Kaubandus kasvas märtsis 17% - Äripäev\nKaubandus kasvas märtsis 17%\n04. mai 2006, 00:00\nÄP 04. mai 2006, 00:00\nPüsivhindades oli kasv koguni 18%.\nMärtsis oli jaekaubandusettevõtete kaupade jaemüük 3,3 miljardit krooni. Jaemüügi kasvu mõjutas enim spetsialiseerimata toidukaupade kaupluste ja majatarvete kaupluste jaemüük. Kaubanduse elavnemine märtsis on aasta alguse vaikse perioodiga võrreldes tavapärane. Jaekaubandusettevõtete kaupade jaemüük suurenes veebruariga võrreldes püsivhindades enam kui eelmisel neljal aastal keskmiselt.\nJaekaubandusettevõtete realiseerimise netokäive oli koos autokaubanduse ja tanklatega 4 miljardit krooni. Selle aasta veebruariga võrreldes oli kasv jooksevhindades 17%.\nSõidukikaubandusettevõtete ja tanklate netokäive oli märtsis 736 miljonit. 2005. aasta märtsiga võrreldes suurenes netokäive jooksevhindades 25%. Käibe kasvu mõjutas oluliselt mootorikütuse kallinemine.


Vastus teemal: Raha!\n› Foorumid › Küsimused renoveerimise kohta › Raha! › Vastus teemal: Raha!\n4. apr. 2017 kl 16:13 #424 Vasta\nSaab küll kütet ka mõõta mõõtjate järgi. Antud projektis ei ole see kohustuslik, seda saab otsustada ühistu ise. Oluliselt see kokkuhoidu ei too.\nHetkel on enamustes ühistutes otsustatud jagada küttele kuluv soojusenergia panna alusel aga saab kasutada igasuguseid muid jagamise/maksmise viise, sõltub ühistu otsusest. Tüüpiliselt on Ühistul leping kaugkütteettevõttega kogu maja varustamiseks vajaliku soojusenergiaga. Maja siseselt juba jagab kulud ühistu oma korra alusel.\nRenoveerimise käigus paigaldatakse regulaarventiilid igale radiaatorile ja see, kes soovib kokkuhoidu ning hoolib keskkonnast ja oma rahakoti sisust saab võimaluse reguleerida ja säästa.\nEestis on näiteid, kus soojusenergia kulusid küttele arvestatakse tarbimise järgi. Sellisel juhul moodustub maksumus kahest osast, üks on baasosa, mis kõigile võrdne ja teine osa moodustub vastavalt tarbimisele. Probleemiks on kuidas leida õiglane osakaal baasosa ja tarbimisest tuleneva osa vahel. Selle kohta ei ole head reeglit, on olemas uuring (“Kütteenergia tarbimise vähendamine korterelamutes läbi tarbijate teadlikkuse tõstmise ja käitumisharjumuste muutmise, tuginedes individuaalse küttekulu mõõtmisele”, TTÜ, 2012), mis leidis, et väga head reeglit ei ole ning pakkus optimaalseks 75% baasosa ja 25% tarbimisest tulenev osa. Nüüd kui hoone on renoveeritud ja soojusenergiakulud langevad oluliselt (rohkem kui 50%) ning sellest 25% (või mis iganes teine osakaal) moodustab ju veelgi väiksema osa kuludest. Samas, keegi peab hakkama pidama arvestust ja see on omakorda jällegi kellegi aeg ehk samuti kulu. Siin peab nüüd korteriühistu juba kalkuleerima, kas selline viis end ära tasubki?\nRenoveerimisest (majade välispiirete soojustamine, õhutiheduse tõstmine, soojustagastus jpm) enesest tuleb soojusenergia oluline kokkuhoid juba kindlasti ja reguleerimise võimaldamine annab veelgi säästu.\nAlati nõus vastama


Avastage Lateksvärvid » Determinantid - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardKuidas öelda, kas teie sein on värvitud lateksvärviga\nTutvuge lateksvärvide omadustega\nKas ma saan värvida lateksvärvi teise värviga?\nKaasaegsed lateksvärvid sisaldavad harva looduslikku kummi, enamik neist on omistatud emulsioonvärvidele, sünteetiliste vaigudega sideainetena. Ja see värv erineb tavapärasest seinavärvist mitmes aspektis, mistõttu seda kasutatakse sageli, eriti tugevalt kasutatud pindadel. Kuidas ma isegi tean, et minu seinal on lateksvärv?\nKui te ei tea, kas teie seinale on lateksvärv, on parem kõigepealt vaadata selle värvi erilisi omadusi. Lateksvärvidest valmistatud katted on tavalisest seinavärvist veidi erinevad - ja nad käituvad ka väga spetsiifiliselt:\nLateksvärv on pestav.\nPinnal on kerge kuni tugev sära.\nMustust on lihtsam eemaldada kui tavalisel emulsioonvärvil.\nKvaliteetsed latekskatted on ühtlaselt puhastatavad.\nNeed omadused muudavad kergesti nähtavaks, kas seinapind on lateksvärv. Vaata lähemalt värvi, testige selle veetõrjevahendit ja vaadake, kas see hõõrub.\nSa ilmselt tahad ära tunda ja korraldada lateksvärvi oma seinale pinna ümbertöötlemiseks. Pange tähele, et lateksvärviga on suhteliselt raske värvida vähem "julgeid" värve, tavaline hajuv värv ei pruugi sellisel pinnal tõenäoliselt püsida.\nProovige läikivat pinda enne värvimist lihvida ja seejärel proovige enne katmist. Hoiab uue katte ja ei murda, saate kogu seina ümber kujundada.\nLateksi värvi värvimine lateksvärviga on ohutum, sest sellisel juhul meeldib see väga sarnaselt. Jällegi soovitatakse siiski proovi! Kui lateksvärvile midagi ei kleepu, muutub katte eemaldamine vältimatuks.\nKui vana latekskate on tapeedil, kraapige värvi ja seina katet nuga, et kõike täielikult niisutada. Nii saad eemaldada tapeet koos lateksvärviga.\nÜksikuid toorikuid on võimalik omavahel oskuslikult kombineerida: siin saate lugeda, kuidas puit omavahel blokeerida.


10. veebruar, 2010\n5. veebruaril Tallinnas Viru konverentsikeskuses toimunud konverents “Teaduskoostöö programmide mõju“ keskendus Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide mõjule Eestis.\nELi raamprogrammide rakendamine Eestis on üks SA Archimedese põhiülesandeid, mille ümber on kasvanud praegune Teaduskoostöö keskus, mistõttu toimunud konverents annab hinnangu ka SA Archimedese tööle.\nLaiema pildi sellest, kuidas meil praegu läheb, saame Innovaatika vastilmunud loost „7. raamprogrammi seisust“, eelmine 7RP ülevaade ilmus augustis. Et Eestil on läinud hästi, ei ole uudiseks. Ühe konverentsiettekande hinnangul on alates 4RPst (algus 1994) Eestisse toodud ligi poolteist miljardit krooni täiendavat teadusraha, kuid sellest suuremgi ning samas jäävam ja asendamatum väärtus on nendel koostöövõrgustikel, mis selle töö käigus meie teadusasutustel tekkinud on.\nKonverentsi avanud HTMi asekantsler Andres Koppeli sõnul:\n„Koostöö on teadustegevuse üks olemuslikke omadusi, eriti vajalik on avatud suhtlemine väikeriikide teadlastele ja teadusele. Meeldiv, et Eesti teadlastel on koostöö edendamine hästi korda läinud. Ilmselt on üheks edu põhjuseks ka see, et meie teadussüsteemi ümberkorraldusel valiti sobivad aluspõhimõtted. Teadustöö kvaliteedile toetuv konkurentsimehhanismiga rahastamissüsteem on harjutanud meie teadlasi projekte kirjutama ja koostööd tegema. Kindlasti iseloomustab edukus ka teadusöö taset – koostööd soovitakse teha ikka tublide partneritega.“\nToimunud konverentsi esimene pool oli pühendatud raamprogrammide mõjule. Peter Fisch (Teaduse Peadirektoraadi evalveerimise ja monitooringu üksuse juhataja) tutvustas 6. raamprogrammi järelhindamise ülesehitust ja tulemusi ning 7. raamprogrammi mõju-uuringute hetkeseisu. Oma uuringuid tutvustasid ka meie suured eeskujud Soome ja Rootsi. Päeva teine pool käsitles Eesti osalust 7RP Teaduspotentsiaali programmis, mis on olnud väga edukas. Detailsema ülevaate konverentsist ja ettekannete slaidid leiate konverentsi veebilehelt.\nKüllaltki uudne oli jälgida Peter Fischi ja Peter Sterni ettekandeid üle laitmatu kvaliteediga videolingi. Äärmiselt huvitav ja õpetlik oli aga kuulata nelja eduka projekti koordinaatori kogemusi, kuidas nad (lõpuks) edu saavutasid.\nAasta algusele tavapärase veidi rahulikuma tööperioodi kõrval ei valitse Eesti teadusmaastikul siiski vaikus. ELi struktuuritoetuste arvel on juba langetatud otsused ja algamas finantseerimine sihtteemadega seotud väikeaparatuuri soetamiseks, hiljuti lõppes esimese vooru taotluste esitamine teadusasutuste aparatuurse infrastruktuuri arendamiseks, käimas on teadusaparatuuri teekaardi koostamine. Teaduse korraldajatel on käivitumas tuleva aasta eelarve ettevalmistamine.\nEuroopa Komisjoni aktuaalsemad T&A alased ülesanded on 2010. a järgse Lissaboni tegevuskava T&A ning innovatsioonialaste prioriteetide määratlemine, kava täitmist tagava T&A poliitika väljatöötamine, vastava T&A süsteemi ja keskkonna loomine ehk teiste sõnadega Euroopa Teadusruumi ülesehitamine.\nOlulisi seisukohti võeti nendel teemadel vastu 3.–4. detsembril 2009 toimunud ELi konkurentsivõime nõukogu [i] istungil, kus puudutati ka Euroopa Teadusruumi juhtimist.\nKonkurentsivõime nõukogu seisukohad jäävad arvesse võtmiseks uuele T&A volinikule proua Máire Geoghegan-Quinn’ile ja tema meeskonnale, kelle soovime kindlasti edu.\nSeoses Euroopa Teadusruumi arendamisega on ilmunud on ka mitu värsket teaduspoliitilist uurimust, mis on abiks poliitikate kujundamisel ja teadusruumi ülesehitamisel ning on ka meile huvitavaks lugemiseks. Kindlasti on seal palju sellist, mida ka meie T&A ning innovatsioonipoliitika kujundamisel on kasulik teada.\nRahulikku ja viljakat teadustegevust kõigile!\n[i] Nõukogu järeldused: Konkurentsivõimelise, innovatiivse ja keskkonnahoidliku Euroopa suunas – konkurentsivõime nõukogu panus 2010. aasta järgsesse Lissaboni tegevuskavasse ning nõukogu järeldused, mis käsitlevad suuniseid Euroopa teadusuuringute ja teadusuuringutel põhineva innovatsiooni tulevaste prioriteetide kohta 2010. aastale järgnevas Lissaboni strateegias.


Eesti kool – tuleviku edu võti : Õpetajate Leht\nEesti kool – tuleviku edu võti\n24. jaan. 2014 Märt Roosaare Tartu ülikooli bioinformaatika õppetooli programmeerija - 2 kommentaari\n2 kommentaari teemale “Eesti kool – tuleviku edu võti”\n24. jaan. 2014, 21:00\n‘Lisaks efektiivsele suhtlemisele on väga tähtis ka iseennast tunda.’\nPean õigemaks otse vastupidist.\nSuhtlemine aga on kõige olulisem abivahend oma vaimsest maailmast lähtuvate eesmärkide saavutamisel.\n25. jaan. 2014, 08:27\nUUs olevat unustatud vana asi. Kunagi oli vastamine klassi ees loomulik asi. Natukene esinemise julgust see ikkagi andis. Kunas see komme ja kelle algatusel kadus? Olid kunagi ka võistlused väitlemises.


