehitustööd on plaanis lõpetada oktoobrikuu keskpaigaks.\nPraeguse prognoosi kohaselt lõpetatakse kogu haljastus 2022. aasta kevadel.\nKuna ehitustööd kulgevad paralleelselt Aiandi tee ehitustöödega, siis palume jälgida mõlema objektiga seotud liikluskorralduse skeeme.\nRandvere teel on bussiliiklus kogu ehitusperioodi jooksul tagatud, olemasolev bussipeatus on nihutatud uude asukohta Mereranna tee ja Kaluri tee vahelisele alale.\nViimsi Raamatukogus on võimalik vaktsineerida alates 4. augustist\nVaktsineerimise tempo on küll tõusnud, kuid igapäevaselt suureneb ka nakatunute arv. Levikust tulenevaid ohtusid saab iga inimene leevendada vaktsineerimisega.\nUudis 29. juuli 2021\nViimsist pärit Karl-Martin Rammo on Eesti meessportlane, kes puutus purjetamisega esimest korda kokku üle 20 aasta tagasi. Tänavu osaleb mees ka Tokyo 2020 suveolümpiamängudel, mis tulenevalt üleilmsest koroonaviiruse pandeemiast sellesse aastasse edasi lükati. Rammo on 2020 olümpiamängudel viienda sõidu võitnud ja nüüdseks on ta kuuenda sõidu järel asunud 57 kohapunktiga 14. kohale. Kokku on võistlustules 35 purjetajat ning jäänud on veel vaid neli sõitu ja üks medalisõit.


Neljandas kvartalis oli tööpuudus samal tasemel kui aasta varem – Koht.ee\nNeljandas kvartalis oli tööpuudus samal tasemel kui aasta varem\nMöödunud aasta neljandas kvartalis kasvas hõive 1,4% ning tööpuudus oli 6,4%\nRegistreeritud töötute arv suurenes ja koondamisi oli 2015. aasta neljandas kvartalis enam kui aasta varem\nRegistreeritud töötuid, kes leidsid endale töökoha, oli aasta võrdluses 6% rohkem\nViimases kvartalis teatatud suurkoondamised hakkavad tööturgu mõjutama selle aasta teisest kvartalist\n2015. aasta viimases kvartalis kasvas hõive statistikaameti andmetel 1,4% ning tööpuudus oli 6,4%. Hooajalisi tegureid arvestades hõive kolmanda kvartaliga võrreldes kahanes ning töötuse määr tõusis. Kuigi avaldatud statistika põhjal tundub, et tööturu olukord muutus kvartali võrdluses hullemaks, näitavad teised andmeallikad, et kolmanda kvartali hinnang hõivele ja tööpuudusele oli hoopis liiga optimistlik.\nTöötukassa andmetel registreeritud töötute arv 2015. aasta viimases kvartalis suurenes. Aasta teisel poolel kasvas seejuures nende töötute arv, kes olid end arvele võtnud töösuhte lõppemise tõttu. Viimases kvartalis oli koondatuid ligikaudu 30% enam kui 2014. aastal samal ajal. Positiivse poole pealt võib välja tuua, et neljanda kvartali jooksul leidis töö 6% enam registreeritud töötuid kui aasta varem.\nKoondamise tõttu end töötuna registreerinuid polnud siiski mullu viimases kvartalis erakordselt palju, näiteks aastatel 2011–2013 oli neid igas kvartalis rohkem. Suurkoondamised õlitööstuses hakkavad tööpuudust tõstma alles 2016. aasta teisest kvartalist, kuna koondamise etteteatamisaeg on 1–3 kuud. Tõenäoliselt liigub töötusesse märksa vähem inimesi, kui koondatakse, sest ettevõtted teavitavad koondamisplaanidest varakult ja tänu sellele on võimalik hakata aegsasti otsima uut töökohta. Koondatute hulgas on ka pensioniealisi – kui nad ei leia uut töökohta, siis lahkuvad nad tõenäoliselt tööjõu hulgast.\nKuna tööjõu tootlikkus on aeglaselt kasvanud – mõnes kvartalis isegi kahanenud – ja palgad samal ajal kiiresti kerkinud, siis ettevõtete kasum 2015. aasta jooksul kahanes. See suundumus jätkus ka aasta viimases kvartalis: majanduskasvu kiirhinnangu põhjal oli tootlikkuse kasv aeglasem kui keskmise palgaväljamakse kasv maksu- ja tolliameti andmetel. Kiire palgatõus näitab, et tööturul on tööjõunappus. Selline tööturu olukord ei soosi tööjõumahukaid ja madala tootlikkusega tootmisettevõtteid. Kuigi nende ettevõtete turult lahkumine on pikemas vaates majandusarengu paratamatu osa, võib see kaasa tuua ajutise tööpuuduse kasvu.


THINK - THINK Eesti\nPuuetega inimeste valmistatud käsitööd pakume laatadel ja erinevatel väljamüükidel. Meil on ka käsitöötoodete portaal www.shop.think.ee. Peaaegu kogu tulu läheb tagasi tootjatele.\nOsutame erinevaid teenuseid firmadele ja teistele mittetulundusühendustele. Meie teenusteks on andmesisestamine, raamatupidamine, kodulehtede valmistamine, kujundamine ja haldamine ning arvutite hooldamine.\nMeie koolituskeskus pakub mitmesuguseid koolitusi. Hetkel on kõige populaarsemad viipekeele ja soome keele kursused. Meil on ka ajajuhtimise ja eesti kirjakeele kursus ning juhendame ettevõtteid, kuidas teenindada puudega klienti. Lähiajal on lisandumas ka inglise ja vene keele kursused.\nAitame igal aastal ühte tubli puudega inimest rahaliselt. Kogume annetusi, et maksta stipendiumi silmapaisvale puudega vabatahtlikule. Stipendiumiga toetame teda edaspidises töös, õpingutes ja loomingulises tegevuses.\nOsaleme rahvusvahelistes koostööprojektides. Läbi nende projektide saame rikastada ka enda maailmapilti, arendada keeleoskust ja rakendada uusi ideid oma igapäevastes tegemistes.\nOleme kantud tulumaksusoodustusega ühenduste nimekirja. Oleme registreeritud ka majandustegevuse registris. Meie tegevus on vastavuses Eesti kodanikuühenduste eetikakoodeksi põhimõtetele. Soovime kõigest hingest anda oma panuse turvalise, tasakaalustatud ja hooliva ühiskonna kujundamisse.


Menetlusse võeti eelnõud kaitseväe missioonide kohta - Riigikogu\nMenetlusse võeti eelnõud kaitseväe missioonide kohta\n10.11.2015 / Pressiteated, Muu\nRiigikogu juhatuse otsusega võeti menetlusse 15 eelnõu.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude koosseisus” eelnõu (131 OE).\nEelnõu näeb ette vajaduse korral kaitseväe kuni 210 tegevväelase kasutamist 2016. aastal NATO reageerimisjõudude NRF (NATO Response Force ) koosseisus. Järgmisel aastal soovib Eesti panustada NRFi koosseisus kiirreageerimisjõudu VJTF (Very High Readiness Joint Task Force) erivägede tegevväelastega; selle koosseisus olevatesse alalistesse mereväeüksustesse SNF (NATO Standing Naval Forces) ühe miinijahtijaga, laevameeskonnaga ja staabiohvitseridega ning IFFGsse (Initial Follow On Forces Group) jalaväekompaniiga koos logistikaelemendiga. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Kosovos” eelnõu (132 OE).\nEelnõuga pikendatakse kaitseväe kuni kolme tegevväelase kasutamise tähtaega NATO juhitavate Kosovo rahutagamisjõudude KFOR (Kosovo Force) koosseisus 31. detsembrini 2016. Eesti on osalenud NATO rahutagamismissioonil Kosovos alates 1999. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu sõjalisel missioonil EUNAVFOR Med” eelnõu (133 OE).\nEelnõu näeb ette kaitseväe kuni kahe tegevväelase kasutamist 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016. Euroopa Liidu sõjalisel missiooni EUNAVFOR Med (EU Naval Forces in the Mediterranean) koosseisus. Operatsiooni eesmärk on tõkestada inimkaubitsejate tegevust Vahemere keskosas: Itaalia ja Malta territoriaalmere ning Liibüa vahel. Eesti osaleb alates käesoleva aasta augustist EUNAVFOR Medi operatsioonil ühe logistika staabiohvitseriga. 2016. aastal jätkatakse osalemist ühe staabiohvitseriga missiooni peakorteris. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu väljaõppemissioonil ja ÜRO rahutagamismissioonil Malis” eelnõu (134 OE).\nEelnõu pikendab alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016 kaitseväe kuni kümne tegevväelase kasutamise tähtaega Euroopa Liidu väljaõppemissioonil EUTM Mali (European Union Training Mission in Mali). Järgmise aasta lõpuni pikendatakse ka kaitseväe kuni kümne tegevväelase kasutamise tähtaega Malis ÜRO rahutagamismissioonil MINUSMA (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in Mali). 2016. aastal panustab Eesti EUTM Mali missioonil instruktoritega, kelle ülesandeks on Mali üksuste sõjaväeline väljaõpe. Samuti panustatakse staabiohvitseridega, kes osalevad Mali üksuste väljaõppe planeerimis- ja nõustamisprotsessis. MINUSMA-sse panustab Eesti järgmisel aastal kahe staabiohvitseriga ning vaatlus- ja nõustamismeeskonnaga, kes teenivad MINUSMA koosseisus olevas Hollandi juhitavas mitmeriigi-sihtüksuses ASIFU (All Sources Information Fusion Unit). Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või selle liikmesriigi, Euroopa Liidu või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juhitaval muul rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil sellesse esmakordsel panustamisel” eelnõu (135 OE).\nEelnõu näeb ette vajadusel kuni 50 tegevväelase kasutamise järgmisel aastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või selle liikmesriigi, EL-i või ÜRO juhitaval operatsioonil või rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtetega kooskõlas oleval muul rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil. Eesti täpne panus ja selle suurus oleneb konkreetse operatsiooni vajadustest ning riigi võimalustest. Eesti panuseks võivad olla nii staabiohvitserid kui ka mõni üksus, näiteks demineerimismeeskond, jalaväerühm, eriväed. Eelnõuga tagatakse, et Riigikogu otsusega on tagatud kiire ja paindlik operatsioonidesse panustamine. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsus “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel väljaõppe- ja nõustamismissioonil Afganistanis” eelnõu (136 OE).\nEelnõuga pikendatakse 2016. aasta lõpuni kuni kuue tegevväelase kasutamise tähtaega NATO juhitava nõustamis- ja väljaõppemissiooni Resolute Support (RSM) koosseisus Afganistanis. Eesti jätkab panustamist neljaliikmelise demineerimismeeskonnaga raamriigi Saksamaa juhitavas Põhja-Afganistani regioonis. Eesti riik on osalenud ISAFi (International Security Assistance Force) Afganistani operatsioonil 11 aastat (2003-2014), RSMil aga alates 2015. aastast. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel ÜRO rahuvalvemissioonil Liibanonis” eelnõu (137 OE).\nEelnõuga pikendatakse järgmise aasta lõpuni kuni 50 tegevväelase kasutamise tähtaega ÜRO juhitava rahvusvahelise rahuvalvemissiooni UNIFIL (United Nations Interim Force in Lebanon) koosseisus Liibanonis. Operatsioonil osalevate Eesti kaitseväelaste rotatsioon toimub kaks korda aastas. Seetõttu võivad rotatsiooniperioodil samal ajal viibida operatsioonialal nii lahkuvad kui ka saabuvad üksused. Selleks näeb otsuse eelnõu ette, et kaitseväele seatud ülempiiri Liibanoni operatsioonil osalemiseks võib rotatsiooniperioodil suurendada kuni 100 tegevväelaseni ühe kuu jooksul alates rotatsioonis osalevate kaitseväelaste saabumisest operatsioonipiirkonda. Eesti kontingendist moodustab enamiku mehhaniseeritud jalaväerühm koos logistikaelemendi ja staabiohvitseridega. Rühma ülesanneteks on vaatlus, patrullid ning kontrollpostide mehitamine, mille käigus tehakse koostööd ka Liibanoni relvajõududega. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril esitatud Riigikogu otsuse “Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel konfliktijärgsel rahutagamismissioonil Liibanonis, Iisraelis, Egiptuses ja Süürias” eelnõu (138 OE).\nEelnõuga pikendatakse järgmise aasta lõpuni kuni kuue tegevväelase kasutamise tähtaega ÜRO juhitaval rahutagamismissioonil UNTSO (United Nations Truce Supervision Organization) Liibanonis, Iisraelis, Egiptuses ja Süürias. Eesti mehitab nii staabiohvitseride kui vanemstaabiohvitseride ametikohti. UNTSO ülesanne on jälgida rahukokkulepetest ja relvastuskokkulepetest kinnipidamist Lähis-Idas ning vältida konfliktide eskaleerumist. Eesti sõjalised vaatlejad osalevad ÜRO sõjalise vaatlusmissiooni koosseisus alates 1997. aastast. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud rahvastikuregistri seaduse, perekonnaseisutoimingute seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (124 SE).\nEelnõu täiendab rahvastikuregistrit e-residentide andmetega, mis võimaldab neile parema e-teenuste kättesaadavuse. Seaduse rakendamiseks luuakse rahvastikuregistri ning politsei- ja piirivalveameti e-residentide digi-ID väljastamise andmeid hoidva andmekogu automaatne andmevahetus X-teel. Eelnõu kohaselt on maavalitsuste perekonnaseisuametnikud kohustatud väljastama inimestele ja juriidilistele isikutele õigustatud huvi korral rahvastikuregistri andmeid. Samuti antakse inimestele juurdepääsuõigus kõigile tema surnud abikaasa kohta rahvastikuregistri arhiivi kantud andmetele. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud pakendiseaduse muutmise seaduse eelnõu (125 SE).\nEelnõuga leevendatakse ettevõtete kohustusi seoses pakendiregistrisse esitatavate andmete audiitorkontrolliga, mille tegemisest vabastatakse pakendiettevõtjad, kes lasevad turule vähem kui viis tonni pakendeid aastas. Statistika kohaselt on selliseid väikeettevõtteid Eestis ligikaudu 2000, nende ettevõtete osatähtsus turule lastud pakendikogusest Eestis on alla 2 protsendi. Eelnõuga leevendatakse ka osade pakendiettevõtjate ja taaskasutusorganisatsioonide pakendikoguste auditeerimise põhjalikkust. Tulevikus piisab üldjuhul kauba alusdokumentide kontrollist. Üksnes juhul kui vandeaudiitoril on põhjust uskuda olulistesse väärkajastustesse pakendiarvestuses, viiakse vajadusel läbi täiendav auditeerimine. Juhtivkomisjoniks määrati keskkonnakomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsiooni (nr 188) ratifitseerimise seaduse eelnõu (126 SE).\nKonventsiooni ratifitseerimisel muutub õiguslikult siduvaks rahvusvaheliste tööstandardite kohaldamine kalalaevadel. Konventsiooni eesmärk on tagada kaluritele inimväärsed töötingimused. Konventsioon hõlmab nii üldtunnustatud õigusi kalurite rahuldavale majutusele, toitlustamisele ja tööohutusele, samuti tervisekaitsele, arstiabile ja sotsiaalkindlustusele ning töövahendusele seoses meretööga. Ratifitseerimine annab riigile eelised suhtlemisel teiste sadamariikide merejärelevalve organitega. Eesti lipu all sõitvatel laevadel tekib parem võimalus hoiduda pikaajalistest inspekteerimistest välissadamates. Kalandustöö konventsiooni võttis ILO peakonverents vastu 14. juunil 2007. Konventsioon jõustub kaksteist kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud kümme ILO liiget, kellest kaheksa on rannikuriigid. Hetkel on konventsiooni ratifitseerinud viis riiki. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöö konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu (127 SE).\nKonventsiooni ratifitseerimisega toetab Eesti merendussektoris inimväärsete töötingimuste loomist. Konventsioon tagab Eestile olulised järelevalvealased eelised. Samuti tekivad paremad võimalused tegeleda ebaausa konkurentsi vastase kaitsega. Meretöö konventsioon kehtestab ulatuslikud rahvusvahelised miinimumnõuded meremeeste töötegevuse peaaegu kõigi tingimuste kohta. Konventsioon näeb ette meremeeste õiguse õiglastele töölepingutingimustele, inimväärsetele töö- ja elamistingimustele laeva pardal, samuti tervisekaitsele, meditsiiniabile, hoolekandemeetmetele ning muudele sotsiaalkaitse abinõudele. Lisaks aitavad konventsiooni sätted tõhustada laevapere liikme töö- ja elamistingimuste järelevalvet ning sellega seonduvalt lipu- ja sadamariigi järelevalvekohustusi. Konventsioon kohaldub kõigile avamerel majandustegevuses osalevatele laevadele. Meretöö konventsioon jõustus 20. augustil 2012. Praeguseks on meretöö konventsiooni ratifitseerinud 72 ILO liiget. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud meresõiduohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (128 SE).\nEelnõu täpsustab meresõiduohutuse alaseid nõudeid. Täpsustatakse laevaõnnetuste liigitamist, ohutusjuurdluse kohaldamisala, vastavat koostööd ning ohutusjuurdluse korraldaja õigusi ja kohustusi tulenevalt EL-i vastavast direktiivist. Samuti täpsustatakse väikelaevadele ja jettide turujärelevalvet. Muudatuste põhirõhk on laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi korral ohutusjuurdluse keskuse (OJK) läbiviidava juurdluse eristamiseks veeteede ameti poolt läbi viidavast juurdlusest. Eelnõu näeb ette väga raskete laevaõnnetuste puhul alati OJK ohutusjuurdluse korraldamise. Veeteede ameti juurdlus käivitub siis, kui juhtum ei kuulu ohutusjuurdluse keskusele või kui OJK-l pole otstarbekas ohutusjuurdlust läbi viia. Veeteede ametile antakse õigus põhjendatud huvi korral uurida igasuguseid väikelaevadega toimunud õnnetusi, kui see aitab vältida õnnetusi tulevikus. Eelnõu täpsustab laevaõnnetuse definitsiooni: edaspidi loetakse laevaõnnetuseks ka näiteks isiku kadunuks jäämist laevalt ning laeva eeldatavat hukku. Veeteede ameti turujärelevalve pädevust laiendatakse väikelaevadelt ka jettidele. Maanteeametilt võetakse nimetatud järelevalvepädevus ära, kuna neil puudub vastav kompetents ning praktika. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu (129 SE).\nEelnõuga võetakse üle Euroopa Liidu direktiivid, mis reguleerivad EL-i ülese raudteepiirkonna loomist ning vedurijuhtide sertifitseerimist. Muudatused muudavad raudteeturu läbipaistvamaks ja tõhustavad koostööd, et hõlbustada rahvusvahelisi raudteevedusid, stimuleerida usaldusväärset ja jätkusuutlikku rahastamist, suurendada Eestis Konkurentsiameti pädevust. Muudatused puudutavad eelkõige raudtee-ettevõtjaid, kes peavad vajadusel tegema muudatusi oma äristruktuuris, et eraldada teenindusrajatise käitamine muust tegevusest. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab võrgustiku teadaandes andma täpsemat teavet infrastruktuuri kasutamise tingimuste kohta. Raudteeinfrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamiseks on riik kohustatud jälgima, et infrastruktuuri-ettevõtja oleks võimeline ka infrastruktuuri arendama vastavalt riigiga sõlmitud kokkulepetele, mis tähendab, et vajadusel tuleb riigil infrastruktuuri-ettevõtjasse rahaliselt panustada. Eelnõuga täpsustatakse vedurijuhtide perioodilise vahekontrolli nõudeid, mille kohaselt peab kontrollima ka keeleoskust, kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt raudteel kasutamiseks määratud keel ei ole vedurijuhi emakeel. Keeleoskus on oluline, et vedurijuht ja dispetšer saaksid teineteisest kindlasti aru, vastasel juhul võivad arusaamatuste tõttu tekkida ohtlikud olukorrad. Eelnõu täpsustab Tehnilise Järelevalve Ameti (TJA) käitumisjuhendit, kui vedurijuht ei vasta kehtestatud nõuetele. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 9. novembril algatatud elektroonilise side seaduse ja toote nõuetele vastavuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (130 SE).\nEelnõuga viiakse raadioseadmete regulatsioon vastavusse EL-i uue raadioside direktiiviga. Muudatused on seotud raadioseadme mõiste laiendamise, raadioseadme tootenõuete ühtlustamise ja raadioseadme oluliste nõuete täiendamisega. Raadioseadme mõiste uus määratlus hõlmab edaspidi kõiki tsiviilkasutuses olevaid raadiosaate- ja vastuvõtuseadmeid. Mõiste alla kuuluvad edaspidi ka raadiovastuvõtuseadmed (näiteks teler ja raadio vastuvõtja), samuti raadiomooduliga elektroonikaseadmed (näiteks tolmuimejad ja külmkapid, kui nende tööd on võimalik juhtida raadio teel). Raadioseadme direktiivi reguleerimise alla ei kuulu enam telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed, nt lauatelefonid, faksiaparaadid. Nimetatud muudatustega peavad arvestama ennekõike raadioseadmete tootjad, nende volitatud esindajad, importijad ja levitajad. Tarbijale tähendab see seda, et kuna uued seadmed peavad vastama regulatsiooni nõuetele, paranevad eeskätt selliste seadmete vastuvõtuomadused ja töökindlus, mis varem raadioseadmete regulatsioonile vastama ei pidanud. Tarbija jaoks on oluline ka see, et erinevate lisaseadmete ühilduvuse parandamiseks seatakse tootjatele täpsemad nõuded. Tootjatele saab seada näiteks nõude, et mobiiltelefoni laadija sobiks ka tahvelarvuti laadimiseks ja vastupidi. See muudab seadmete kasutamise tarbijatele lihtsamaks ning säästab keskkonda. Samamoodi seatakse direktiiviga nõuded raadioseadme ja selles kasutatava tarkvara ühilduvusele. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nRiigikogu juhatus võttis veel menetlusse Kaur Kenderi 15. oktoobril üle antud kollektiivse pöördumise “Laske elada” narkopoliitika muutmiseks ja edastas selle menetlemiseks õiguskomisjonile.\nMenetlusse võeti eelnõud kaitseväe missioonide pikendamise kohta\nEelnõu näeb ette vajadusel kuni 50 tegevväelase kasutamise järgmisel aastal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni või selle liikmesriigi, EL-i või ÜRO juhitaval operatsioonil või rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtetega kooskõlas oleval muul rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil.\nEesti täpne panus ja selle suurus oleneb konkreetse operatsiooni vajadustest ning riigi võimalustest. Eesti panuseks võivad olla nii staabiohvitserid kui ka mõni üksus, näiteks demineerimismeeskond, jalaväerühm, eriväed. Eelnõuga tagatakse, et Riigikogu otsusega on tagatud kiire ja paindlik operatsioonidesse panustamine. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nKonventsiooni ratifitseerimisega toetab Eesti merendussektoris inimväärsete töötingimuste loomist. Konventsioon tagab Eestile olulised järelevalvealased eelised. Samuti tekivad paremad võimalused tegeleda ebaausa konkurentsi vastase kaitsega. Meretöö konventsioon kehtestab ulatuslikud rahvusvahelised miinimumnõuded meremeeste töötegevuse peaaegu kõigi tingimuste kohta. Konventsioon näeb ette meremeeste õiguse õiglastele töölepingutingimustele, inimväärsetele töö- ja elamistingimustele laeva pardal, samuti tervisekaitsele, meditsiiniabile, hoolekandemeetmetele ning muudele sotsiaalkaitse abinõudele. Lisaks aitavad konventsiooni sätted tõhustada laevapere liikme töö- ja elamistingimuste järelevalvet ning sellega seonduvalt lipu- ja sadamariigi järelevalvekohustusi.\nKonventsioon kohaldub kõigile avamerel majandustegevuses osalevatele laevadele. Meretöö konventsioon jõustus 20. augustil 2012. Praeguseks on meretöö konventsiooni ratifitseerinud 72 ILO liiget. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nEelnõu täpsustab meresõiduohutuse alaseid nõudeid. Täpsustatakse laevaõnnetuste liigitamist, ohutusjuurdluse kohaldamisala, vastavat koostööd ning ohutusjuurdluse korraldaja õigusi ja kohustusi tulenevalt EL-i vastavast direktiivist. Samuti täpsustatakse väikelaevadele ja jettide turujärelevalvet. Muudatuste põhirõhk on laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi korral ohutusjuurdluse keskuse (OJK) läbiviidava juurdluse eristamiseks veeteede ameti poolt läbi viidavast juurdlusest. Eelnõu näeb ette väga raskete laevaõnnetuste puhul alati OJK ohutusjuurdluse korraldamise. Veeteede ameti juurdlus käivitub siis, kui juhtum ei kuulu ohutusjuurdluse keskusele või kui OJK-l pole otstarbekas ohutusjuurdlust läbi viia. Veeteede ametile antakse õigus põhjendatud huvi korral uurida igasuguseid väikelaevadega toimunud õnnetusi, kui see aitab vältida õnnetusi tulevikus.\nEelnõu täpsustab laevaõnnetuse definitsiooni: edaspidi loetakse laevaõnnetuseks ka näiteks isiku kadunuks jäämist laevalt ning laeva eeldatavat hukku. Veeteede ameti turujärelevalve pädevust laiendatakse väikelaevadelt ka jettidele. Maanteeametilt võetakse nimetatud järelevalvepädevus ära, kuna neil puudub vastav kompetents ning praktika. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.