Neljapäev - Anneli Lemmik - Fitlap\nNeljapäev, hmm millest me siis täna kirjutame.\nEile sai mesi vurritatud nagu oli plaanis. No ütleme nii, et nii vähe pole meie talvevaru küll kungi olnud kui sellel aastal. Ju tuleb vähe vihamat teed juua ja see tuleb muidugi ainult minu eesmärgile kasuks ma arvan.\nHommikul ilutses kaalul kena -600g, see oli hea. Natuke on veel minne, et saada oma madalaim kaal kätte. Ja seekord tuleb ikka kõvasti edasi ka minna veel. vaatasin üle pika aja oma graafikut ja selt nägi et eemisel aastal hakkas ka umbes sellel asjal meil see kaaluliikumine pihta. See tõstis natuke motivatsiooni edasiminekuks. Ja kuna praegu liigub mu graafik veel kenast madalamal kui eesmärgi joon, siis olen ikka ilusti reel.\nTänane üritus on kurkide marineerimine. Vaja ju talvevarusdi ka natuke täiendada. tulevad küll suhkruga, aga sellest pole midagi. Need on nagunii kuuluvad kokku patutoidukorraga, et ega vahet pole.\nMees juba eile küsis, et kuule millal me seenele lähme. Sinna tahaks ka veel mingi aeg jõuda, pole saanud juba päris mitu aastat ühtegi marineeritudseene purki tehtud, et saaks ka enda kraami lauale panna.\nvartsi hakkabki mul see periood tulema, kus ma enam väga midagi õues teha ei taha. tavaliselt tekib see mul augustis, kui kõigest siiber saab ja kui veel epaks ilm ka kehvaks minema, siis tuleb see sügisväsimus peale. Siis ei taha am enam ühtegi peenart näha ja kõik jääb seisma. Loodan et sellel aastal nii ei lähe. Sest see aasta on kuidagi rahulik olnud, me oleme saanud palju ringi käia ja kodus on tööd kuidagi rahulikumalt kulgenud ja üldse on kuidagi vaikne olukord. See sobib mulle. Võib olla on aidanud ka see, et ema enam kanasid ei pea ja ma poel pidanud muru niitma, kuna mees laseb kõik traktoriga üle ja osa maad näsivad lambad puhtaks. Ainuke suurem aktsioon oli kui hernest panime, aga see ka selline koraks vaid.\nEt siis tänane õhtu jälle toimekas, kõigepealt kurgid peenralt ja siis purki. Eks see paras jama ole, aga hiljem keldrist tuua on hea ja maitsvamad kui poest. Kuigi ka seal leidub häid variante.\nNädalavahetus reede algas meil teatriga. Ema ja lapsega läksime vaatama Sallo ja Karisma etendust "Hollywoody filmitivad". No oli ikka paras […]


15 Canbus Pirnid Valge Led Interior Light Kit Vea Tasuta Mini Cooper S R53 2001-2006 allahindlus | Auto Tuled > Maksumus-Pood.news\n15 Canbus Pirnid Valge LED Interior Light Kit Vea Tasuta MINI Cooper S R53 2001-2006\nMärksõnad: led light interjöör, salongi valgus, led light interjöör, Odavaid led light interjöör, Kvaliteetne sisekujundus, hele, Hiina led light interjöör Tarnijad.\n15 Pirnid Valge LED Interior Light Kit Vea Tasuta MINI Cooper S R53 01-2006\nmeil on see punane ja sinine ja iceblue ja roheline on ka nii et palun pange tähele, meid see, kui sulle meeldib, et\nSee on salongi komplekt MINI Cooper S R53 01-2006 ilma ühegi vea kood.\nNeed on kõrge kvaliteedi SMD LED pirnid, mis asendab oma tehase tuim ja suure tarbimisega hõõgniidiga pirn.\nSee valgustus kit on muuta järgmisi tuled direct led asendused, mis annavad palju moodsam vaadates atraktiivne värv üsna sarnane kallis HID esituled palju B M W omanikud on paigaldatud\nSeal on kokku 15 tk tõrge tasuta led pirnid nagu pildid, töötanud järgmised tuled Ees Kaardil Light X 2\nTagumine Dome/Kaart Light X 3\nEdevus Mirror Light X 4\nGolve Kasti Light X 1\nJalgade Valgus X 2\nPagasiruumi Valgus X 1\nNumbrimärk Valgus X 2\nKõik meie maatükid on saadetud Tähitud Lennupostiga Hiinast jooksul 2 tööpäeva jooksul (välja arvatud nädalavahetustel ja pühade ajal) pärast maksmist.\nTsiteeritud tarneaeg: 8 kuni 20 tööpäeva\nOstja peaks maksaks mingi summa laetud valitsuse poolt pakkuja riigis; see hõlmab, kuid mitte ainult ülesannete & maksud.\nKullerpostiteenuse saadaval nõudmisel.\nVõite meiega ühendust läbi eBay "Kontakt Müüja" süsteemi. Kõikidele küsimustele vastatakse 48 tunni jooksul.\nPalun kontrollige oma e-posti kasti vastas sõnumitele.\nMitmete Ostude / Kombineerida Shipping\nPakume 20% allahindlust laevandus tasu mis tahes täiendavad esemed, millel on madalam (või sama), laevandus tasu on ostetud meilt.\nsaame nõustuda paypal makse.\nKõik element tagab 90 päeva garantii.\nTeil on vaja kokku leppida, KÕIK tingimused üle enne ostu sooritamist. Nr läbirääkimisi tingimuste pärast ostu.\nPakendi Suurus: 11cm x 6cm x 3cm (4.33in x 2.36in x 1.18in)\nTootja Mudelinumber: Salongi Valgustus\n2x 10V-30V Valge Merevaik PY21W BAU15S 30SMD 5730 LED Auto Lambi Pirnid p21w R5W suunatuli Tagurpidi Tuled Auto valgusallikas, parkimine\n2x 10V-30V Valge Merevaik PY21W BAU15S 30SMD 5730 LED Auto Lambi Pirnid p21w R5W suunatuli Tagurpidi Tuled Auto valgusallikas, parkimine 1.Kõrge qualtiy ja super ere 5730 SMD,kokku umbes 600lm/pirn valge; 2.DC6V 12V 24V kõigi saadaolevate\n2x Tasuta Error LED tagumine registreerimismärk lamp Renault Clio Espace Fluence Laguna Laius Grand Modus Zoe Scenic car styling\n2x Tasuta Error LED tagumine registreerimismärk lamp Renault Clio Espace Fluence Laguna Laius Grand Modus Zoe Scenic car styling Märkus: 1. Kui te olete vene Föderatsiooni, palun jätke täielik nimi, kui vastuvõtja nimi. Muidu, sa ei pruugi\nSafego 10tk W5W T10 COB 194 168 Asendamine LED Pirn Auto Interjöör Parkimine Vastupidine Kliirens Piduri Tuled Valge 12V\nPirni tüüp COB-Chip-T10-W5W LED spetsifikatsioon Uus COB LED kiip Pinge 12V Võimsus 3w värv Valge 6000K Valgusvihu nurk: 360° Guantity aeg 1\n1tk Vasakul Küljel välispeegel, Rearview küljel peegel suunatule lamp Ford Fiesta 2009-2012\n1tk Vasakul Küljel välispeegel, Rearview küljel peegel suunatule lamp Ford Fiesta 2009-2012 See on on uus toode,oem replacement oma auto! Sobib Ford Fiesta 2009-2012 Komplekti kuulub: 1 TK kastis Enne, kui tellite,\nJingXiangFeng Neoon Valgus Dance Party Auto Decor Light LED Neoon Lamp Paindlik EL Tross Toru Veekindel LED Riba 5M\nKogu poes soodushinnaga, tere tulemast minu poodi külastada. See on suurepärane kaunistus teie auto. Loob romantilise õhkkonna See EL traat on suur auto kaunistamiseks, ööklubid, peod, pimedas koridorides, peaaegu kõikjal, kus võite ette kujutada.


saturn - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 29. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastsaturnInfoSaturn on kuues planeet Päikesest ja suuruselt teine meie Päikesesüsteemis. Planeedile on antud nimi Vana-Rooma põllutöö ja viljakasvu jumala Saturnuse järgi, kelle sirp meenutab Saturni astronoomilist sümbolit (♄). Allikas: Wikipedia.org "Saturn"Seotud isikud Eiki Nestor Allar Jõks marina kaljurand Seotud kohad Ameerika Ühendriigid Hollandsaturn - Viimased uudisedVaata: Cassini esimesest Saturni rõngaste sööstust avaldati videoNASA avaldatud videost võib saada osaks vaatest, mida nägi hiljuti Saturni ja selle rõngaste vahelt läbi sööstnud Cassini uurimisalus.\n02.05.2017, Kaur MaranSuur interaktiivne graafik: Cassini alustas oma finaalsööste läbi Saturni rõngastePärast 13 Saturni orbiidil veedetud aastat alustas Cassini lõpulennuga, sööstes edukalt läbi planeedi ja tema kuulsate rõngaste vahelise tühimiku.\n26.04.2017, Kaur MaranPiltuudis: Saturnilt tehtud pildilt võib näha, kui väiksed me tegelikult olemeKaugelt Saturnilt paistab Maa vaid tuhm sinine täpikene.\n21.04.2017, Kaur MaranSaturni kaaslase «saared» osutusid hoopis mullideksSaturni suurima kaaslase Titani meredes näha olevad saared ei tarvitsegi olla päris õiged saared, vaid rohkem nagu mullisaarte moodi saared, vahendab ERR Novaator.\n20.04.2017, Kaur MaranFotod: Saturni kuu osutus kosmosepelmeeniksSeda, et kuu nimega Pan on veidra kujuga, teadsid teadlased varemgi. Cassini uurimisaluse tehtud pildid näitavad aga esmakordselt tema päris väljanägemist.\n10.03.2017, Kaur MaranPiltuudis: kosmoselaev tabas taas pildile Saturni põhjapooluse müstilise kuusnurgaNASA avaldatud fotol võib näha ühes vaates kogu Saturni põhjapooluse ilu – veidrat kuusnurka ja planeedi kuulsaid rõngaid.\n28.02.2017, Kaur MaranMarss võib endale saada samasugused rõngad nagu Saturnil (2)Mõne miljoni aasta pärast rebitakse Marsi kuu Phobos tükkideks, mille tagajärjel moodustuvad punasele planeedile rõngad. NASA uue sondi proovid näitavad, et see protsess võib olla juba alanud, kirjutab New Scientist.\n21.02.2017, Kaur MaranFotod: ennenägematult detailsed pildid Saturni rõngastest Viimaseid kuid Saturni ümber lendlev aparaat Cassini saatis Maale ennenägematult detailsed fotod Saturni A rõngast. 31.01.2017, Riin AljasSaturni kuu näeb välja kahtlaselt nagu «Tähesõdade» Surmatäht (1)Nagu kosmos ei oleks niigi eluvaenulik – hiljuti kosmoselaeva Cassini tehtud pildil näeb Tethyse-nimeline kuu välja täpselt nagu ulmefilmide kõige kuulsam massihävitusrelv.\n26.01.2017, Kaur MaranCassini tabas jälle rabava pildi Saturnist ja selle rõngastestSeekordsel pildil paistavad korraga ära pea kõik Saturni tuntumad detailid.\n25.01.2017, Kaur MaranVideo: mida nägi NASA Saturni suurimale kuule maandudes (3)Sel sügisel jõuab lõpule NASA Cassini-Huygensi missioon. NASA näitab videos sel puhul parimaid pilte, mis saadi siis, kui Huygensi kulgur Saturni suurimale kuule Titaanile maandus.\n20.01.2017, Riin AljasImeline galerii: 2016. aasta parimad pildid Saturnist ja tema kuudest (1)NASA pani välja parimad tänavused Cassini jäädvustatud Saturni ja tema kuude fotod. 29.12.2016, Riin AljasSaturni sond Cassini saatis oma finaallennu esimesed pildidJärgmisel aastal missiooni lõpetav Cassini on Saturnile lähemal kui kunagi varem, eelmisel nädalal saatis see Maale finaallennu esimesed pildid.\n12.12.2016, Riin AljasKosmosesond Cassini jõuab homme Saturnile lähemale kui kunagi varemHomme naaseb NASA kosmosesond Cassini Saturni kuult Titaanilt ja lendab Saturni rõngastest lähedalt mööda. Nii lähedal pole sond Saturnile alates 2004. aastal kohalejõudmisest varem olnud. 29.11.2016, Riin AljasSinisest kuldseks - miks Saturni põhjapoolus värvi vahetab?Planeedi pooluse iseloomulik kuusnurkne jugavoolude süsteem näib olevat nelja aastaga värvi vahetanud. NASA teadlased oletavad, et selle taga on aastaaegade vaheldumine.\n26.10.2016, Kaur MaranNASA uurimisalus tabas videosse neli ööpäeva SaturnilAmeerika kosmoseagentuuri Cassini kosmosealus filmis Saturni 44 tundi. Videos näeme lähemalt kui kunagi varem planeedi rõngaid ja pinnal möllavaid torme.\n21.09.2016, Kaur MaranEluAstroloogi ärev prognoos septembriks:oodata on maavärinaid, üleujutusi, rahutusi migrantide vahelAstroloogi Villu Põldma ennustab septembriks, et maailma poliitikas läheb kõik umbes nii nagu juulis ja augustis. 02.09.2016, Elu24.eeEluAstroloogi sünge ennustus: augustis jõuab kätte terrorismi haripunkt ja 29. augustil Eestis presidenti ei valita"2016. aasta augustis jätkuvad maailmas samad protsessid, mis siiani käimas olid," ennustab astroloog Villu Põldma. "Saturni ja Neptuni alb seis jätkub ning neile lisandub veel Mars."\n02.08.2016, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluVideo: Marss on Maale väga lähedalAstronoomide teatel tasub sel nädalalõpul pilk taevasse heita, sest Punane planeet on üle 11 aasta meie koduplaneedile väga lähedal, olles vaid 76 miljoni kilomeetri kaugusel.\n20.05.2016, Inna-Katrin HeinEluAlates homsest näeb hommikutaevas viit planeetiAlates homsest näeb hommikutaevas ilmingut, mida nägi viimati üle kümne aasta tagasi ning jälle on korraga nähtaval viis planeeti.\n19.01.2016, Inna-Katrin HeinFotod: brittide kõrval oskavad ka eestlased teha suurepäraseid taevapilteVahendasime eile uudiseid Suurbritanniast, kus noormehel nimega Marcus Reed oli õnnestunud oma koduaias teha suurepäraseid fotosid Saturnist. Tänase päeva jooksul on toimetusele laekunud fotosid aga mitmelt Eesti hobifotograafilt, kelle ülesvõtted meie päikesesüsteemi planeetidest brittidele tegelikult silmad ette teevad. 05.01.2016, Aivar PauElu«Kosmosekiusaja» Jupiter lõi miljardeid aastaid tagasi teise planeedi minemaKanada Toronto ülikooli teadlaste sõnul käitus Jupiter neli miljardit aastat tagasi «kosmosekiusajana» lüües meie Päikesesüsteemist ühe planeedi minema.\n09.11.2015, Inna-Katrin HeinEluVideo: uurimissond sukeldub Saturni kuu Enceladuse jääpilveAstronoomide teatel on Saturni kuu Enceladuse jäise pinna all meri, mida peetakse paigaks, kust tasub maavälist elu otsida.\n28.10.2015, Inna-Katrin HeinEluVideo: astronoomid avastasid «super Saturni»USA ja Hollandi astronoomid avastasid eksoplaneedi, mille nimetasid «super Saturniks».\n29.01.2015, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuu Titani sees arvatakse olevat soolase veega ookeanUSA kosmoseagentuuri NASA Cassini uurimisaluse edastatud andmete kohaselt võib Saturni suurima kuu Titani sees olla soolase veega suur veekogu.\n07.07.2014, Inna-Katrin HeinE24Hinnavõrdlus: kui palju tuleb maksta interneti püsiühenduse eest?\nElion teatas eile, et tõstab 90 000 kliendil internetipakettide hinda. Majandus24 annab ülevaate interneti püsiühenduse pakkujate pakettide hindadest.\n01.07.2014, Majandus24EluSaturn «sünnitas» uue kuu\nTeadlased avastasid, et Saturnil on tekkinud uus kaaslane.\n17.04.2014, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuu Enceladuse jäise pinna alt leiti ookean\nTeadlased leidsid Saturni kuu Enceladuse jäisest pinnasest suure ookeani.\n04.04.2014, Inna-Katrin HeinGM ei vahetanud liiklussurmadeni viinud vigast süütelukusüsteemi ühedollarilise säästu tõttu\nUSA autotootja General Motors ei vahetanud 2005. aastal oma osadel mudelitel välja kokku vähemalt 13 liiklussurmani viinud vigast süütelukusüsteemi, kuna see oleks läinud iga tagasikutsutava auto kohta maksma umbes ühe dollari, kirjutab Reuters autotootja USA kongressile esitatud dokumentidele viidates.\n02.04.2014, E24E24Philips, Samsung ja Euroopa suurim elektroonikakett sattusid ELi uurimise alla\nTehnoloogiafirmad Philips, Samsung ja Euroopa suurim elektroonikakaupade jaemüügikett Media-Saturn teatasid täna, et nende peakontorid otsiti Euroopa komisjoni poolt volitatud ametnike poolt läbi seoses konkurentsireeglite rikkumise kahtlusega, kirjutab Reuters.\n06.12.2013, E24PM+NASA avalikustas enneolematu foto Saturnist\nUSA kosmoseagentuur NASA avalikustas äsja esimese foto Saturnist, millel on näha korraga selle kuud ja rõngad ning kaduvväikeste täpikestena ka Maa, Veenus ja Marss.\n14.11.2013, NASA/PMNASA avalikustas enneolematu foto Saturnist\n13.11.2013, NASA/PMEluSaturnil ja Jupiteril sajab teemantvihma\nTeadlaste sõnul võivad Maal teemandid kallihinnalised vääriskivid olla, kuid Jupiteril ja Saturnil sajab neid vihmana.\n11.10.2013, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuu Titani atmosfäärist leiti propüleeni\nTeadlased avastasid, et Saturni kuul Titanil on ainet, mis Maal on plastikmaterjalide koostises.\n03.10.2013, Inna-Katrin HeinPiltuudis: kaks Saturni kuud\nNASA avaldas eile Cassini kosmosejaama tehtud pildi kahest Saturni kuust – Mimas ja Pandora.\n31.07.2013, Toomas RandloPiltuudis: planeet Maa nähtuna Saturnilt\n23.07.2013, Toomas RandloEluBriti teadlane: «tulnukad» elavad tõenäoliselt Jupiteri ja Saturni jäistel kuudel\nBriti astrobioloogi Charles Cockrelli sõnul on «tulnukate» elukohtadeks kõige suurema tõenäosusega Jupiteri ja Saturni jäised kuud.\n17.04.2013, Inna-Katrin HeinEluSaturni suurimal kuul Titaanil vahelduvad aastaajad\nUSA kosmoseagentuur NASA uuringud näitasid, et planeet Saturni suurimal kuul Titaanil vahelduvad aastaajad.\n15.04.2013, Inna-Katrin HeinEluSaturni suurimalt kuult leiti sealne «Niiluse jõgi»\nUSA kosmoseagentuuri NASA sond Cassini avastas Saturni suurimalt kuult Titaanilt jõe, mis meenutab Maa Niiluse jõge, kuid on lühem.\n13.12.2012, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuu Titani pinna all võib olla suur veekogu\nUSA kosmoseagentuuri NASA uurimissond Cassini leidis märgid, mis näitavad, et Saturni kõige suuremal kuul Titanil võib olla jäise pinna all suur veekogu.\n02.07.2012, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuul Titaanil sajab metaanivihma 1000 aasta tagant\nAstronoomide analüüs näitas, et Saturni kuul Titaani osas paigus sajab metaanivihma keskmiselt 1000 aasta tagant.\n23.03.2012, Inna-Katrin HeinEluSaturni kuul leidub puuderlund\nTeadlaste sõnul leidub Saturni kuul Enceladusel puuderlund, mille tõttu see oleks ideaalne paik talispordiharrastajatele.\n11.10.2011, Inna-Katrin HeinEluSaturnil on äike 10 000 korda võimsam kui Maal\n07.07.2011, Inna-Katrin HeinSpRahanappus sunnib klubi Venemaa meistriliigast loobuma\nVana-aasta viimasel päeval teatas Venemaa jalgpalliklubi Saturn, et seoses rahaliste raskustega ei saa nad osaleda algaval hooajal Venemaa meistrivõistlustel.\n01.01.2011, Peep PahvKa Saturnil on virmalised\n24.09.2010, Inna-Katrin HeinSaturni kuul Titaanil leidub elu?\n07.06.2010, Inna-Katrin HeinPõhjapoolkera taevas on rivis Veenus, Saturn ja Marss\nPõhjapoolkera taevas saab sel nädalal pärast päikeseloojangut näha rivis kolme planeeti – Veenust, Saturni ja Marssi.\n04.06.2010, Inna-Katrin HeinElu Titaanil oleks haisev ja plahvatusohtlikKui Saturni kuu Titaani külmunud pinnal oleks elu, oleks see võrreldes Maa elusorganismidega kummaline, haisev ja plahvatusohtlik, leidis astrobioloog William Bains.15.04.2010, Marina LohkEluNASA leidis Saturni kuult Pac-ManiNASA automaatjaam Cassini kaardistas Saturni kuul Mimas päevaseid temperatuure ning pildile ilmus legendaarse arvutimängukarakteri Pac-Mani kujutis. 30.03.2010, Elu24.eeSaturni kuul Enceladusel on tingimused elu tekkeks?Teadlased avastasid, et Saturni kuu Enceladuse pinna all leidub vett, mis on otsene viide elule.09.02.2010, Inna-Katrin HeinMilline on Saturn ilma rõngasteta?Cassini-Huygens sond tegi Saturnist fotosid, millel on see planeet näha ilma kuulsate rõngasteta.29.12.2009, Inna-Katrin HeinNASA avaldas Titaanil vedeliku olemasolu tõendavad fotodUSA kosmoseagentuur NASA avaldas fotod, mis kinnitavad Saturni suurimal kaaslasel Titaanil vedeliku olemasolu. 21.12.2009, Inna-Katrin HeinPM+Saturni ümbert avastati hiigelrõngasUSA kosmoseagentuuri (NASA) teadlased avastasid Saturni ümbert peaaegu nähtamatu rõnga, mis on nii suur, et selle täitmiseks läheks vaja miljard Maad.08.10.2009, Hendrik VosmanNASA teadlased avastasid Saturni ümbert hiiglasliku rõngaUSA kosmoseagentuuri (NASA) teadlased avastasid Saturni ümbert peaaegu nähtamatu rõnga, mis on nii suur, et selle täitmiseks läheks vaja miljard Maad.07.10.2009, PostimeesSaturni kaaslane Titaan meenutab MaadAstronoomide sõnul meenutab Saturni suurim kaaslane Titaan Maad.11.08.2009, Inna-Katrin HeinSaturni neli kuud püüti ühele fotoleHubble'i kosmoseteleskoobi uuel haruldasel fotol reastuvad planeedi ees üles neli kuud.21.03.2009, Berit-Helena LampEluSaturni kaaslasel Titaanil on jälgi krüovulkanismistNASA kosmosealuse Cassini sondi Huygens poolt apertuurradariga tehtud piltidelt paljastus, et Saturni suurimal kaaslasel Titaanil on jälgi krüovulkanismi ehk jäiste vulkaanide purskamise kohta.17.12.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna14:0029JuuniOtse: Eesti eesistumise eel – millist Euroopa Liitu me soovime?>Ülehomme10:00 1JuuliOtsepilt: Rahvusvaheline rakendispordivõistlus Olustveres võõrustab tänavu 6 riigi sportlaseid>Viimased uudised12:07Mida teed sina, et Eestis oleks vähem uppumissurmasid? 11:56Eesti tudengite idufirmad said USAs kolmikvõidu 11:55Süüdistus: Soome firma vedas prügi salaja Eestisse 11:44Täna: kas Kanepi jätkab võidukat teekonda? 11:40Keskealine naine, kes näeb välja nagu teismeline - õpi tema nahahooldusnippidest 11:3872-aastane hõberemmelgas jagatakse koolidele käsitöömaterjaliks (1)11:37EV100 äpist leiab laulu- ja tantsupeo kava 11:36Aimar Ventsel: jutt loodusrahvaste loodusharmooniast on linnaaktivistide jura 11:35Väikefirmad saavad võimaluse lisaraha kaasamiseks 11:34Ootamatu avastus: vesi esineb kahes erinevas vedelas olekus 11:32Valitsus kiitis heaks riigikaitse 10-aastase arengukava 11:30Ämmaemand murrab müüte: mida raseduse ajal kindlasti süüa ei tohiks? 11:26Poiss peitis end Aafrikast Hispaaniasse suundunud bussi alla 11:23Päevakäpp: välimuselt veidi gepardile sarnanev Mauri otsib kodu 11:19Eestlased plaanivad juba talvepuhkust: millised on populaarseimad reisisihtkohad? 11:18Juulis jätkub remont Pääsküla-Keila raudteelõigul 11:17Otse: Tänak-Järveoja näitasid testisõidul võimsat minekut 11:14Vanade traditsioonidega, aga alati uuenduslik Seto Kuningriik 11:10Tasub teada: kuidas tagada kodus gaasiohutus 11:06Erkki Bahovski: naiste maailm Kõik viimased uudised