TÖÖTU: olin oma tööandjale ümmargune null - Kõik\nAbilinnapea Betina Beškina sõnul toimuvad infopäevad Lasnamäel, Mustamäel ja Põhja-Tallinnas, kus on paraku kõige rohkem registreeritud töötuid. "Alates kriisi algusest ehk märtsi lõpust on registreeritud töötute arv Tallinnas üha kasvanud – kui märtsis oli see ligikaudu 12 000, siis nüüd on registreeritud töötute arv ligi 17 000," selgitas Beškina. "Paraku puudutas koroonakriisist tingitud majanduslangus väga paljusid linlasi ja peresid. Selleks, et toetada majanduslanguse järel töötuks jäänud ja toimetulekuraskustes peresid, töötas linn suve hakul välja mitmeid täiendavaid sotsiaalmeetmed ja soodustusi. Ka linnaosades toimuvad infopäevad tööotsijatele on üks viis toetada abi ja tuge vajavaid peresid."\nReeda sõnul tegi ta oma endise tööandja juures tööd korralikult, aga tundis, et teda absoluutselt ei hinnata. "Olin oma tööandjale üks suur ümmargune null," selgitas naine. "Ega ma oma muresid eriti ei kurtnud ka ja nii tekkis hästi palju lahendamata asju. Töötukassas koolitustel käies sain aru, mis see läbipõlemine üldse on, ja hakkasin mõtlema, et nii ei saa enam edasi minna. Ma arvasin, et leian kiiresti mingi uue töö, aga siis algasid probleemid vanematega, kelle eest tuli hoolt kanda."\nReet ütles, et pole tulistanud oma CV-d vasakule ja paremale. "Olin käinud tööalase motivatsiooni koolitusel, kus räägiti, kuidas inimesed saadavad hunnikute kaupa CV-sid ka nende töökuulutuste peale, mille tingimusi nad ei täida," meenutas naine. "Töötukassa ju nõuab, et sa kuskile kandideerid, ja siis inimesed kandideerivadki vahel täiesti suvalistele kohtadele."\nKas koolitustest on abi?\nParatamatult ei ole paljudele võõras olukord, kus käiakse korra kuus töötukassas konsultandi juures, kuid tuntakse, et mingit abi sellest ei ole. Töötuse teema on delikaatne – oma nimega siin naljalt suure avalikkuse ette ei tulda. Seetõttu on ka selles artiklis inimeste nimed muudetud. Reet on erialalt maastikukujundusagronoom, kuid tegutsenud ka kultuuritöötajana. Enne oma viimaselt pikaajaliselt töökohalt lahkumist oli ta ametis aednikuna. "Ma lihtsalt põlesin läbi, sest mul oli kohutav tööstress," tunnistas naine. "Osal ettevõtetel läks masuga hästi, teistel viletsamini, mina pidin poole kohaga ära tegema kogu endise täiskoha töö. Kui mul ülemus vahetus, siis algasid probleemid, sest korraga leiti, et minu panus ettevõtte edusse ei rahulda tööandjat. Mu palk oli selle raske töö kohta ikka väga väike ja ka tervisega oli probleeme. Andsin lihtsalt lahkumisavalduse, sest olin enne vaikselt maad kuulanud, mis tööturul toimub, ning käinud ka juba töötukassa kaudu eri töötubades."\nTöötus on Eestis emotsionaalne teema – kuigi ametlikult ei räägita töötutest, vaid tööotsijatest, kaotab inimene tööturul toimuvas olelusvõitluses tihti suunataju ja tunneb end kõrvalejäetuna. Koondatuna või töötuks jäänuna võib olla esialgu ka keeruline aru saada, millest alustada ja kelle poole kõigepealt pöörduda. Kuna koroonakriisi laineharjal on Tallinna lisandunud 5000 töötut ja prognoositakse selle arvu tõusu, pakub pealinn tööotsijale eri meetmeid, mis aitavad jalga uuesti tööturu ukse vahele saada. Muu hulgas korraldab linna ettevõtlusamet koostöös töötukassa ja tööinspektsiooni, Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuameti ning linnaosavalitsustega tööotsijale infotunni, kus saab tööspetsialistidelt lähemalt uurida just enda olukorra ja võimaluste kohta.\nReet hakkas uurima, milliseid koolitusi töötukassa pakub. "Tõesti, esmapilgul tundub, et valida saab kõikvõimalikke kursusi ning hakata kasvõi ettevõtjaks," rääkis ta. "Aga probleem on, et ükski neist kursustest ei jõua ju reaalselt välja uue tööni. Nüüd olen kuulnud, et kõik need, kes on koroona tõttu töötuks jäänud, saavadki rohkem ümberõpet, aga aastal 2018 oli see minu arvates küll rohkem sõnakõlks. Ainus valdkond, mis minu puhul oleks sobinud Eesti riigi vajadustega, oli kultuuriala, aga seal tööd leida polnud mingit võimalust. Sa ei lähe ju 50-aastaselt enam päevasesse õppesse noortega koos, sest ma ei õpi enam nii lihtsasti kõike võrdselt nendega, kes on äsja kooli lõpetanud. Ja siis polegi eriti valikuid – mõned kursused ma sain, aga seal oli jälle nii, et hakka ise ettevõtjaks. Paraku olen – ja suur osa tööotsijatest on – väga nirus seisus emotsionaalselt, mis ettevõtjaks hakkamisest me siin räägime."\nVanus ja sugu justkui ei loe\nTöötukassa juhtivkonsultant Kristo Roots ütles, et arvamus, et kui sa oled naine (või ka mees) 50+ vanuses, on väga keeruline tööd leida, ei vasta pigem tõele. Tööotsijat ei saa üldistada vanuse, soo, rahvuse ega ka selle järgi, kas tegu on välismaalase või Eesti riigi kodanikuga. "Peamine, et inimesel on soov tööle asuda, kõik muu on teisejärguline," ütles ta. "Töö leidmine ei sõltu ka niivõrd haridusest, sest iga töö peale on olemas sobilik inimene."\nEesrti Töötukassa Tõnismäe ja Lilleküla büroojuhataja Anniki Paulus ütles, et temal töötukassa spetsialistina on küll palju näiteid selle kohta, kus 50+ eas on tehtud karjääripööre: "On mindud ümberõppele, tööle on mindud tasemeõppe kaudu, nõustajaga koostöös on leitud sobiv töö – jah, võib-olla osaline tööaeg võib seada teatud piirangud, aga näiteks ettevõtjaks hakkamine oleneb pigem inimese oskustest ja valmisolekust. Eri testide kaudu on võimalik hinnata koos nõustajaga seda, kas inimesel on ettevõtjaks sobivaid omadusi ning kuidas ta saab selle ettevõttega alustada – selleks peab olema idee, ja kui on idee olemas, siis töötukassal on võimalik pakkuda ettevõtlustoetust," selgitas ta.\nElukestev õpe – paberil või päriselt?\nTööturu uuringud näitavad, et Eesti tööealine elanikkond väheneb ja vananeb, aastaks 2027 on suurim vanuserühm tööturul 35-39-aastased; ka vanemaealiste hõive tõuseb, juba praegu töötab 20% 70-74-aastastest. Eesti tööturu seire ja prognoosi ning oskuste arendamise koordinatsioonisüsteem (OSKA) analüüsib Eesti majanduse arenguks vajalike oskuste ja tööjõu vajadust lähema kümne aasta jooksul.\nOSKA arendusjuhi Tiia Randma sõnul ei ole vanemaealiste töötajate asendamiseks noori piisavalt ning robotid samuti nende tööd ära ei tee. "Meil kõigil tuleb töötada ja ka õppida kauem. Tööandjatel tasub oma töötajaid hoida ja arendada, samuti uute töötajate värbamisel vanust mitte takistuseks pidada, ning oluline ei ole mitte töötaja vanus, vaid soov tööturu vajadustega kaasas käia," rääkis ta.\nReet enam oma õpitud erialal, aednikuna, tervise pärast töötada ei saa. "Kui ma oleksin 20-30 aastat noorem, siis otsiksin küll erialast tööd, aga nüüd oleks vaja midagi muud. Peaks vast ümber õppima, aga minu arvates selliseid võimalusi eriti ei pakuta. Kuigi kogu aeg räägitakse elukestvast õppest ja ümberõppest, siis 50-aastasel inimesel on seda väga keeruline teha. Räägitakse sellest, et kasvõi asutusesiseselt peaks andma inimestele võimaluse ümber õppida, aga minu arvates asutused ei kasuta seda, sest praegu on nii palju töötuid, et sobivad inimesed leitakse pigem väljastpoolt."\nReet leidis eelmisel aastal küll töötukassa kaudu sobiva tööajaga meelepärase töö keraamikaga tegelevas firmas, aga kuna ettevõttel tekkisid majanduslikud raskused, siis ta koondati. "Kui mind tööle võeti, oli keraamikuid ja dekoreerijaid väga vaja, aga probleemid tekkisid juba eelmise aasta lõpus, enne kui koroonapuhang Eestisse jõudis. Mul oli väga keeruline sealt koondamisega ära saada, pidasime tükk aega ülemusega läbirääkimisi. Ta tegi mulle ettepaneku, et ma annaksin ise lahkumisavalduse, aga sa ei lähe ju vabatahtlikult töölt ära, kui juba tead, et töökohad ei ripu puu otsas."\nKuigi ühe kuu koondamisraha polnud üldse suur, soovinuks tööandja ka selle maksmisest hoiduda, kuid õnneks pidas lõpuks ikkagi seadustest kinni.