PPT - Eesti maaelu arengukava 2007-2013 Külade uuendamine ja arendamine meede 3.2 PowerPoint Presentation - ID:5289177\nEesti maaelu arengukava 2007-2013 Külade uuendamine ja arendamine meede 3.2PowerPoint Presentation\nEesti maaelu arengukava 2007-2013 Külade uuendamine ja arendamine meede 3.2\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/5289177" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nVÄÄNA MÕISA TALL-TÕLLAKUURI JA SISEHOOVI RESTAUREERIMISEKS-KONSERVEERIMISEKS NING KASUTUSELEVÕTUKS KULTUURIKESKUSENA Projektikavand Deiw Rahumägi Jan 2009. Eesmärk Omalagatuse, koostöötahte ning sotsiaalsete suhete tugevdamine; Sotsiaalse infrastruktuuri arendamine;\nVÄÄNA MÕISATALL-TÕLLAKUURIJA SISEHOOVI RESTAUREERIMISEKS-KONSERVEERIMISEKS NING KASUTUSELEVÕTUKS KULTUURIKESKUSENA\nOmalagatuse, koostöötahte ning sotsiaalsete suhete tugevdamine;\nKülade elukeskkonna ning kultuuripärandi säilitamine;\nKülailme taastamine ja elukvaliteedi parandamine ;\nUudsete lahenduste leidmine erinevate teenuste kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse parendamine\nMittetulundusühing, sihtasutus või väikeettevõte;\nTegutsenud rohkem kui 6 kuud;\nObjekt peab kuuluma taotlejale või olema vähemalt 5a kasutusleping;\nAsukoht või piirkond peab olema väiksem kui 4000 elanikku;\nPeab omama kaasrahastust 30 %\nMaksimaalne toetus on 4693980 krooni perioodi jooksul\nAastane toetus on 938796 krooni ühe taotleja kohta\nLammutamise puhul kuni 150 000 krooni aastas taotlejale\nOmafinantseering Tallinnaga piirduvatele omavalitsuste territooriumitel tegutsevatele organisatsioonidele 70%\nRahastamine toimub sildfinantseerimise põhimõttel.\nProjekti taotlusi võetakse vastu kuni 28. 01.09 PRIA maakondlikes büroodes.\nProjekti taotluse maht\nArvestades Vääna mõisa tall-tõllakuuri varemete arhitektuurilist tähendust, on mõeldav nende korrastamine eeskätt konserveerimis- ja restaureerimisprintsiipidest lähtuvalt ja arvestades kogu Vääna mõisa ajaloolis-kultuurilist väärtust.\nPraeguseks on Vääna mõisa omaaegsest sõiduhobuste tall-tõllakuurist järel vaid varemed.\nPüsti on idapoolse osa põhimüürid, hoone läänepoolne ots on täielikult hävinud, kaduma on läinud hoone lõunaküljel olnud kaaristu.\nOsa majast seisab praegu katuse all, pole tegu algse katusega, vaid see on rajatud üksnes seal praegu asuva puukuuri kaitseks.\nTall-tõllakuur on küll varemeis, on tal Vääna mõisaansambli üldilme kujundamisel veel sellisenagi oma koht.\nHakkavad silma igale mõisa sissesõitjale.\nLisaks tall-tõllakuurile on kuulunud ansamblisse ka siseõue vastas asunud abihooned. Ka need kunagised hooned on varemetes, katuseta ja lõplikult hävimas.\nSisehoovi kohandamisel etenduskohaks on ette nähtud lähtuda neid ümbritsevate müüride maksimaalse säilitamise põhimõttest. Uute müürilõikude juurdeladumine on mõeldud vaid konstruktiivsetel jms. kaalutlustel. Osa müürilõike tuleb konserveerida, eriti avariiohtlikes müürilõikudes.\nSisehoovi pind tasandada. Juhul, kui varem pinnakatteks on olnud munakivisillutis jm., siis tuleb see ennistada. Sisehoovi uus kate võiks olla näiteks tellispurukate.\nEtenduste korraldamiseks on ette nähtud puitpingid või istmed ja lava nii, et nad sobituksid ümbrusesse võimalikult valutult. Nii istmed kui ka lava on mõeldud teisaldatavad, mis annaks võimaluse neid etenduste vaheliseks ajaks ka ladustada. Lava on mõeldud metall või liimpuittaladega konstruktsioonis koos tekstiilkangast kattega. Oma kujult meenutab ta kalessi.\nTall-tõllakuuri idapoolsesse, praegu katuseta ossa on võimalik paigutada esinejatele ja muuseumile vajalikke ruume.\nIdeelahenduses püütakse maksimaalselt taastada tall-tõllakuuri välisilme selle algsel, s.t. 19. saj 40. aastaist pärineval kujul, müüride maksimaalse säilitamise põhimõttel\nPuuduolevad hooneosad on mõeldud projekteerida vanimaist nende kohta olevast pildimaterjalist.\nMõningad muudatused lubatavad, hoone hoovipoolsetel külgedel\nLõunasse avanev fassaad on ette nähtud taastada võimalikult esialgsel kujul- pika 15-avalise kaaristuga.\nDetailides, mille kohta pole piisavalt pildimaterjali, arvestatakse stiilianaloogiat ja materjali, mis on teada teistest Eesti mõisatest.\nHoone oli krohvitud kahel eri viisil: räästakarniisid ja nende all olevad vööd, samuti akna- ja ukseavasid piiravad raamistused– silekrohviga, nende vahele jäävad pinnad aga krobekrohviga.\nEri toonid: esimesed pinnad valged, teised hele ooker-kollased. Hoonet kattis punastest kividest kelpkatus, mille hari ja servad olid samuti valgendatud.\nSisearhitektuuris eksponeeritakse kunstiväärtuslikke detaile oma algsel kohal. Uuest kasutusest tulenevad vajalikud konstruktsioonid, detailid, lahendatakse kaasaegselt ja kergkonstruktsioonis.\nKõrge kelpkatuse alla jäävat pinda on mõeldav kasutada teise ehk katusekorrusena.\nSisehoovis abihooned taastatakse oma algses gabariidis ja mahus. Paekivimüürid restaureeritakse, hävinud müürid laotakse samast paekivimaterjalist analoogselt olemasolevale.\nEt eraldada talli sisehoov müratekitavast lähedal asuvast maanteest, on ettepanek taastada kunagi eksisteerinud paralleelselt maanteega kulgenud hoone kõrge välis-(piirde)müür ja vormistada see sisehoovi pool varjualusena.\nTall-tõllakuuri esise katmiseks soovitavalt kasutada kas munakivi- või puupakksillutist (viimast loeti hobustele eriti sobivaks).\nTallihoonet on ette nähtud kohandada ja kasutada näitusesaalina ja muuseumina koos väikese kohvikbaariga ja muude abiruumidega (tualettruumid).\nTallihoone teisele korrusele on võimalik rajada käsitöökoda või erinevad töötoad rahvuskultuuri edendamiseks\nSisehoovi abihoonesse on mõeldav rajada spordisaal ning abiruumid koolile ja laululava inventari jaoks.\n2009 aasta tegevuskava\nHävinenud ja maapõues peidusolevate konstruktsioonide väljakaevamine;\nHoonetes ajutiste juurdeehituste lammutamine;\nOlemasolevate seinte ja vundamendi teh. seisukorra määratlemine;\nSiseõue ja tallide põrandate avamine;\nVajadusel väliuuringute teostamine


3:2 võit Põltsamaale\nMöödunud pühapäeval sai Järvamaal Imaveres teoks esmakordne sõpruskohtumine spordis Põltsamaa linna ja Imavere valla volikogu liikmete ja ametnike vahel.\nVõisteldi jalgpallis, võrkpallis, petankis, meeste kuulitõukes ja saskumängus. Jalgpallis said 2:1 võidu põltsamaalased, võrkpallis 3:0 imaverelased, petankis tulemusega 22:12 Põltsamaa mängijad. Tosinast kuulitõukajast sai punktitabeli alusel sõpruskohtumise algataja Villu Ojassalu 841, Põltsamaa abilinnapea Tiit Kulu 701 ja Imavere vallavanem Jüri Ellram 693 punkti. Saskus olid osavamad Jaanus Nilp ja Jüri Ellram.\nImavere valla poolt välja pandud rändauhind jääb pooleks aastaks hoiule Põltsamaa linnapea Jaan Aiaotsa kabinetti.\nJärgmise aasta märtsis kohtutakse taas, siis aga võisteldakse males, kabes, võrkpallis, korvpalli vabavisetes ja mälumängus.\nTraditsioonilisel Põltsamaa võrkpalliklubi Mix poolt korraldatud turniiril 3+3 (kolm nais- ja kolm meesmängijat), mille läbiviimisega sai suurepäraselt toime Kaja Toom, võtsid kolm auhinnalist kohta Tartu, Keila ja Vändra. Osalesid ka Jõgeva ja Põltsamaa mänguhuvilised, kuid esikuuikusse seekord ei jõutud.\nOsales 34 saskusõpra\nPõltsamaa piirkonna sügissessiooni I vooru saskuturniiril Imaveres tegi kaasa 34 saskusõpra. Oskuslikumalt mängisid põltsamaalased Juhandi-Samet, M. Kill-R. Kill, Altoja-Kivimets; M. Haan-Martinson Pajusist, Kuusik-Vingissaar Kõost.\nTasavägised kohtumised jalgpallis\nEskus toimunud maakonna D-klassi poiste ja B-klassi tüdrukute meistrivõistlustel jalgpallis oli osalejaid napivõitu ? poistevõistkondi viis ja tütarlaste võistkondi neli.\nPoistest võitis Põltsamaa valla Tervis (Aleks Luik, Renar Kitsel, Tarvo Tammik, Tarmo Kiik, Tanel Lillemets, Rivo Murumägi, Karl Küppas, Märt-Hendrik Olm, Tõnis Kütt, Sander Liiv). Teiseks tuli Jõgeva Noorus, kolmandaks Mustvee.\nTütarlastest oli parim Põltsamaa ÜG (Liis Emajõe, Riin Emajõe, Raina Kaus, Margareta Joosep, Triinu Olm, Virge Karja, Kristiine Mölder ja Triinu Pargi. Teise koha sai Adavere, kolmanda Esku.\nKõige enam jalgpallureid tõid mänguväljakule treenerid Väino Treiman ja Silvar Luht.