\nTeist korda ennast töötuks registreerides oli Reedale asjaajamine juba tuttav. Praegu on ta taas töötu ja otsib aktiivselt tööd, ent väga optimistlik selle leidmise suhtes pole. Naine ise arvab, et vanus seab ikkagi piirid. "Olen võtnud eri arvutikursusi, aga mida nendega peale hakata – sain suurepäraselt hakkama, aga ma jäin ju edasi töötuks ja rakendada pole mul neid teadmisi praegu kuskil. Tööandjad otsivad pigem kogemustega inimesi. Ei ole ju nii, et ma lähen tööle ja oskan kõike kohe – pean saama natuke tuge, aga tööandja valib ikkagi selle, kes juba oskab kõiki nõutud asju. Enesekindlus on ka väga oluline – kui sa oled vanem ja kriitilisem, samas ka vähesema eneseusuga, siis on väga raske jalaga uks lahti lüüa ja öelda, et tere, mina olen siin!"\nTuleb ennast märgatavaks teha\nNaise sõnul jõudis ta paaril kandideerimisel edasi vestlusvooru, aga lõpuks tuli ikkagi äraütlemine. "Sel suvel oli täpselt üks selline teema, mida ma väga hästi oskasin, nii et kandideerides juba mõtlesin, et see töö on minu! Aga ma arvan, et kandideerijaid oli palju ja mina võib-olla ei taibanud kirjutada tohutult ülevat ja võimsat kaaskirja, mis oleks teiste hulgast esile tõusnud. Eks üks osa tööotsimisel on oskus ennast sadade tahtjate hulgas nähtavaks teha."\nReet ütles, et koristajaks ja klienditeenindajaks pole ta kandideerinud. "Võib ju hambaid ristis välja kannatada sellise töö, kui selle eest makstakse hästi ja saab raha kõrvale panna rasketeks aegadeks, aga muidu mitte. Kui mul ei oleks varasemast ajast raha kõrvale pandud, arvestades seda, et võin töötuks jääda, siis ei saaks ma praegu üldse hakkama. Varusid peab olema, ja enam ei saa end niisama lihtsalt töötuks võtta – ikka peab olema uus töökoht silmapiiril."\nReet ei ei usu väga nendesse edulugudesse, millest meedias räägitakse. "Kui ma loen lehest neid lugusid, kuidas inimesed on hakanud ettevõtjaks ja on nüüd väga edukad, siis ma ei usu seda. Ma arvan, et edukad on tegelikult üksikud, aga sellised lood tekitavad mulje, et kõik ongi nii lihtne. Tundub, et meil on nii palju edukaid inimesi, kellel on kõik korras, aga ei nähta, et meil on ka palju vaeseid ja palgavaeseid, kes ei ole joodikud ega heidikud, vaid täiesti normaalsed inimesed, neil pole pigem õnne olnud. Põletakse läbi ja jäädakse ripakile – ja kui siis öeldakse, et miks sa ei õpi ja tegelikult on kõik võimalik, siis sa ei usu seda. Mul on ka sugulasi, kes on väga edukad ja ka nemad on väga targad õpetama. Neid inimesi on palju, aga nad on vaiksed, nad on vait. Meil valitseb edukultus ja ma imestan, kui laia lõuaga räägitakse koondamistest, sellest, et majandus on vaja korda saada, aga ma mõtlen, et mis nendest mitmest tuhandest inimesest siis saab. Ettevõtjana ei tohiks ju nii suhtuda – sa ei lükka ju sadu ja tuhandeid inimesi kuskile vaiba serva alla, et las nad tegelevad iseendaga ja kui mul jälle vaja on, küll ma siis kuskilt jälle võtan neid. Oma inimesi peaks koolitama ja hoidma!"\nReet ütles, et tema arvates on töötuse teema meie ühiskonnas siiani tabu, millest tööotsija kõva häälega ei kõnele, ning ka vaimne stress ja depressioon on tallegi väga tuttavad teemad. "Stressadki selle pärast, et ei sobitu ühiskonda. Sa pead olema tubli tööinimene – mulle tundub, et töötutesse suhtutakse pigem miinusmärgiga."\nSamas tõdes naine optimistlikult, et on kõigest hoolimata õppinud nägema ka oma töötuse teist, võimalusterohkemat poolt: "Kuigi ma tunnen ühiskonnas seda tõrjutust, kõrvalejäetust, mis töötuse teemaga seondub, on see siiski ka uus kogemus. Mul on just nüüd tulemas koolitus 50+ inimestele ja ma olen nii mõneski asjas juba kibe käpp," lisas ta.\nKahe töö vahel\nRoots ja Paulus pole nõus sellega, et ümberõppe ja edukuse lood, millest meedias räägitakse, on pelgalt paraadnäited. "Kõik sõltub sellest, millised on inimese vajadused, ja see pole küll nii, et me toome välja ainult häid näiteid," ütles Roots. Paulus lisas, et vahel seavad inimesed endale juba ette piiranguid – et ei ole võimalik ettevõtjaks hakata või ei saa millegagi hakkama. Ta rõhutas, et töötukassasse tulek pole küll mingi häbenemise koht. "Töötukassa funktsioon on muutunud – me oleme tööotsija jaoks ja pakume koolitusi, töötukassa ei keskendu ainult töötusele," selgitas ta.\n"Võib-olla inimesel oli viimane kokkupuude töötukassaga või kunagise tööhõiveametiga nii ammu ja seetõttu ta mõtleb nii," arvas Roots. "Ikka isiklik kogemus on see, mis aitab seda arvamust muuta. Tänapäeval ei peaks küll kuidagi häbi tundma sellepärast, et tuleb ennast töötuna arvele võtta, pigem ongi see tagasi tööturule astumise esimene samm."\nPaulus lisas, et inglastel on hea väljend between jobs – "töökohtade vahel". "See tähendabki, et ma ei defineeri ennast töötuna, vaid võtan pigem aja maha, mõnikord enda soovil, teinekord on see tõesti peale sunnitud olukord. Tuleb lihtsalt läbi mõelda, mida ma soovin teha – kas karjääripööret… või õppida midagi juurde – tööturukoolituste kaudu on see võimalik," selgitas ta.\n21. septembri seisuga on pealinnas kokku 16 872 töötut. Tallinnas ja Harjumaal kokku oli eelmise nädala algul ligi 23 000 töötut ja lähiajal võib töötute arv küündida 30 000-ni (Eestis kokku on 21. septembri seisuga 49 090 töötut). 14.-20. septembrini lisandus koondamise tõttu Tallinnasse 90 töötut ja kokku võeti pealinnas arvele 519 uut töötut.\nKuigi tööturg on näidanud stabiliseerumise märke, on tuleviku väljavaade endiselt ebakindel ning edasine sõltub paljuski viiruse levikust ja selle tõkestamise meetmetest. Pangad on prognoosinud aasta kokkuvõtteks tööpuuduse ulatust 8% juurde. Tallinna linn toetab töötuid programmiga, mis koosneb erinevatest nõustamistest.\n"Kui inimene jääb töötuks ja võtab julguse, et alustada oma ettevõttega, siis Tallinna ettevõtlusamet on talle igati abiks," ütles abilinnapea Betina Beškina. Pealinnas tegutsevad ka töötute klubid, kus jagatakse kasulikku infot ja leitakse võimalusi, kuidas ka töötuna sotsiaalselt aktiivne olla. "Üks asi on töötukassa hüvitised, teine asi see, et inimene tunneb, et tal on põhjust kodust välja tulla ja olla aktiivne. Töötute puhul just see tunne, et kui ma jään koju, mul ei ole tööd, ma ei lähe mitte kuskile, see on see tunne, mis võtab motivatsiooni ära," mainis Beškina.\nMuidugi on paljudel tööotsijatel alguses palju küsimusi, ebakindlust ja kahtlusi. Tööotsija infopäeval saab uurida kõige kohta, mis töötamist puudutab: milliseid rahalisi toetusi on võimalik taotleda, kas sa oled töötu või tööotsija, millised võimalused on koondamisteatega tööotsijal jne. 1. septembrist on võimalik teha ka nn tööampse, mis tähendab, et kui inimene on töötukassas arvel, on tal õigus ametlikult töötada kaheksa päeva kuus ning saada selle eest tasu kuni 40% kuu töötasu alammäärast.\nKust saada abi, kui oled kaotanud töö?\nTöötukassasse saab avalduse esitada:\n• E-töötukassa kaudu: https://www.tootukassa.ee/tkauth/login (vaja on sisse logida ID-kaardi, Smart-ID või Mobiil-IDga).\nTöötuna arvelevõtmise avalduse esitamisel on vajadusel võimalik tuge saada ka videolindistusest https://www.tootukassa.ee/content/otsin-tood/tootuna-arvelevotmine.\n• Telefoni teel: helistades tel 634 8000.\n• Ebaõiglase kohtlemise korral aitab tööinspektsioon\nTööelu portaal: www.tööelu.ee\nTööinspektsiooni koduleht: www.ti.ee\nJuristi infotelefon 640 6000 E-R kella 9-16.30\nE-kirja teel nõustamine: jurist@ti.ee\n• Küsi tasuta õigusabi!\nTasuta õigusabi saad tööpäevadel kella 9-17\ntelefonidel 631 3002, 644 9501 või 631 4466\nTulekul infotund "Millest alustada, kui oled kaotanud töö?"\n• Infotunnid toimuvad linnaosades. 29. septembril algusega kell 10 on see kavas Põhja-Tallinna sotsiaalkeskuses Maleva 2a.\n• 13. oktoobril kell 10 Lindakivi kultuurikeskuses, Koorti 22.\n• 27. oktoobril kell 10 Mustamäel Kaja kultuurikeskuses, Vilde tee 118.\n• Infotund on tasuta, kuid vaja on end registreerida Tallinna tööportaalis https://www.tallinn.ee/est/tooportaal/, mis koondab töö kaotanule või tööd otsijale vajalikku infot koos teenusepakkujate kontaktidega.