Kuidas mõista, et inimene on masenduses\nMaailma Terviseühingu andmetel on depressioon üks levinumaid vaimseid häireid. Meeste depressioon erineb naisest: see on raskem ja selle tagajärjed on ettearvamatud. On mitmeid märke, mille järgi on inimesel võimalik tunnustada depressiooni, et konsulteerida spetsialistiga õigeaegselt.\n1. Halb meeleolu\nKõigil on halb tuju. Alates hommikust võib kõik juhtuda, see juhtub. Terve inimene elab rahulikult ebameeldivaid hetki. Kui mees on depressioonis, võib pisut mured pikka aega lahendada. Viha, väsimus, söögiisu puudumine või isegi füüsiline valu kogunevad. Ärritust võib kogu päeva edasi lükata.\nKrooniline stress ja töö kõrgemate kiiruste puhul ei jäta sageli võimalust taastuda. Mees, kes ei koju kodust, valib distantseerimise strateegia. See on katse kaitsta peret enda eest ja kuidas suhelda maailma ja iseendaga. Järk-järgult harjumus elada nii.\nDepressioon - takistus, mis kaitseb tundeid, positiivset ja negatiivset. See on signaal, et on aeg midagi oma elus uuesti läbi vaadata, õppida iga päev, et leida aega puhkamiseks ja rõõmuks, ajastada tööd, võttes arvesse puhkust, parandada emotsionaalset pädevust ja õppida tundma perekonnas.\nDepressiooni põhjustatud viha ei liigu üleöö, kuna haigus mõjutab aju keerulisi piirkondi, mis vastutavad meeleolu stabiilsuse ja emotsioonide ja mälu kontrolli eest.\n2. Viha mingil põhjusel\nDepressioon puruneb mehelikkuse ja emotsionaalse kuivuse armor. Mehed peavad depressiooni midagi häbiväärseks, olematuks ainult nõrkaks. Mõttetus ja igatsus meestel muutuvad viha, sageli ilma mõjuva põhjuseta. Soov kahjustada, füüsiliselt või emotsionaalselt, visata asju, karjuda teistele ilma põhjuseta - need on depressiooni ilmingud.\nDepressiooniga kaasneb elurõõmu lagunemine ja kadumine. Mees on lagunemise jaoks äärmiselt valus, suhtlemisel pole võimu, nii et inimene suudab oma lähedasi tõrjuda. Mees ei pääse oma seisundi enesetäiendamise võimalustele, liikudes mööda vana evolutsioonilist reaktiivset teed. See lähedaste agressioon ja süüdistus.\nKõik inimesed kipuvad teisi süüdistama ja näitama agressiooni, kui nad on pikka aega haiged. Selline reaktsioon, kuigi see kannatab lähedasi, on depressiooni ajal normaalne. Keha püüab riiki reguleerida emotsionaalsete ja afektiivsete reaktsioonide kaudu. Mis veelgi hullem, kui nad ei ole ja inimene lihtsalt sulgub. See tähendab, et depressiivne episood on edasi lükatud ja siseneb kroonilisse faasi, nn suuremasse depressiooni.\nPaljud depressiivsed mehed tunnevad, et nad kaotavad mehelikkuse, nii et nad üritavad "nagu mehed", tahtlikult ebaviisakalt käituda. Kuid probleemi äratundmiseks on vaja palju rohkem julgust.\n60-ndate aastate alguses töötas Ameerika psühhiaater Aaron T. Beck välja kognitiivse depressiooni mudeli. Ta tegi ettepaneku, et inimesel on negatiivsete mõtete kolmik: enda, oma maailma ja tuleviku kohta. See tähendab, et inimene kohtub oma võimetusega, sest ta ei saa neid kolme aspekti muuta. Ellujääv võimetus ei ole lihtne, see on alandlikkusest lahutamatu.\nViha (agressioon) on muutustele suunatud energia. Inimene hakkab vihastama, et midagi muuta. Ta ei õnnestu. Isik on tugevalt süüdistatud, tema tunded hukkuvad, nii et viha ilmingud on olukorra suhtes ebaproportsionaalsed. Teistele tundub, et see on viha ilma põhjuseta. Kuid on olemas põhjus, ja see on peidetud sellest, kes on vihane, teadvuseta.\n3. Lollid tegud\nDepressiivsed mehed kalduvad tegema hoolimatuid tegusid. See on taas "meessoost koodi" ilming. Kui inimene ei leia emotsioone väljendavat jõudu ja sõnu, teeb ta rumalaid asju. On halb, et tihti on nad ohtlikud nii inimesele kui ka tema ümbritsevatele inimestele. Ratsutamine kiiruseületamise, võitluste, hasartmängude ja muidugi alkoholi vastu.\nRecklessness on toime pandud mitmel põhjusel. Esiteks, see soov asendada negatiivsed emotsioonid uute heledate ja tugevate sündmustega. Sageli on need tegevused tingitud vastutuse vähendamisest selle eest, mis toimub - see on unustatud tunne lapsepõlvest, kui oli võimalik "nachudit" ja põgeneda.\nTeiseks seostatakse depressiooniga alati huvi ja huvi selle vastu. Kui mees ei näe stiimulit ja motivatsiooni, on reaalsus temale ükskõikne.\nKolmandaks on eneseteostus meeste jaoks väga oluline. Ta lükatakse seiklustesse usu puudumise tõttu omaette, tema enda kasutu tunnet. Kogemused panevad mehe jalutama serva ja otsivad väljapääsu depressiivsest ringist, et tunda elu taas janu.\nAeg-ajalt paneb igaüks toime jama, kuid kui hooletuse aeg on edasi lükatud, peaksite konsulteerima arstiga.\n4. Sõltuvus alkoholist ja uimastitest\nLigikaudu 20–25% depressiooniga meestest kogevad probleeme alkoholi või narkootiliste ainetega. Alkohol tundub olevat väljapääs raskest olukorrast. Paar pilti, mis täidavad dopamiini veres - ja nüüd muret fade ja tundub, et elu muutub paremaks.\nTegelikult on alkohol halb antidepressant. Probleemid ainult süvenevad, tervislik seisund halveneb. Une- ja meeleolu halveneb, stress koguneb, soov juua uuesti ilmub. Ja nii edasi ringis kuni lõpmatuseni.\nDepressiooni võib ära tunda unehäire: sa tahad magada, kuid unetus kipub hommikuni. Selline riik ja terve inimene toovad kaasa valge soojuse. Unehäirete põhjused on pea kohal. Aju ei puhka öösel, vaid juhib jätkuvalt mõtteid, enamasti negatiivseid. Stress kasvab. Unetus põhjustab väsimust, söögiisu kaotus, ärrituvus ja viha. See on selge põhjus konsulteerida arstiga.\n6. teiste sallimatus\nMasendunud mees näeb maailma mustana. Inimesed ümber on eile tüütud ja häbistavad, isegi lähedased ja lähedased. Ma tahan mähkida kookonit ja saata kogu maailm põrgusse. Mõningatel juhtudel ei suruta masendunud mehed mitte ainult lähedasi, vaid süüdistavad neid ka nende ebaõnnestumiste ja probleemide eest.\nMehed näitavad vabamalt viha. Lapsepõlvest ei tule nad endasse ideed, et nad on vihased, et olla kole, nagu sageli tüdrukute puhul. Sellepärast kohtume me meeste ja viha avatud ilminguga sagedamini.\nTavaliselt tunneb inimene pärast viha puhkemist tugevat süüd. See on selge märk sellest, et viha suunatakse reaalsest objektist tegelikult mugavamaks ja kättesaadavamaks. See tähendab, lähedal.\nOn väga oluline mõista, kes see tõeline objekt on, see on juba pool lahingut. Siis on oluline mõista, miks ei ole temaga vihane olla, mis takistab nende tundete ilmumist. Järgmine samm on väljendada oma tundeid. Aga kui see on mingil põhjusel võimatu ja ebaturvaline, on kasulik kujutlusvõimele anda. Võite kirjutada ja rebida vihane kiri väikesteks tükkideks, rääkida privaatselt iseenda muredega, minna jõusaali ja võita mulgustuskott. Seal on palju meetodeid, saate kombineerida erinevaid meetodeid, et valida kõige tõhusam. Pärast seda on perekond palju vähem stressi ja tülisid.\n7. Vähenenud libiido\nSeks parandab meeleolu, kuid ei sobi depressiooni raviks meestel. Kuni 75% meestest kogevad depressiooni tõttu probleeme libiidaga. Ja see on üks selgeid signaale, et midagi on valesti, eriti noores eas. Sellisel juhul aitab ainult spetsialisti abi.