Elmar Kits | Eesti kunstikogud\nElmar Kits (1913—1972)\nElmar Kitse on nimetatud Eesti Picassoks, kuna tema loominguline ampluaa oli väga rohke ja lai. Tema looming hõlmab nii impressionistlikke, postimpressionistlikke, realistlikke, poolabstraktseid kui ka abstraktseid töid. Lisaks õlimaalidele on Kits ka mitmete oluliste monumentaalmaalide autor.\nKitsest kujunes silmatorkav autor juba 1930ndate lõpul vahetult pärast “Pallase” lõpetamist. 1940ndatel langes temagi nõukogude okupatsioonivõimude rünnakute alla, kui teda süüdistati formalismis ehk kunstiteose vormilistele küsimustele suurema tähelepanu pööramises kui temaatilistele. Seejärel muutus Kitse laad realistlikumaks ning ta leidis ka ametliku tunnustuse, eriti pärast Karjala maaliseeriat 1950ndate keskel. 1960ndatel muutus Kitse käekiri palju vabamaks ning kümnendi keskel hakkas ta lähenema abstraktsele kunstile. 1966. aastal toimunud näitused Tartus ja Tallinnas tõid vaatajani kümneid poolabstraktseid töid, mis tähendas ühtlasi ka kunstipoliitiliselt olulist sammu, kuna säärane kunst ei olnud ametlikult soositud. Kits jätkas sarnases laadis töötamist kuni elu lõpuni.\n38.0 x 47.5 cm\n30-aastane Elmar Kits oli 1943. aastaks juba mitu aastat näitustel esinenud ning endale nime teinud ja mitmed tema tööd olid äratanud nii kriitikute kui ka muuseumite tähelepanu. 1940. aastal oli ta asunud juba “Pallase” õppejõuna tööle, kuid Saksa okupatsiooni ajal 1941-1944 töötab ta vabakutselise kunstnikuna, osaledes aktiivselt näitustel – ta oli neil aastatel viljakas, nimetatud kolme aasta jooksul valmis üle kolmekümne maali.\n1930ndate lõppu kuni isiknäituseni 1946. aastal loetakse Elmar Kitse esimeseks loomeperioodiks. “Neil aastail avaldus selgemalt kunstniku rahutu, ikka uusi lahendusi otsiv loojanatuur,” kirjutab Mare Joonsalu. Ta tunneb elavat huvi valguse ja varju ning atmosfääri edasiandmise vastu, kiitust sai aga ennekõike tänu erksale värvitajule.\n37.0 x 50.0 cm\n1940ndate keskpaika kuni isiknäituseni 1946. aastal loetakse Elmar Kitse esimeseks loomeperioodiks. “Neil aastail avaldus selgemalt kunstniku rahutu, ikka uusi lahendusi otsiv loojanatuur,” kirjutab Mare Joonsalu. Ta tunneb elavat huvi valguse ja varju ning atmosfääri edasiandmise vastu, kiitust sai aga ennekõike tänu erksale värvitajule.\nSuislepa motiivid moodustavad eraldi sarja. Samas on teada, et 1943. aasta suvel maalis Kits koos Endel Kõksiga Eduard Rüga juures Pärnumaal Tori Viiral. Kits koos perega elas Saksa okupatsiooni ajal Viljandimaal Uus-Suislepas, kus valmisid mitmed maastikuvaated. “Suislepas valminud maastikumaalidele iseloomulikuna maalib E. Kits need vastu valgust, luues niimoodi harmoonilise pilditerviku siluetina mõjuva metsa ning puudegruppide vahelduvas rütmis heledasti valgustatud taeva ning värvikamate põllusiiludega,” kirjutab Joonsalu ja lisab, et antud sari jäi Kitse loomingus üheks eraldiseisvaks episoodiks. Voldemar Erm lisab 1959. aastal, et kui tavaliselt peetakse suviseid maastikke igavaks, siis vastu valgust maalimisega saavutab Kits uue efekti.\n65.0 x 81.3 cm\n28 maalist koosnev Karjala maastike sari moodustas tuumiku Elmar Kitse 1956. aastal toimunud Tartu Kunstimuuseumi näitusel, mis äratas väga positiivset vastukaja ning mille järel omistati Kitsele mh teenelise kunstniku aunimetus.\nKarjalas viibis Kits koos Richard Sagritsaga võrdlemisi lühikest aega, 1955. aasta septembris ja oktoobris. Nad alustasid Petrosadovskist, peatusid lühidalt kolhoosikülades Äänisjärve põhjarannikul, siis liikusid edasi sisemaale Suna jõe ja Spasskaja Guba rajoonikeskuse ümbrusesse ning lõpuks sõitsid laevaga Kemi linna, mis asub Valge mere ääres.\n"Karjala metsad" on sarjas üks tuntumaid teoseid, mida on korduvalt reprodutseeritud ning kirjanduses mainitud.\n68.0 x 80.0 cm\nIlmselt Tartut kujutav "Linnavaade" mängib vormidega, nihestab neid ja asetab uutesse suhetesse. See on võrreldes vaid kolm aastat varem valminud Karjala väga realistlike vaadetega äärmiselt silmatorkav. Samas on Kits valinud vormiliste katsetuste jaoks poliitiliselt neutraalse žanri linnavaate, kuigi ka siin on näha motiive, mis polnud 1950ndatel kindlasti soositud – näiteks kirikutorn. Muide, eraldi tasub tähelepanu pöörata grotesksele figuurile kiriku kellatornis. Kes ta on? Mida kunstnik öelda tahab?\nFiguurid laua taga\nKits kujutas sageli inimesi erinevates tegevustes. Silmatorkav on siinjuures kaldumine lüürikasse – Kitsele meeldis maalida inimesi viiulit mängimas, balletti tantsimas, musitseerimas, maalimas jne. Samas ei peljanud Kits ka groteski kaldumist ning inimese pahelisema poole näitamist, mida reedavad teoste pealkirjad nagu "Konversatsioonid idiootide vahel" või "Lõust".\nFiguure laua taga on Kits kujutanud veelgi, küll teistsuguste nimede all (nt "Naised laua taga"). Seda võib vaadelda kui üht edasiarendust pallaslik-prantslaslikust kohvikumotiivist, kus inimesed laua taga vestlevad, väljendades seeläbi teatud linnalikku elegantsi. Kitse maali meeleolu mõjub aga muidugi hoopis süngemana, moonutatumana. Inimesed ei ole tõesti enam inimesed, vaid pelgalt figuurid – inimese välised kestad. Ka värvide rütm on siin tunduvalt närvilisem. Seda ei suuda korrastada ka must kontuur vasakpoole figuuri ümber või pink kahe tegelase selja taga, mis peaks kompositsiooni paremini koos hoidma. Ilmselt on Kits edasi andnud ajastu änge või iseenda sisemisi pingeid, laskmata samas kordagi silmist kunstiteose kvaliteeti.\nKompositsioon musta punasega\n69.0 x 54.8 cm\n1966. aasta sügisel toimus Elmar Kitse isiknäitus Tartu Kunstnike Majas, mis oli murranguline mitte ainult Kitse loomingus, vaid ka kogu Eesti kunsti ajaloos. Siin demonstreeris Kits sadakonda enamasti poolabstraktset maali, mis olid peamiselt maalitud selsamal 1966. aastal. Käesolev töö näitusel ei osalenud, kuid kuulub orgaaniliselt ühte teiste samalaadsete töödega.\nEne Lamp: "See näitus on sündmus. Tema väärtuste üle võib vaielda, teda võib mõista, kuid ta on fakt, mida ei saa arvestamata jätta. Kitse maalid kinnitavad, et uudsem maalikeel, mille osas tehti seni vaid kobavaid katseid või millel oli mõnikord juures noorusliku epateerimis tahte maik, on saanud küpse kunstniku vabaks ja kindlaks eneseväljenduse keeleks.” Sellest näitusest räägitakse kui teedrajavast, mis esmakordselt ning väga jõuliselt näitas nõukogulikule kunstimaailmale abstraktse kunsti võimalusi. Kitse loomingu uue etapi olulisusest saadi aru juba näituse toimumise ajal, mil näiteks Voldemar Erm kirjutas: “See [näitus] toob rohkesti uudseid värskeid jooni nii autori enda loomingusse kui ka kogu eesti nõukogude maalikunsti. Käesolev näitus ei ole mingi juhuslik ega erakorraline nähtus, vaid see kajastab kontsentreeritud kujul kogu meie kultuurielus ilmnevat rahutult otsivat ning eksperimenteerivat ajastu vaimu."\n40.5 x 57.0 cm\nMitmed 1966. aasta näitusel väljas olnud tööd kõnetasid otseselt inimese ja ühiskonna vahelisi suhteid, teised kaldusid sürrealismi, kolmandad tegelesid puhtalt vormi- ja värvidemänguga. Arvustustes mainitakse Kitse poolabstraktse orgaanilist väljakasvamist tema varasemast loomingust, kuigi erinevused on päris suured. Ilmar Malin märgib ühes arvustuses, et Kitse kunstis on "inimesed nende lõpmatute rohkete seisundite võimalustega", aga ka sisemine pinge ning vaatenurkade rohkus.\n39.5 x 53.3 cm\nKäesolev teos osales 1966. aasta sügisel Elmar Kitse legendaarsel isiknäitusel Tartu Kunstnike Majas. See näitus oli murranguline mitte ainult Kitse loomingus, vaid ka kogu Eesti kunsti ajaloos. Sellest näitusest räägitakse kui teedrajavast, mis esmakordselt ning väga jõuliselt näitas nõukogulikule kunstimaailmale abstraktse kunsti võimalusi. Siin demonstreeris Kits sadakonda enamasti poolabstraktset maali, mis olid peamiselt maalitud selsamal 1966. aastal. Tiiu Talvistu sõnul oli näitus esmalt pööre Kitse enda jaoks, kuna ta siiani oli näitustel esinenud peamiselt maastike ja realiteedilähedaste kompositsioonidega. Teisalt oli see ka "moodsa kunsti manifestatsioon ning tippsündmus 1960ndatel aastatel".\n55.5 x 66.6\n1966. aastal, mil käesolev töö on valminud, oli Elmar Kitse jaoks kahtlemata murranguline. Tema isiknäitused Tallinnas ja Tartus tutvustasid Kitse poolabstraktseid teoseid laiemale publikule ning võimaldasid säärase kunstikäsitluse kehtestumist. Kits ei muutunud oma töödes siiski veel läbivalt täienisti abstraktseks. Ikka ja jälle on märgata tema töödes mingeid teemasid, karaktereid või motiive. Ka käesoleval väga üldistatud pealkirjaga maalil kerkivad värvide seest esile grotesksed näod ja mingi ebamäärane situatsioon. Olulisimad on siin aga siiski abstraktsed kujundid: värvid ja vormid ning nendevahelised suhted\n43.0 x 36.5 cm\nElmar Kitse poolabstraktsed tööd on tuntud. Neid oli palju ja nad ei olnud ühes laadis. Mitmed tööd kõnetasid otseselt inimese ja ühiskonna vahelisi suhteid, teised kaldusid sürrealismi, kolmandad tegelesid puhtalt vormi- ja värvidemänguga. Arvustustes mainitakse Kitse poolabstraktse orgaanilist väljakasvamist tema varasemast loomingust, kuigi erinevused on päris suured. Voldemar Erm märkab tegelikkust julgelt ümberkujundavat ja subjektiivselt interpreteerivat käsitluslaadi, liikumismotiivi sagedat esinemist, rahutut vormikäsitlust, hoogsat pintslitõmmet, kuid ka koloriidi vaoshoitust ning teoste tihedat seost kaasaja probleemidega (viimane märkus võis olla ka mõeldud abstraktse kunsti õigustamisena sotsrealistlike kaanonite järellainetuses). Ilmar Malin märgib ühes arvustuses, et Kitse kunstis on "inimesed nende lõpmatute rohkete seisundite võimalustega", aga ka sisemine pinge ning vaatenurkade rohkus.