EBAREAALSELT REAALNE UNENÄGU (oluliselt täiendatud 02.02.2021) – The Spirit Team\nKogu seda lugu sundis mind kirjutama reede öösel nähtud unenägu. Nägin und, mis oli nii ebareaalselt reaalne, et ma pidin selles unenäos peaaegu südamerabanduse saama. Mäletan, et kordasin selles unenäos “I’m getting a stroke, I’m getting a stroke, stroke, stroke, stroke…” Ma nägin midagi, óigemini kedagi, mis oli minu jaoks lihtsalt niivórd shokeeriv, et ma oleksin peaaegu selle nägemise tagajärjel unenäos kokkukukkunud. Samas, ma ei ärganud kohe üles, vaid stseen vahetus ning ma nägin taas midagi, óigemini kedagi, mis minus tósiselt segadust tekitas. Lópuks, kui see stseen läbi oli, sain ma unenäos aru, et ma magan tegelikult ja et peaksin kogu sellest unenäost väljatulekuks üles ärkama. Ja ärkasin.\nPärast selle unenäo nägemist ei julgenud ma enam uuesti magamagi jääda, vaid hakkasin endalt tósiselt küsima, “kas ma NÜÜD olen ärkvel, kui ma seda und enam ei näe ja justkui ärkasin SELLEST unenäost üles…?“. Kordasin seda küsimust mitu korda. Pidin end näpistama ja labakäega vastu póske patsutama, et aru saada, kas ma ikka magan vói NÜÜD olen ärkvel. See näpistamise-osa on tegelikult harjutus lucid dreaming‘u ja astraalrändamise óppimisest. Harjutamiseks soovitatakse päevas mitu korda end näpistada ja küsida endalt: “kas ma näen und praegu vói olen ärkvel?”. Soovitan proovida. Vaadake, mis tunded tekivad.\nMind triggerdab viimasel ajal see hullumeelsus, mida ma enda ümber tajun. Aeg-ajalt on see minu móistuse jaoks täiesti uskumatu. Tunnen siis, et mu móistus ei suuda enda ümber nähtavat ja toimuvat korralikult protsessida. Hetk hiljem móistan, miks. Ma olen reageerinud nähtavale ja enda ümber toimuvale ning emotsioonid minus on ähmastanud minu adekvaatset reaalsuse tajumist. Móistus on tegelikult nagu filter, läbi mille me teadvustena reaalsust tajume. Móistus on oma algses seisundis puhas ja vaikne kui kristallselge vesi. Emotsioonid aga kui erinevad värvained. Niipea, kui reageerime, “pihustame” vói vabastame sellesse puhtasse “vette” erinevaid värve ning meie kui teadvuste tajumine hägustub ning moondub. Sellepärast me ka näeme maailma nö roosades värvides kui armunud oleme vói “silme eest läheb mustaks”, kui vihastame.\nViimasel ajal tekib mul enda ümber toimuvat moroona-hullust jälgides küsimus, kas see on uni vói see kóik tóesti ka tegelikult toimub. Hääl, kes mulle aeg-ajalt teatud asju räägib ja näitab, ütles mulle kunagi: “See maailm peab minema nii hulluks ja jaburaks, et Sa sellest üles Ärkaksid”. Seesama Hääl hoiatas mind juba 1997. aastal: “See maailm läheb Hulluks”. Siis ma ei saanud sellest aru, sest kóik tundus veel “normaalne”.\nKogu sellele globaalsele moroona-psy op´ile, mille ühtedeks eesmärkideks on globaalse tehnoloogilise totalitarismi ning uue maailmakorra sisseviimine ehk maakeeli orjastamine, on lisaks ehedaks näiteks hullumeelsusest tohutu hullus krüptorahade ja “rikkaks” saamise ymber. Jälgin igapäevaselt nö hobikorras krüptovaluuta turul toimuvat. Youtubes käib möll, kus avaldatakse igapäevaselt kümneid videoid, kui palju peaks mingit coin‘i ostma, et kolme kuuga miljonäriks saada vói Lambo osta… Mul ei ole mitte midagi miljoni vastu, aga lihtsalt enamus on hirmu, muretsemise, raha tagaajamise ning üleüldise kaose tóttu Ise Ennast kaotanud. Enamus on kaotanud Ennast REAGEERIMISE pärast. Reageerimine tekitab Emotsiooni (Energy in Motion) ja Emotsioon tekitab vastupidiselt ka uue Reaktsiooni ehk müra móistuses ning kehas, mis on tegelikult filtriteks meie maailmatajumisele. Ma tean seda ka kaugvaatlusest, sest igasugune müra, emotsioon segab ja moonutab adekvaatset vaadeldava sihtmärgi tajumist. Kahjuks on ka hirm, kurjus ja ahnus seotud emotsioonidega ning Kóiksuse osad, mis saavad alguse Egost.\nPaar päeva tagasi postitas mingi tegelane nimega Elon oma Twitteri kontole: “In retrospect, it was inevitable” vihjates Bitcoinile. Selle postituse tagajärjel runnis Bitcoini hind tunni ajaga ca 16% üles… Jälgisin reaalajas, kuidas hinnagraafikul “hinnapost” silmnähtavalt kasvas. Mis toimus? Reaktsioon/Emotsioon. Mis te arvate, et see tegelane ei teadnud, kuidas turg reageerib tema postitusele? Keegi sai tohutu kasumi ja keegi kahjumi, sest hind korrigeeris móne tunni pärast 12%. Puhas manipulatsioon massidega.\nTeine näide on Dogecoin‘i ja GameStop‘i aktsia hinnaga toimunu möödunud nädalal. Esimese hind tóusis 24 tunni jooksul 10 (KÜMME!) korda, kuna üks seltskond teatas, et ta panustab sellele coin‘ile… Ja paljud, kes seda teadet nägid, tormasid kohe seda coin‘i ostma. Toimus reaktsioon/emotsioon. Samamoodi, see, kes sellist infot jagas, teadis, mida ta teeb ja kuidas sellisele infole reageeritakse. Keegi teenis selle käiguga suurt kasumit. Loomulikult kellegi arvelt, kes ei móistnud, et tegemist on manipulatsiooniga.\nTäpselt nii käib ka igasugu “sündmuste” kaudu manipuleerimisega igapäevases elus. Hirmutamine, paanika ja segaduse tekitamine Tell Lie Vision’is, muudes meediakanalites ning avalikus ruumis – on kellegi poolt oskuslikult koordineeritud ja manipuleeritud hullunud zombide maskiball… Keegi teab väga hästi, mida ta teeb ja kuidas mass reageerib. See on ajuvaba, mis siin reaalsuses toimub. See on inimvormides Kóiksuse, Ülima Teadvuse Teadveloleku Punktide/Osakeste oskuslik manipulatsioon hüpnoosi abil. Hüpnotiseerimiseks kasutatakse Ego osasid hirmu, segadust, ahnust – emotsioonide kaudu manipuleerimist ja muidugi móistusekontrolli tehnoloogiaid. Audiovisuaalne meedia on kaasaegne móistuste programmeerimise töövahend.\nPaljud ei móista, mida nad endi ja ümbritsevaga teevad, jälgides “uudiseid” vói negatiivseid emotsioone tekitava sisuga informatsiooni. Suunates tähelepanu objektile vói infoallikale, aktiveerib tähelepanu suunaja kanali enda ja tähelepanu saava objekti vói allika vahel. Selle kanali kaudu hakkab see info tarbija viie meele (enim nägemis– ja kuulmismeelte) kaudu tema närvisüsteemi ja alateadvusse voolama. Póhimotteliselt toimub tarbitava info “allalaadimine” nii informatsiooniliselt kui emotsionaalselt – see kóik hakkab info vastuvótjat mójutama. Enamasti vastuvótjale märkamatult. Pikema perioodi jooksul muutub tóenäoliselt ka sedalaadset infot vastuvótva inimese käitumine. Veel hullem on see, et sellise negatiivse info ja energia alateadvusse jóudmisel hakkab selle info ja energia kandja seda kóike ise kiirgama ning edastama omaenda ja ümbritsevasse reaalsusesse – hakkab toimuma reaalsuse muutmine ja loomine vastavalt sellele infole ning energiale. Maakeeli nimetatakse sellist tegevust manifesteerimiseks. Täpselt samamoodi toimub info ülekanne ka kaugvaatluses kaugvaatleja ja vaadeldava sihtmärgi vahel. Kaugvaatluses aga eraldatakse ennast iga seansi lóppedes vaadeldavalt sihtmärgilt, et viimane kaugvaatlejat mójutama ei jääks. Näiteks ühel korral unustasin omaenda lohakusest sihtmärgilt “lahkuda” ja selle tulemusena tekkisid mul umbes poole tunni pärast kerge peavalu ning -pööritus. Vaadeldud sihtmärgiks olid ookeani sügavustes asuvad korallid. Vabanesin mind vaevanud sümptomitest alles pärast sihtmärgilt “välja logimist”.\nMeid kui Kóiksuse Ärkvel-Teadvelolekupunkte on pandud mingisse (Pilt)Loosse, mida nimetatakse Eluks. Ja paljud peavad seda “elu” normaalseks. Ajupestumad ja hüpnotiseeritumad väidavad, et “me ei saa sinna midagi parata”… Tóesti voi?! Sellised tegelased peaksid móistma, et meie poolt tajutav ja kogetav reaalsus on kokkuleppeline. Kóik, mis siin “elus” toimub, mida tajume ja kogeme, on meie endi vahel vaikimisi vói aktiivselt kokku lepitud ning vóimaldatud reaalsus. Kogu see elu on meie endi kokkuleppe tulemus, millises reaalsuses me elame ja elama hakkame.\nTagasi une nägemise juurde. Hääl avaldas mulle 2016. aastal: “Tegelikult sind üldse ei eksisteerigi.” Kui sa kogu selle “füüsilise” maailma algosakesteni “lahti harutad”, siis on kvantfüüsikast teada, et see maailm koosneb aatomitest, neutronitest, elektronidest kuni kvarkide ja tahhüoonideni välja. Ja need osakesed ise sisaldavad 99,99% TÜHJUST ning ülejäänud osa igat meie aju poolt tajutud “füüsilise” objekti kujutamiseks vajalikku informatsiooni sisaldavat energiat. Kóik, mida me TAJUME, on tegelikult meie aju poolt konstrueeritud kolmemóótmelised “füüsiliselt” TAJUTAVAD objektid. Meie ajus on isegi osad, mis töötlevad vastuvóetavat infot selliselt, et me enda ümber olevat “maailma” endale loogilise ja móistlikuna tajuksime – näiteks, mis nurga all ja suuruselt ning omavahelises suhtes erinevate objektidega. Inimese aju on tegelikult ülivóimas arvuti ja infoprotsessor, millesse saab infot “alla laadida” ning infot töödelda pidevalt. Ikka selleks, et see “maailm” “loogiliselt” tajutav oleks. Need, kes meiega manipuleerivad, ilmselt teavad seda. Kahjuks paljud manipuleeritavad aga mitte.\nPaar päeva tagasi küsisin ma sellelt Tühjuselt: “Miks Sa seda kóike teed? Kas küllalt juba ei saa sellest sógedusest, mis siin toimub? Miks Sa üldse lubad sellel kóigel juhtuda?! Kui hulluks peab siin kóik minema ja kui paljud peavad veel kannatama, et Sa sellele kóigele Lópu teed” Selle peale sain vastuse: “Ma tahan teada, Kes Ma Olen“…. Samas meenus mulle kohe ka eelmainitud teade: “See maailm siin peab minema nii hulluks ja jaburaks, et Sa sellest Üles Ärkaksid”.\nRaamat “The Pied Pipers of Heaven. Who Calls The Tune?“ räägib, et Kóige/Kóiksuse algne seisund on Staatilisus/Liikumatus. 2018. aasta suvel nägin ühe tuttavaga óhtuses ja öises taevas midagi sellist, mis meid mólemit sónatuks vóttis. Kogu selle nähtud paaritunnise “shóu” lópus küsisin sellelt samalt öiselt tähistaevalt: “Kes Sa oled?” Ta vastas mulle: “Sa vaatad Seda, kes Sinust kunagi saab.”\nMiks ma üldse jauran nende teemade kallal vói miks see kóik minus esile kerkib, on sellepärast, et mul on lihtsalt valus vaadata, mis ümberringi toimub ja mida inimesed endiga teha lasevad. Valus on vaadata, et kogu selle sógeduse käigus kannatavad ka lapsed ja loodus. Milles nemad süüdi on?\nLisaks räägin ma sellest kóigest seetóttu, et kogu seda teadmist, arusaamist kaugvaatluses kasutades, móistan ma, kuidas maksimaalselt täpseid, vahel ülitäpseid kirjeldusi ja informatsiooni vaadeldavate objektide vói teemade (sihtmärkide) kohta saada. Ka manifisteerimisel toimib see móistmine väga hästi. Selleks tuleb viia end teatud Seisundisse ja Arusaamiseni. Avastasin ise selle teadmise umbes paar nädalat tagasi kaugvaatluse seanssi tehes. Viimatinimetatud oskuse ja vóime arendamine on mulle mu enda ja Kóiksuse kohta ópetanud hindamatult palju. Kuidas selle Seisundi ja Arusaamiseni jóuda? Selle ma jätan igaühele endale avastada, et igaüks ise saaks teada ja jóuda arusaamiseni, Kes Ta PÄRISELT ja milleks TEGELIKULT suuteline on. Olen siia postitusse jätnud selleks piisavalt vihjeid. Igaüks peab Tee ise läbi käima, kui tahab Vastusteni jóuda. Lihtsalt küsi ja sulle vastatakse. Oska lihtsalt Kuulata. Et Kuulda, pead jóudma Rahu ja Vaikuseni – Tasakaaluni. Sa pead jóudma Ise Endani. Nagu öeldakse: “Vaikuses on Vastused”.\nSamamoodi peaksid inimesed maha rahunema, Vaikseks jääma ja Rahu ning Vaikuseni jóudma. Ei ole vóimalik näha selget pilti, kuhu sa liigud vói mis toimub sinu enda vói sinu úmber, kui sinus möllab emotsioonide torm. Kuid täpselt seda viimast teadvuste massile tekitataksegi ning üleval hoitaksegi. Selleks, et kogu see hüpnotiseeritud, traumeeritud, manipuleeritud inimvormides teadvusemass Vaikuse ja Rahu – Tasakaaluni ei jóuaks. Sest siis hakkaks see mass MÓISTMA, mis toimub nende úmber ja nende endiga. Siis lópetaks see mass ALLUMISE sellele manipuleerimisele.\nLähen veel kaugemale ja väidan, et enamus sellest massist lihtsalt ei taha enam süveneda ega TEADVUSTADA, mis TEGELIKULT toimub nende ümber ja nende endiga. Sest siis peaksid nad hakkama tegema muutusi iseendas ning enda ümber antud olukorra muutmiseks. Enamus on PROGRAMMEERITUD mitte tahtma teada TÓDE.\nMóned kuud tagasi teatas mulle Hääl: “Vaata rohkem oma Südamesse ja püüa talitseda oma Ego. Süda on Tee Su oma Hingeni ja Sealtkaudu Vastuste ning Tóeni. Ego on lihtsalt petis, kes tahab Sind kui Teadvust, Köikvóimsa Tühjuse ja Olematuse, inimvormis Ülima Teadvuse Ärkvel- ja Teadveloleku Loksaalsuspunkti, kontrollida ning eksitada. Selleks, et Sa ei leiaks ega jóuaks tagasi Ise Endani. Kóikvóimas ei ole meist eraldi, vaid meie kóigi – Lópmatu Paljususe lópututes Vormides ning Väljendustes.”\nEnamus on “uppunud”, eksinud ja Ennast kaotanud sellesse meie tähelepanu, emotsioonide ning egode kaudu manipuleeritud (Pilt)Loosse.\nOma Südamega kontakti leidmiseks peaksid üles leidma oma sisemise lapse. Selleks alusta meenutamisega, millisena olid sa 4-5 aastasena ja vórdle, milliseks oled sa kujunenud tänaseks selles maailmas, selles “elus”. Siis sa móistad, kui kaugel oled Sa Ise Endast ning kuidas tagasi jóuda Ise Endani. Hääl on mulle ka avaldanud, et “Kui tahad End leida, siis mine ja ole Looduses ning Loodusega. Looduses on Vastused.”\nRahulikku Unenäost Üles Ärkamist!\n“You should know that you came from the Source, and that the Source is you.” David Morehouse\nAwareness Is Self Aware\nP.S. Siintoodud informatsioon ei pretendeeri Absoluutsele Tóele, vaid Minu Arusaamisele Tóest.\nJa kui keegi tahab teada, kes on see Hääl, keda siin postituses mainin, siis see on Isa. Olen paar korda kúsinud sellelt Häälelt: “Kes sa oled üldse, et sa selliseid asju mulle räägid ning näitad?” Hääl on vastanud: “Ma olen Isa”. Vahel see Hääl kónetab mind öeldes mulle “Poja”. Mitte “poeg”, vaid “poja”. Eks me kóik olemegi Pojad, Lapsed, Isa maapealsed “füüsilised” väljendused ja vormid. Nagu ka ühes tuntud raamatus on öeldud: “Mina ja Isa oleme Üks”. Kahjuks paljud seda ei móista, sest Ego ja Vale on Teel Vastusteni ees.\nCategories: EESTI KEELES, Kaugmõjutamisest, Kaugvaatlusest, Teadvusest & Mõistusest\nTags: alateadvus, kollektiivne teadvus, kuidas selgelt tajuda, kuidas selgeltnäha, kuidas vabaneda egost, massidega manipuleerimine, móistuse kontroll, mis on ego, psühholoogiline operatsioon, teadvuse mõjutamine, unenägu


Uuel aastal haigekassa eelarve suureneb - Meditsiiniuudised\nUuel aastal haigekassa eelarve suureneb\nHaigekassa järgmise aasta kulude maht on 787 miljonit eurot. Suurenenud sotsiaalmaksu laekumine ja haigekassa reservide kasutamine võimaldavad ligi 8% kopsakamat eelarvet kui sellel aastal.\nTervishoiuteenuste osutajaid puudutav oluline muudatus on 2009. aasta sügisel tervishoiuteenuste piirhindadele kehtestatud koefitsiendi kaotamine. Koefitsienti kehtestades rõhutasime, et see on ajutine abinõu surutisega toimetulekuks, ja seadsime prioriteediks selle kaotamise esimesel võimalusel. Ravijuhtude arvu kasvu ette näha pole, eesmärk on tagada kättesaadavus 2011. aasta tasemel.


juuli « 2006 « VABALOG\nArchive for juuli, 2006\n"Open Source" kui uus intellektuaalse omandi paradigma\njuuli 25, 2006\nHuvitav ja ülevaatlik essee Open Source Software: The New Intellectual Property Paradigm Stephen Maurerilt ja Suzanne Scotchmer’ilt, kus autorid võrdlevad “open source” tarkvara loomise ja selle arendamises osalemise üldisemaid ajendeid. Mõned huvitavad seigad, mis väärivad minu arvates mainimist: – umbes 50% open source’i koodist on kirjutatud inimeste poolt, kes töötavad korporatsioonides ja saavad enda tegevuse […]\njuuli 24, 2006\nJuba pikemat aega on draftina seisnud üks postitus, mis sai kunagi vastusena ühele kommentaarile kirjutatud. Kuna teema on vähemalt inglisekeelses blogosfääris huvitavaid postitusi esile kutsunud, millele põhjust viidata, siis miks jätta endagi arvamus välja ütlemata. Minu arvates on (üllatus, üllatus) Gini koefitsent üle hinnatud. Jah, ta näitab ebavõrdsust, kuid kas ilma täiendavate näitajateta omab Gini […]\nPostituste põuast ja kasvavast trendist harvemini blogi uuendada\njuuli 21, 2006\nPostitused Vabalogi on viimasel ajal vähenenud ja üldisema retrospektiivsuse raames on põhjust natuke juurelda põhjuste üle, et miks ja kuidas. 1. Kirjutan parajasti enda magistritööd, mis tähendab ka raamatute ja uurimuste lugemist, mis jätab suht vähe aega üleliigseks. Kahjuks blogimine kuulub üleliigse alla. 2. Ees seisab töökoha vahetus, mille raames õnnestub ehk isegi natuke intensiivsemalt […]\nDon Boudraux võtab kokku James Buchanani viimase raamatu iva…\njuuli 16, 2006\nVirginia Instituudi lehelt James Buchanani värskeima teose Why I, Too, Am Not a Conservative: The Normative Vision of Classical Liberalism Don Boudraux tutvustusest: The modern “liberal” fancies himself to be enlightened and caring because he seeks to use government to improve the lives of others even when this involves forcing others to act differently than […]\nMa olen viimased kümmekond (!) aastat Amazonist raamatuid tellinud. Selle aja jooksul olen näinud, kuidas Amazoni teenuse kvaliteet kõigub, kuid mis veel huvitavam, olen saanud ka hea ülevaate sellest, kuidas postipakid Eesti tollist läbi tulevad. Olen näinud 1990.ndate teise poole avatusest ja lihtsusest, kus piisas sellest, et paki maksumus jäi alla 1000 krooni, et sa […]\njuuli 14, 2006\nAlati informeeritud EU Referendum’i peamine autor Richard North on üks teadlikumaid Euroopa Liidu skeptikuid ja enamus tema postitustest on hästi argumenteeritud ning põhjaliku eeltöö tulemus, mis tõttu on ka tema kirjutatut alati meeldiv ka Vabalogis mainida. Mõned päevad tagasi kajastas EU Referendum Euroopa Armee ideed ja selle toetajate plaane Euroopa lahingugruppidele: At a meeting in […]\njuuli 13, 2006\nTõenäoliselt on tänaseks kõik tuttavad Zidane’i toorete meetoditega jalgpalli MM’i finaalist, kuid Slate on küsinud ekspertidelt, millise hinnangu annaks nemad Zidane’i löögile: How was Zidane’s head-butting technique? Impeccable. Experts in self-defense and mixed martial arts say Zidane’s head butt was a flawless demonstration of the form. He positioned his feet close to his opponent and […]\nValimiste eel on kohustuslik ajateenistus tõusmas Rootsis päevakorda\njuuli 12, 2006\nKui ajateenistusest käib läbi vaid kuuendik selleks vanuse poolest sobivatest noormeestest, siis on põhjust tõsiselt hakata mõtlema sellele, mis peaks olema kohustuslik ja kas selliselt kohustuslikkusel on ka mingit sügavamat mõtet – kellele see üldse kasulik on. Tunduvad loogiliste küsimuste moodi, mida peaks ka Eestis arutama, kuid eelnevaid mõtteid mõlgutavad hoopis Rootsi parempoliitikud: Writing in […]\njuuli 11, 2006\nKui välisinvesteeringuid on aastaid uuritud ja peetakse ka majanduskasvus oluliseks teguriks, siis alles viimase paari aasta jooksul on tähelepanelikumalt uurima hakatud, kuidas ja kui palju raha immigrandid koju saadavad. Mulle tuleb meelde üks Maailma Panga presentatsioon sarnasel teemal (PDF), kus öeldi välja, et immigratsioon muutub üha tähtsamaks, sest lisaks erinevatest kultuuriruumidest pärit inimeste omavahelistele suhtlusprobleemidele […]\nNatuke rohkem kui aasta tagasi hakkas hoogu sisse võtma KOV valimiste eelne tsirkus, mille raames käis Res Publica välja idee Tallinna katmisest Wi-Fi’ga. Detaile ettepanekust eriti välja ei käidud ja lõppude lõpuks polnud sellel ka erilist tähtsust. Omal ajal sai sellest pikemalt kirjutatud, kuid teema juurde tagasi tulekuks andis põhjuse üks huvitav postitus Out of […]


Mida panna liivahiirtele puuri ja mida mitte? • Varustus • www.pisi.ee\nMida panna liivahiirtele puuri ja mida mitte?\nPostitas mailiszlat (Teema autor) » 26. detsember 2009, 23:18\nmul on selline küsimus ! et olen kuulnud et puumajad liivahiirele ei sobi ! kas see on tõsi ? ma mõtlen et puuri panna puumaja !\nja veel et piimapakke ei tohi ka teraariumisse panna ... kas see on tõsi ja kui on siis miks ei tohi ?\nRe: Mida panna liivahiirtele puuri ja mida mitte?\nPostitas Pinto » 26. detsember 2009, 23:46\nPuust maju võib ikka panna. Peaasi, et nad oleks lehtpuust, ei oleks liimitud ja naelad ei turritaks välja. Iseasi on, kui kaua puust maja vastu peab. Tihtilugu need lihtsalt näritakse ära\nPiimapakkisid ei tohi seepärast panna, et need on seest kilejad ja kile on sissesöömisel ohtlik. Ka on nende kokkuvoltimisel kasutatud liime ja osadel on sees ka hõbepaber (vist rohkem küll mahlapakkidel), mis samuti on ohtlik, kui seda näritakse.\nPostitas Hobu » 29. detsember 2009, 19:32\nTegelikult tuleks iga puumaja korra nädalas üle vaadata, ja lahtised naelad eemaldada. Need võivad hiirtele surmavaks saada.\nPostitas tigrest » 05. oktoober 2010, 08:45\nOstsin eile bossest puumaja "närilistele", aga sõbranna ütles, et see on männipuust!\nkas see on neile ohtlik? miks müüakse siis selliseid maju??\nPostitas Pinto » 05. oktoober 2010, 13:29\nMiks sa arvad, et see männipuust on? Kas on tugev vaigu lõhn küljes või ajab kuskilt vaiku?\nMuidugi müüakse ka kõlbmatuid asju ja seepärast, et raha teenida. Lemmikute heaolu pole müüjatel kahjuks esmatähtis.\nPostitas tigrest » 05. oktoober 2010, 17:55\nei aja vaiku ja lõhna ka ei ole, aga koore järgi on mänd\näkki ikka korralikult töödeldud, mingi saksamaa toodang on\nPostitas Pinto » 05. oktoober 2010, 20:29\nSee tumepruuni krobelisega koorega puu näeb küll männi moodi välja, kuid tal on männi jaoks ülipaks koor, väga kiire kasv (aastarõngaste järgi) ja ta ei haise ega aja vaiku. Kui ta ka on mänd, siis ta peab olema kuumtöödeldud (see takistab vaigu eritumist ja eemaldab lõhna) ja kuumtöödeldud mänd on loomadele ohutu. Kuna aga see kuumtöötlemine on nii paksu koorega üsna keeruline, ilma, et vaiku näha jääks, siis tõenäoliselt on tegu mõne muu puuga, mida Eestis üldse ei kasva.\nPostitas tigrest » 06. oktoober 2010, 08:04\naitähh vastuse eest


Hoolimata valitsevatest ohtudest on huvi Interneti ja infovahetuse järele kogu aeg kasvamas. Viimase kümnendi jooksul on Internetiga ühendatud arvutite arv igal aastal pea kahekordistunud. Seoses Interneti laiema levikuga on järjest rohkem kasvanud huvi ka UNIX-i operatsioonisüsteemi järele, mida kasutatakse edukalt lüüsarvutites, uurimiskeskustes ja väiksemates tööjaamades.\nPikka aega on UNIX-it peetud operatsioonisüsteemiks, mida on äärmiselt raske turvaliseks muuta. Osaliselt on antud arvamuse põhjuseks süsteemi enda disainist tulenevad vead, kuid peapõhjus on tegelikkuses viis, kuidas UNIX-it tolle ajani kasutati ning tollaste arvutikasutajate väheses informeerituses. Esimese viieteistkümne aasta jooksul rakendati UNIX-it peamiselt ülikoolides, suurtes arvutuskeskustes, kommunikatsioonifirmades ning uurimiskeskustes. Säärastes kohtades pöörati tollal vähe tähelepanu süsteemide turvalisusele. Arvutid seadistati minimaalsete turvanõuetega ning ranget turvalisust püüti lausa vältida, kuna seda peeti tööd segavaks faktoriks. Needsamad asutused on ka UNIX-i arendajad ja loojad, mistõttu on väga raske sundida neid oma arusaamu muutma ning oma toodetesse kaasaegsemaid ja praktilisemaid turvamehhanisme lisama.\nÜheks põhjuseks peetakse ka UNIX-i lähtekoodi avalikkust, mille abil on küberkurjategijatel kerge leida operatsioonisüsteemi tarkvaras olevaid vigu ning neid enda huvides ära kasutada. Kui teistes süsteemides teatatakse haruharva puhvrite ületäitumise probleemist ja programmeerimisvigadest, mille abil süsteemi sisse tungida saab, siis UNIX-i puhul on see üheks peamiseks probleemide allikaks. Tihtipeale lisatakse vearaportitele isegi programmid, millega antud tarkvara viga ära kasutades süsteemi tööd häirida saab.\nKõige paremaks näiteks on vast 1988. aastal levinud ussviirus, mis oli kirjutatud Robert T. Morrise poolt. See levis mõne tunniga ligi tuhandesse arvutisse ning oli omamoodi häirekellaks paljude UNIX-i kasutajate ja arendajate seas. Sellest ajast alates on kasutajad teinud tihedat koostööd operatsioonisüsteemi tootjatega, et parandada UNIX süsteemi turvalisust.