Kasutustingimused – SmartFOOD\nVeebilehel www.smartfood.ee tellimust vormistades kinnitad, et oled tutvunud käesoleva kasutajalepingu tingimustega (edaspidi: kasutustingimused), nõustud kasutustingimustega ning kohustud täitma kasutustingimusi alljärgnevas.\nNeed kasutustingimused reguleerivad Smartfood Ekspress OÜ (edaspidi teenusepakkuja) ja kasutajate suhteid www.smartfood.ee veebilehel pakutavate teenuste/kaupade kasutamisel.\nTeenusepakkuja pakub veebilehel www.smartfood.ee kasutajatele võimalust tellida Tallinna ja selle lähiümbruse piires kindla kaloraažiga toidupaketti koos kohaletoimetamisega kasutajatele sobivale ja teenusepakkuja poolt aktsepteeritud aadressile.\nwww.smartfood.ee veebilehe kasutamisega ei kaasne kasutajale mingeid muid tasusid, kui tellitud kauba ja transpordi eest.\nKasutaja kohustub veebilehel www.smartfood.ee sisestatud tellimuses esitama täielikult tõeseid isikuandmeid, s.h oma õige ja täieliku nime ning kasutama kehtivat e-posti aadressi, tellimuse kohaletoomise aadressi ning telefoninumbrit. Kui ilmneb, et tellimust ei olnud võimalik täita kasutaja poolt esitatud valede isikuandmete tõttu, siis ei ole kasutajal õigus selle eest tasu tagasi küsida.\nSamuti puudub kasutajal õigus tellimuse eest tasu tagasi nõuda juhul, kui kasutajale ei ole võimalik tellimust üle anda (nt. ei tule kasutaja tellimuses esitatud ajavahemikul tellimuses esitatud aadressil uksele ja/või ei vasta tellimuses esitatud mobiilinumbrile). Teenusepakkuja poolt saadetud kuller ootab ette antud aadressil maksimaalselt 3 minutit.\nKui tellimuse aadressiks on sõidutee, mis pole ilmastikuolude tõttu läbitav, ei ole tellimuse eest tasunud kasutajal õigust teenusepakkujalt tellimuse maksumust tagasi nõuda. Sellisel juhul saab kasutaja tellimuse kätte asukohast, kuhumaani tee on läbitav (kusjuures kuller ootab maksimaalselt 3 minutit pärast kasutajale helistamist) või transpordib kuller tellimuse tagasi teenusepakkuja aadressile, kust kasutajal on võimalik see sama päeva jooksul (vahemikus 12.00-15.00) kätte saada, teatades klienditeenindajale sellest soovist hiljemalt 12.00 emaili või telefoni teel.\nKui ilmneb, et kasutajal ei ole mõnel päeval võimalik tellimust vastu võtta või kasutaja soovib teha pausipäevi, siis tuleb kasutajal ise teha vastav muudatus kliendikeskkonnas üle-eelmisel päeval enne 16.00. Kasutaja tellimust pikendatakse kasutamata jäänud tööpäevade võrra. Kui kliendikeskkonnas on häired, tuleb saata sellekohane email pausipäeva(de) infoga teenusepakkuja emailile: info@smartfood.ee, samuti üle-eelmisel päeval enne 16:00. Peale seda laekunud soove ei ole teenusepakkujal võimalik rahuldada, sh emaili teel soovitud pausipäevast üle-eelmisel päeval peale 16.00 saadetud soove. Sellisel juhul jätab teenusepakkuja toidupaki tarnimata ning kasutajal jääb see päev tellimusena kirja.\nVariant on, et kasutaja leiab siiski võimaluse, et keegi teine tema toidupaki vastu võtab. Kui sellega seoses tekib aadressimuudatus/kellaaja muudatus, peaks kasutaja seda tegema kliendikeskkonnas eelmisel päeval enne kl 12.00. Kui kliendikeskkonnas on häired, tuleb saata sellekohane email muudatuse infoga teenusepakkuja emailile: info@smartfood.ee, samuti eelmisel tööpäeval enne 12.00. Peale seda laekunud soove ei ole teenusepakkujal võimalik rahuldada, sh emaili teel soovitud muudatuse päevast eelmisel päeval peale 12.00 saadetud soove.\nTellijal on võimalik ise muuta tellimuse aadressi ja kella-aega kliendikeskkonnas eelmisel päeval kuni 12.00. Kui kliendikeskkonnas on häired, tuleb saata sellekohane email muudatuse infoga teenusepakkuja emailile: info@smartfood.ee, samuti eelmisel päeval enne 12.00. Peale seda laekunud soove ei ole teenusepakkujal võimalik rahuldada, sh emaili teel soovitud muudatuse päevast eelmisel päeval peale 12.00 saadetud soove.\nTellimuse eest tasunud kasutajal on õigus tellimuse keskel muuta paketi kaloraaži. Soovist tuleb teatada kliendinõustajale (info@smartfood.ee) üle-eelmisel tööpäeval enne 12.00. Kliendinõustaja arvutab uue lõpliku hinna vastavalt hinnatabelile. Kaloraaži muutmise tasu on 15 eurot. Kui uus lõplik summa on väiksem, kui kasutaja on tasunud, siis tuleb puuduolev summa juurde tasuda. Uue kaloraažiga pakett hakkab kehtima peale puuduoleva summa tasumist. Kui uus lõplik summa on väiksem, kui algne paketi hind, siis jääb vahe kasutajale järgmise tellimuse ettemaksuks.\nTellimuse eest tasunud kasutaja võib soovi korral tellimuse varasemalt lõpetada – sellisel juhul kannab teenusepakkuja kasutajale tagasi 50% kasutamata jäänud tellimuse summast. Tellimuse varasemast lõppemisest peab kasutaja teada andma hiljemalt üle-eelmisel tööpäeval enne lõpetamise kuupäeva enne kl 16.00 saates emaili: info@smartfood.ee või helistades +372 505 2801. Näiteks kui klient soovib tellimust varem lõpetada ja teatab sellest esmaspäeval enne 12.00, siis on tema viimane tellimuse täitmise päev teisipäev (al kolmapäevast toidupakki enam ei tule). Kui klient saadab loobumisteate esmaspäeval peale 12.00, siis on tema viimane tellimuse täitmise päev kolmapäeval (al neljapäevast toidupakki enam ei tule).\nPakett tuleks ära kasutada 3 kuu jooksul alates soetamiskuupäevast (selle perioodi hulka jäävad ka kõik võetud pausipäevad).\nTellimust esitades kinnitab kasutaja, et ta on vähemalt 18-aastane. Kasutaja teadvustab endale, et smartfood.ee veebilehel oleva kalorikalkulaatori kasutamine tellimuse paketi valikuks ei ole kohustuslik, vaid see annab soovituslikku teavet. Kasutaja teeb lõpliku otsuse ise, kasutades selleks oma parimat äranägemist ning lähtudes oma tervislikust seisundist. Kasutaja teadvustab, et kehakaalu muutused on individuaalselt erinevad ning mõjutatud konkreetse isiku ainevahetuse kiirusest, kehalisest aktiivsusest, geneetikast ja teistest tingimustest. Kasutaja kinnitab tellimuse esitamisega oma tervisliku seisundi sobivust tellimusel esitatud paketi tarbimiseks. Terviseprobleemide ja muude tervist puudutavate küsimuste korral soovitab teenusepakkuja kasutajal enne tellimuse esitamist konsulteerida arstiga ning veenduda, et tema tervislik seisund on sobiv pakutavate teenuste kasutamiseks.\nKindlasti tuleb kasutajal enne teenuse kasutamist arstiga konsulteerida, kui kasutaja on rase või imetav ema või kui kasutajal on krooniline haigus.\nKasutaja teadvustab, et teenusepakkuja ei ole tervishoiuteenuse osutaja ega paku meditsiinilisi teenuseid ega anna meditsiinilisi soovitusi või lubadusi. Tellimuse menüüsid koostades ei arvesta teenusepakkuja kasutaja tervislikust seisundist tulenevate eripäradega (sh allergiad, toidutalumatused jms). Kasutaja saab aru, et teenusepakkuja ei saa kontrollida iga retseptis kasutatava toiduaine sobivust konkreetsele kasutajale. Kasutaja on ise kohustatud enne tellimuse tegemist teenusepakkujalt uurima, kas toidu valmistamiseks kasutatavates toiduainetes sisaldub allergeene, mis võivad kasutajal tekitada allergilisi reaktsioone või muid aineid, mis on kasutaja tervislikust seisundist tulenevalt talle vastunäidustatud.\nTeenusepakkuja õigused, kohustused ja vastutus\nTeenusepakkuja kohustub toimetama tellimuse kasutajani kokku lepitud ajavahemiku jooksul. Kohaletoimetamise aeg võib pikeneda teenusepakkujast mittesõltuvate asjaolude esinemisel (ootamatud liiklusummikud, liiklusõnnetused, liikluse ümberkorraldus, raskendatud ilmaolud jms.). Sellisel juhul toimetab teenusepakkuja tellimuse kasutajani esimesel võimalusel ning kasutajal ei ole teenusepakkujale pretensioone.\nKui tellimus jääb kasutajale kohale toimetamata teenusepakkuja süül, siis pikendab teenusepakkuja kasutaja tellimust vastava aja võrra või tagastab kasutajale tema tellimuse eest tehtud makse 5 tööpäeva jooksul, vastava summa ulatuses, mille osas tellimus täitmata jäi.\nTeenusepakkuja omab õigust igal ajahetkel ilma põhjust nimetamata oma teenuse pakkumise kõigile kasutajatele peatada või lõpetada, täites sealjuures kasutajate ees lahtised tellimused.\nTeenusepakkujal on õigus teenuste hindu muuta – need hakkavad kehtima alates kodulehel hinnatabelis muudatuste tegemisest. Hinnamuutus ei kohandu juba kehtivatele tellimustele.