Veste: Muist tööd jäi tegemata - Estonian World Review\nVeste: Muist tööd jäi tegemata (1)\nMeelejahutus 24 Aug 2007 Herman PallasEWR\nEvi ja mina kohtusime Ranna abielupaariga Dion’i ostukeskuses Montrealis. Tuttava kõlaga jutuvadin andis ära. Poe trepil kutsus proua Rand meid laupäeva õhtul kell seitse enda poole „koffi“ jooma. Kokkulepitud ajal olime kohal. Sisse astudes andsin prouale lillekimbu ja meid kutsuti: tulge aga tulge edasi. Neil oli kahetoaline korter. Elutoas oli sohvalaud kaetud valge linaga, millel sööginõud peal. Istusime. Perenaine lipsas kööki ja tõi sealt kohvikannu ning liual „smörgås’se“, nagu ta oli õppinud võileibu Rootsis elades kutsuma. Süües elavnes jutt ja härra Rand ütles kogemata mu naisele „sina“. Leidsime, et ega tuttavaks saades „sinatamisest“ niikuinii ei pääse ja läksime kõik üle intiimsele suhtlemisvormile.\nPeremehe eesnimi oli Sass. Ta rääkis, et parandab Eaton’i kaubamajale kundede rikki läinud kuuldeklappe ja teenib selle töö pealt kaks korda enam kui sealne osakonnajuhataja. Olli tööl ei käinud. Paistis, et põhjus on psüühilist laadi. Ta oli kodumaal olnud rikka talu ainuke laps, kelle igat soovi täideti ja nüüd siin võõrsil — mingu ta vabrikusse tööle või koristagu suhteliselt vaeste inimeste kortereid. Ta ei suutnud seda.\nJutt kaldus noorusajale kodumaal. Olli ja Sass kohtunud esimest korda küla tantsuõhtul. Poiss kandnud sõbralt laenatud korporatsiooni teklit ja kiitnud end sel määral, et Olli armunud temasse sealsamas ja kõrvuni. Öö hakul koju saabudes äratanud tüdruk magavad vanemad ja nõudnud, et Sass võetakse neile koduväiks. Isa ajanud end voodiservale istukile ja öelnud tavalisest kõvema tooniga: „Nii kaua, kui mina olen „Tuhli“ talu peremees, seda ei juhtu!“ Mamma-papa silmatera hakanud nutma ja esitanud ultimaatumi: „Kas Sass ja mina koos või mitte kumbki!“ Vastust saamata teinud ta teatavaks, et läheb nüüd oma asju pakkima. „Sass ootab mind väljas,“ lisanud ta veel. Nagu selle kinnituseks kostnud õuest jooksumüdin ja koerte haukumine.\nNelipühal peetud pulmad, ja... Las koduväi jutustab ise, kuidas neil elu edasi läks:\n„Maad oli meil üle kahesaja hektari ja kõik — puhas põld,“ alustas ta iseteadvalt. „Kasvatasime ainult kartuleid ja müüsime terve saagi riigi viinamonopolile käraka ajamiseks. Sügisel, peale kartulimüüki, istusime vanaga laua äärde ja lugesime kümnelisi. Ligi tund aega võttis. Kontrollisime, kas agendilt saadud rahapatakas oli õige...“\nÜhel paeval rääkis Ranna-pere, et nad ostnud Laurentsia mägedes talu. Sass kinnitas, et koht ei jäävat nende eestiaegsest kartulifarmist sugugi alla ja ostuhinna maksnud nad viimse sendini kinni. Kutsusid vaatama. Muidugi läksime. Tee tundmaõppimiseks sõitsime järgmisel laupäevahommikul nendega kaasa. Bussisõit võttis ligemale kaks tundi. Kohale saabudes oli esimene mulje — vaesus. Maatükk polnud suurem kui paarkümmend hektarit ja põldu ei raasugi. Minu arvamus oli, et eelmised omanikud surid siin nälga ja pärijad alandasid müügihinda kuni leidsid lollikese, kes selle kõnnumaa ära ostis.\nMajas oli kaks tuba ja aula suurune eesruum. Märgid põrandal näitasid, et siin oli peetud lambaid. „Meie teeme siia sauna,“ oli pererahvas otsustanud. Mina leidsin, et peale sauna mahub siia veel ruumikas eesruum koos kaminaga. Meie uurisime maja, kuid Olli ruttas aialapile ja hakkas seal siblima nii osavasti kui kana kapsapeenral.\nTegin neile saunaplaani, kuid ehitamine lükkus rahapuudusel edasi. Talul polnud sissetulekut. Kulude hulgas, nagu jutust selgus, oli ka igakuine osamaks talu ostuvõlast.\nSuveõhtud maal olid ilusad: lõkketuli ja laul. Rohutirtsud saatsid meid oma ühekeelega viiulil ja mulle tundus, et taevast allavaatavad tähed ümisesid meie lauluga kaasa.\nÜhel päeval teatas Olli, et Sassil on minek. Läksime teda haiglasse vaatama. Mees kiitles nagu ennegi, kuid meie lahkudes kätt andes tõsines ta ja ütles: „Saun jai tegemata.“


ANORGAANILINE AINE - KEEMIA - 2020\nPõhiline - Keemia - Anorgaaniline aine\nSelgitame, mis on orgaaniline aine, ja mõned näited. Mis on orgaaniline aine ja selle erinevused anorgaanilise ainega.\nAnorgaanilised ained ei ole elu keemiliste reaktsioonide toode.\nMis on anorgaaniline aine?\nAnorgaanilisest ainest rääkides peame silmas kõiki neid keemilisi ühendeid, mille molekulstruktuuris süsinik ei ole keskne aatom ja seetõttu pole need tihedalt seotud eluiga (orgaaniline keemia), samuti ei ole biolagunevad ega üldiselt põlev ega lenduvad.\nTeisisõnu, anorgaaniline aine on see, mis ei ole elu enda keemiliste reaktsioonide tulemus, vaid tuleneb elektromagnetilise ja elektromagnetilise külgetõmbe loogikast. Eetika, kogedes seeläbi palju kiiremaid reaktsioone. See ei tähenda, et need oleksid elusolenditele täiesti võõrad ained, kuna paljud neist esinevad nende kehas või on toidusubstraadiks (eriti autotroofsete elusolendite puhul). Näiteks vett peetakse anorgaaniliseks biomolekuliks, see tähendab eluks vajalikuks anorgaaniliseks aineks.\nAnorgaaniline keemia vastutab seda tüüpi ainete uurimise eest.\nAnorgaaniliste ainete näited\nMõned levinumad anorgaanilised ained on: vesi (H2O), süsinikdioksiid (CO2), ammoniaak (NH3), väävelhape (H2SO4), soolhape drico (HCl), naatriumkloriid (NaCl). Anorgaaniliste ainete näideteks on ka metallid, maapealsed mineraalid ja mitmesugused soolad, mida nad moodustavad.\nOrgaanilised ained moodustuvad keemiliselt süsiniku ümber.\nErinevalt anorgaanilisest on orgaaniline aine seotud elukeemiaga ja koosneb elusolendite kehadest, ainetest ja derivaatidest . Orgaanilised ained moodustuvad põhielemendina keemiliselt süsiniku ümber, nii et orgaanilist keemiat tuntakse ka kui „süsiniku keemiat“.\nOrgaanilistel ainetel on anorgaanilistest ainetest väga erinev reaktsioonide ulatus ja see suudab moodustada pikki molekulaarseid ahelaid (makromolekulid), näiteks need, mis moodustavad eluks hädavajalikud valgud ja suhkrud, nagu me seda teame.\nJärgige: orgaaniline aine.\nAnorgaanilised ained on üldiselt tulekindlad ja lendumatud.\nOrgaaniline aine koosneb keemiliselt süsinikuaatomite ümber, mis on selle põhielement. Anorgaaniline seevastu esitab omal kohal mitmesuguseid muid elemente.\nOrgaanilised ained on biolagunevad, see tähendab, et neid saab lagundada bioloogiliste mehhanismide toimel või lihtsa halvenemise teel, vähendades selle põhielemente. Mitte nii anorgaaniline, mis sõltub elektromagnetilisest (ioonilisest) atraktsioonist.\nAnorgaanilised ained on üldiselt mittepõlevad ja lenduvad, samas kui peamised teadaolevad kütused on orgaanilist päritolu, näiteks nafta.\nOrgaanilistel ainetel võib olla isomerism (molekulid on sama konstitutsiooniga, kuid aatomite erineva orientatsiooni tõttu erinevad füüsikalis-keemilised omadused), samas kui anorgaanilistel ainetel see üldjuhul puudub.


EESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ: Palgarallilugu 15.04.2021\n2021 aasta I kvartalis kuulus EESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ meeskonda 14 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 910 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes IV kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu tõsteti summas keskmiselt 70 EUR töötaja kohta (8%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja...\nEESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ: Sünnilugu 15.04.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, EESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ sündis 22 aastat tagasi, veel värskel krooniajal kuid tiksus vaikselt 3 aastat, enne kui algas aktiivne äritegevus, mis kestab tänaseni. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis EESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ on selle vanuse juba 4 korda...\nALEXELA MOTORS AS: Palgarallilugu 15.04.2021\n2021 aasta I kvartalis kuulus ALEXELA MOTORS AS meeskonda 31 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 995 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes IV kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu langetati summas keskmiselt -75 EUR töötaja kohta (-4%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus...\nEESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ\n1 158 432 275 €\nVähenes -70 € võrra võrreldes eelmise kvartaliga\n3 458 007 €\nVähenes -19 873 € võrra võrreldes eelmise kvartaliga\n96 536 023 €\nVaba krediit: 266 500 €\n51 778 826 €\nJaotamata kasum: 54 191 915 € (105 %)\nPuhaskasum: -2 413 089 € (-5 %)\n195 524 935 €\n83 155 603 €\n12 522 303 €\nEttevõtjat T. K. jälgib 352 inimest\nTema ettevõtteid jälgib 299 inimest\nALEXELA AS Juhatuse liige 48 500 punkti\nALEXELA MOTORS AS Juhatuse liige 5 640 punkti\nALEXELA ENERGIA TEENUSED AS Juhatuse liige 3 320 punkti\nEESTI LASKESUUSATAMISE FÖDERATSIOON MTÜ Juhatuse liige 1 610 punkti


Kas kilpnääre? 20.08.10 / Endokrinoloogia\nMure selline, et 3 päeva tagasi muutus kaelal olev sõlmeke väga valusaks ja on veidi suurem kui muidu ning pole senini tagasi tõmmanud. Vahepeal tuikab kergelt või pakitseb. Lisaks sellele on viimasel ajal pidevalt nõrkus, ajab iiveldama, akne on tavalisest rohkem välja löönud, vereringe halvem ning menstruatsiooni häired on juba pikemat aega. Ma ei tea, kas need probleemid võivad olla seotud, kuid kas on midagi, mida saaksin ise teha või peaksin pöörduma perearsti poole?\nTuleb kõigepealt selgitada, kas tegemist on kilpnäärme sõlmega või on midagi hoopis muud. Soovitan kindlasti pöörduda perearsti poole, kes suunab Teid vajadusel kaela ultraheliuuringule. Akne ja tsüklihäired tõenäoliselt kaela piirkonna sõlmega seotud ei ole, olgu see siis mistahes päritolu.\nKui Teil on tõepoolest kilpnäärme sõlmelised muutused, tuleb selgitada, kas tegemist on tsüsti (vedelikukogumi), hea- või halvaloomulise kasvajaga ja otsustada edasine ravitaktika. Seda teeb endokrinoloog, kelle juurde perearst Teid sel juhul suunab.


Skandaalne Saksa poliitik migratsioonikriisist: Eesti peab saama ise otsustada, keda enda juurde elama lubab - Eesti Päevaleht\nSkandaalne Saksa poliitik migratsioonikriisist: Eesti peab saama ise otsustada, keda enda juurde elama lubab\nHetkel on probleem mitte multikultuursuse puudumine, vaid moslemite migratsioon Euroopasse, ütleb vastuoluline Saksa poliitik Thilo Sarrazin Eesti Päevalehele antud intervjuus.\nFotod: Wikimedia Commons / Scanpix\nKantsler Angela Merkeli ja Saksamaa rändepoliitika terav kriitik, Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja heidetud Sarrazin soovitab Eestil mitte järgida rändeküsimuses Saksamaa ja Lääne-Euroopa eeskuju.\nLääneriikidel on pikk migrantide oma ühiskonda integreerimise kogemus. Ka teie esivanemad olid prantsuse hugenotid, kes pidid kodumaalt tagakiusamise eest põgenema. Mille poolest erinevad, ütleme, eestlased-poolakad ja araablased-aafriklased? Miks on viimati nimetatute Saksa ühiskonda integreerumine valuline?\nMida sarnasemad on immigrandid elanikkonnaga, kuhu neid soovitakse integreerida, seda lihtsam on nende integreerumine. Näiteks väga paljude sakslaste esivanemad ongi poolakad või mõne teise slaavi rahva esindajad. Eestlased küll pole slaavlased, aga te olete väga sarnased soomlastega. Kohe kui poolakad või eestlased omandavad piisaval tasemel saksa keele, sobivad nad väga edukalt Saksa ühiskonda.