\nTeenusepakkujal on õigus saata kasutajatele personaalseid kommertsteadaandeid jm pakkumisi. Nimetatud teadaannetest on kasutajal õigus keelduda.\nLoe lähemalt: Isikuandmete kaitse ja privaatsuspoliitika lingilt (asub meie lehe all paremas ääres).\nTellimuste eest saab tasuda tehes tellimuse kodulehel läbi kliendikeskkonna (Montonio maksekeskkond) või ülekandega teenusepakkuja poolt esitatud arve alusel.\nTeenus aktiveerub pärast tellimuse eest tasu laekumist või aktiveeritakse pärast arve tasumist.\nMaksmine toimub eurodes. Kõik hinnad on näidatud eurodes ning sisaldavad käibemaksu.\nSmartfood.ee teenust saab tellida Tallinna ja selle lähiümbruse aadressidele. Kui kliendikeskkonnas ei õnnestu Tallinna lähiümbruse aadressi valida, siis kirjuta palun: info@smartfood.ee.\nTellimus tuuakse kohale teenusepakkuja transpordiga vahemikus 7.00 – 11.00. Tallinna lähiümbruses ning kokkuleppel teenusepakkujaga sobivusel ka 5.00 – 7.00 vahel.\nKohaletoimetamise aeg võib pikeneda teenusepakkujast mittesõltuvate asjaolude esinemisel.\nKasutaja on kohustatud enne tellimuse vormistamist kontrollima esitatavate kontaktandmete õigsust, vältimaks viivitusi ja arusaamatusi tellimuse kohaletoimetamisel.\nTeenusepakkuja ei vastuta tellimuse kohaletoimetamisel tekkinud viivituste ja arusaamatuste eest juhul, kui viivitus või arusaamatus on tingitud kasutaja poolt tellimuse vormistamisel esitatud andmete ebatäpsusest või -õigsusest.\nTeenusepakkujal on igal ajal õigus veebiportaali ja teenuste arengust tulenevalt ning nende parema ja turvalisema kasutamise huvides kasutustingimusi ühepoolselt muuta ning täiendada.\nKasutustingimuste muudatused ning täiendused jõustuvad vastava muudatuse või täienduse avaldamisest www.smartfood.ee veebiportaalis.\nKasutaja kinnitab, et nõustub kasutusingimuste muudatuste ja täiendustega peale vastavate muudatuste/täienduste jõustumist.\nVeebiportaali kasutamisest tulenevatele õigussuhetele kasutaja ja teenusepakkuja vahel kohaldatakse Eesti Vabariigi õigusakte.\nVeebiportaali kasutamisest tekkinud vaidlusi püüavad kasutaja ja teenusepakkuja lahendada läbirääkimiste teel. Kui kokkulepet ei saavutata, siis lahendab vaidluse Harju Maakohus.\nKasutustingimused kehtivad, kui kasutaja nendega nõustub ja kehtivad kasutaja ja teenusepakkuja vaheliste kasutustingimuses reguleeritud õigussuhete kehtivuse ajal. Kasutajal on õigus kasutustingimustes reguleeritud õigussuhted igal ajal üles öelda, täites eelnevalt temal lasuvad kehtivad kohustused teenusepakkuja ees.


Tallinna lennujaama reisijate arv ületas juba novembris mulluse tulemuse - Kasulik - Reisile\nTallinna lennujaama reisijate arv ületas juba novembris mulluse tulemuse\nSelleaastast novembrikuud iseloomustas ka Estonian Airi tegevuse lõpetamine ning viimane lend rahvusliku lennufirmaga.\nKuigi lõppenud november oli Tallinna lennujaama jaoks sündmusterohke ja reisijate arv vähenes 1,8 protsenti, ületati tänavu juba novembris eelmise aasta reisijate koguarv.\n«Reisijate arvu mõjutasid nendest sündmustest enam Lufthansa streik ning mitmete Egiptuse tšarterlendude tühistamised, viimase mõju avaldub läbivalt kogu talvehooaja jooksul,» märkis Tallinna lennujaama turundusdirektor Eero Pärgmäe, viidates novembris aset leidnud Estonian Airi tegevuse lõpetamisele, Nordic Aviation Groupi tegevuse alustamisele ning Lufthansa streigile.\nLufthansa streik toimus 6.-13. novembrini, mille jooksul jäi ühtekokku ära 11 lendu. Samas lisandusid novembris SASi lennud Stockholmi ning Kopenhaagenisse. Kokkuvõttes püsis regulaarreisijate arv eelmise aasta tasemel, koguni kerkides 0,3 protsenti. Peamiselt väheneski reisijate koguarv tšarterliikluse muutuste mõjul.\nKõige suurema lennusageduste arvuga liiniks tõusis Stockholm, kuhu näiteks 44. nädalal toimus kokku 49 lendu, ehk keskmiselt 7 lendu päevas. Novembris kasvas reisijate arv kõige rohkem Riia ja Helsingi liinidel, kõige suurem langus esines streigi tõttu Frankfurdi liinil.\n23. novembril 2015 ületas Tallinna Lennujaama tänavu läbinud reisijate arv 2 miljoni piiri. «Lisaks ületasime juba 27. novembril kogu eelmise aasta reisijate arvu tähise ning seega lõpetame juba kolmandat aastat järjest kõigi aegade paremuselt teise tulemusega,» lisas Pärgmäe.


3 võimalust teha isetehtud veekindlaid vasteid | mehisuse kunst"\n3 võimalust teha isetehtud veekindlaid vasteid\nIga seljakotirändur või kodumaa-uurija teab, et looduses viibides on hädavajalik tulekahju tekitamiseks õigete tööriistade olemasolu. Kui valite vasted, on oluline, et teil oleks võimalus neid kaitsta. Kuigi teie lemmikväljakust pole veekindlaid vasteid leida, võivad need olla kallid. Ja kui pakkite reisile eelneval õhtul käiku ja avastate, et olete väljas, ei pruugi olla aega poodi joosta.\nTeadmine, kuidas standardsed tikud veekindlaks muuta, on hästi ettevalmistatud ja säästlikule välitöötajale kasulik oskus. Tikkude kaitsmiseks vee eest on kolm tavalist meetodit: tärpentin, küünelakk ja küünlavaha. Kui tikud leotatakse tärpentinis ja lastakse seejärel kuivada, immutab vaik puitu ja muudab selle vett mitteläbilaskvaks. Küünelakk ja küünlavaha kaitsevad tikusid ühtemoodi, tihendades tikupea veekindla kattekihiga. Kasutatava hüdroisolatsioonimeetodi valimine on isikliku eelistuse küsimus ja millised esemed teil käepärast on. Allpool toome välja kõik kolm võimalust.\nSõltumata sellest, millist meetodit kasutate, on kõige parem alustada streigiga kõikjal. Neid saab valgustada mistahes kareda pinna vastu, samas kui tikkide vastu löömiseks on vaja tikutoosist leitud fosfoririba süttida. Siit saate teada, kuidas alustada.\nVäike metallist või klaasist anum\nVäike mahuti ladustamiseks\n3 meetodit isetegemise veekindlate vastete valmistamiseks\n1. Terpentiini meetod\nEnne tärpentiniga töötamist kaitske oma tööpinda ajalehtedega ja veenduge, et töötaksite hästi ventileeritavas kohas. Terpentiin on mürgine, tuleohtlik värvi vedeldaja. Aurud pole eriti hingatavad ja see võib puitu või värvitud pindu kergesti rikkuda.\nAlustuseks täitke väike klaas- või metallanum tärpentiniga. Ärge kasutage plasti - tärpentin on selle söömiseks piisavalt tugev. Kui konteiner on täis, võtke peotäis tikke ja visake need sisse. Pange viieks minutiks taimer ja laske tikkudel tärpentini imada.\nViie minuti pärast võta tikud välja ja pane paberile kuivama. Kuivatamisprotsessi kiirendamiseks võite kasutada fööni. Kui nad on täielikult kuivanud, on nad valmis säilitamiseks ja kasutamiseks.\n2. Küünelakkide meetod\nKüünelakimeetod on väga lihtne, välja arvatud värvivaliku väljakutse (mis sobib kõige paremini metsamänniga?). Iga küünelakk töötab, kuigi kõige parem on vältida sädelevaid. Sära võib põhjustada tikkude ebaühtlase põlemise ja sädeme.\nValmistage oma tööpiirkond ette, asetades paberi laua serva. Kastke tikud küünelakki ükshaaval, lastes üleliigsel lakkil tilkuda, enne kui need kuivama panete.\nAsetage tiku alus lauale nii, et värvitud külg oleks üle serva tasakaalus, võimaldades sellel ühtlaselt kuivada. Võib olla lihtsam kasutada kleeplinti ülespoole jäävat kleeplinti, et tiku alust all hoida, kuni värvitud külg kuivab. Kui teil on kiire, võite kuivatamisprotsessi kiirendamiseks kasutada ka fööni.\nKüünelakkide vastete kasutamisel kraapige pisut lakki pea paljastamiseks ja kasutage siis tavapäraselt.\n3. Küünlavaha meetod\nHaarake vana küünal või mõni teetuli, süütage need ja oodake siis natuke, kuni vahatäis koguneb. Kastke tikkude pea ükshaaval vahasse, pöörates ühtlaseks katteks. Kui olete need vahast välja tõmmanud, laske neil umbes 20 sekundit enne kuivamist kuivada.\nKasutamiseks kraabi natuke vaha peast ära ja kasuta nagu tavaliselt.\nVeekindlate tikkude hoidmiseks kasutage jäika, väikest anumat nagu vana kilekanistrit või tühja vürtsipudelit. Iga täiendav kaitsekiht tagab, et te ei jää rajale ilma kuiva tikuta. Kui te ei saa kasutada kõikjal streikivaid vasteid, lisage oma konteinerisse kindlasti tikutoosi fosfoririba.\nbarry schwartzi praktiline tarkus