EELK Usuteaduse Instituut - Usuteaduse Instituut alustas akadeemilist õppeaastat 2017/2018\nAvajumalateenistuse järel suunduti usuteaduse instituuti, kus esmalt tervitas õppijaid ja õpetajaid peapiiskop Urmas Viilma. Usuteaduskonna nimel pidas tervituskõne dekaan Randar Tasmuth ning üliõpilaste esindajana magistrand Volli Nugis. Aktusel musitseeris Kristel Aer.\nUsuteaduse instituudi usuteaduskonnas alustas ja jätkas õpinguid 25 üliõpilast, pastoraalseminari võeti vastu 5 diakoni- ja 3 preestriameti kandidaati ning kirikumuusika osakonda 3 õppijat.\nSoovime Jumala õnnistust esmakursuslastele ja õppetöö jätkajatele instituudi kõigis osakondades. Soovime õnnistust õppejõududele ja usuteaduse instituudi töötajatele.\nRektor Ove Sanderi jutlus akadeemilise õppeaasta 2017/2018 avajumalateenistusel\nJutluseks kuuleme Jumala Sõna Matteuse evangeeliumi 9-ndast peatükist 38 salm – Jeesus ütleb: “Paluge siis lõikuse Issandat, et Ta saadaks töötegijaid välja oma lõikusele.” Aamen\nKuuldud kirjakohaga on mul mitmekihilised mälestused. Neist esimene läheb lapsepõlve, kui kuulsin esmakordselt seda Jeesuse sõna lõikuse Issanda palumisest ja töötegijate saatmisest. Lapse vaimusilma ette tõusis lõikuseks küps viljapõld ning selle ääres seismas Nikolai von Glehni meenutav põlluomanik, kes oli ühteaegu rõõmus ja kurb. Rõõmus hea saagi üle, kuid õnnetu, et polnud kedagi, kes aidanuks tal seda kokku koguda.\nJärgmine mälestus on 80-ndate teisest poolest, kui olin astunud Usuteaduse Instituuti. Enam polnud lõikuse Issand mõisnikku meenutav härrasmees kuldse põllu keskel, vaid Issand Jeesuse Kristus ning lõikuseks valmis viljapõld meie, Tema lapsed, ootamas igapäevast vaimulikku kasvamist ning sirutumas Issanda päeva poole, et saada hea viljana kogutud Tema aitadesse. Arusaadav oli ka see, et kõigeks selleks suureks tööks vajab Issand abilisi, aga palve... Sain aru, et see on küll üks ilus ja Issandale meelepärane asi, aga kui tahad töötegijad kirikusse saada, siis lihtsalt mine ja räägi inimestega ning nad tulevad. Kui Issand kutsub ja töö tahab tegemist, siis peaks ju igaüks sellest aru saama ning käed külge panema.\nMinu viimsed meenutused sellest kirjakohast, mis said alguse ordinatsiooni teenistustest siinsamas piiskoplikus Toomkirikus, kestavad tegelikult tänaseni. Kirjakoha mõistukõneline tõlgendus, nagu üliõpilasaja esimestel aastatel, on jäänud samaks. Midagi on aga muutunud ja seda on väga palju. Töötades aastaid pastoraalseminaris ning viimased ajad UI rektorina, on mulle enam kui selge – me võime kutsuda ja keelitada, rääkida ja selgitada, veenda ja meelitada, kuid sel tegevusel pole reeglina tulemusi. Nii ei leidnud ka tänastest Usuteaduse Instituuti astujatest ükski teeotsa ülesse meediakanalitest, kuigi olime nendes oma kooliga üsna märkimisväärselt esindatud. Kui aga paneme kogu oma lootuse lõikuse Issandale ning palume, et Tema kutsuks, läkitaks ja varustaks kirikutööks, siis on sellel tulemus. Mitte, et jätaksime enda osa tegemata, vaid et paneksime oma usu ja lootuse ainuüksi Jeesusele Kristusele, Tema kutsele, meelevallale ja väele ning mõtestaksime kogu omapoolset tegevust Kristuse teona meis ja meie kaudu. Ehk laulusõnadega – “Su töö on see, oh Jeesus Krist see töö, mis meie käes. Ja, et see Sinu töö on tõest, siis nurja ta ei läe.”\nJutluseks olev Jumala Sõna on küll lühikena, aga väga sisukas. Peatun esmalt lühidalt palvel. Paluge lõikuse Issandat. Tavapärane toimimine on meil vist selline, et püüame kõigepealt ise hakkama saada. Kui ei saa, siis palume abi kolleegidelt ja sõpradelt. Kui ikkagi ei saa toime, siis paneme käed kokku ja palume Jumalalt abi. Ja abi loomulikult tuleb. Mitte võibolla just sellisena ja nendel tingimustel, mida Jumalale esitasime, aga üldiselt oleme ju kogenud Jumala armu ja õnnistust, mida Ta palve peale saadab. Mida on meil õppida, on see, et me ei pea ammendama oma ressursse, enne kui me Jumala poole pöördume. Pole ka õige liigitada töid väikesteks ja suurtes ning arvata, et väikestega saan ise hakkama, suurteks vajan Jumala abi. Me vajame Tema armu ja abi kõiges ja kõikjal. Meie palvetame ning Jumal teeb oma päristööd – õnnistab oma lapsi ja kirikut.\nPalve tähendusest ja kasust inimliku initsiatiivi ja vaevanägemise ees kõneleb ka tõsiasi, et palves ei võta me vastu ainult väge, vaid saame osa ka Jumala juhatusest. Küllap oleme kogenud, et oleme enda arvates ajanud õigeid asju, kuid hiljem selgub, et see ei ole olnud päris nii. Et võiksime vastu võtta Jumala juhatuse ja tahte, selleks on vaja palvet. Alandlikku ja lepliku Jumala palge otsimist. Tema vaevukuuldava hääle kuulamist. Just sel põhjusel on Martin Luther kirjutanud – “Kõnelusi Jumala ja inimese vahel on kahesuguseid. Kas meie kõneleme Jumalaga või Tema meiega. Jumalaga kõnelda tähendab palvetada. Aga kauneim ja kalleim on see, kui Tema kõneleb meiega ja me võime kulata; see, mis Temal on ütelda, lohutab palju enam kui see, mis meil on kõnelda.”\nJeesus nimetab ennast lõikuse Issandaks. Sõna lõikus vaimses plaanis näitab tagasi, aga veelgi enam edasi. Temas on kõik see hea töö, mida Jumal teeb oma armuvahenditega meie juures igal päeval. Palju enam viitab ta aga sellele eesmärgile, mis Jumal on meile seadnud. Selleks eesmärgiks on osasaamine Tema igavesest kuningriigist, millest Jeesus Kristus Uue Testamendi veergudel nii palju kõneleb. Jah, Tema sooviks on seegi, et me oleksime terved ja tublid, aga kõigest enam tahab Ta meid tuua oma laste lauda taevas. See on see eshaton, millele oleme kutsutud nii üksikult kui kirikuna. See on see põhjus, miks meile on kingitud maine elu ning selle rikkalikud võimalused, et saada osa Jumala kuningriigi õndsusest ning kutsuda võimalikult paljusid kuningriigi teele kaasa. Hea on, et Tema ise õnnistab oma kirikut nendes püüdlustes. Ta on andnud meile ka tõotuse, viia oma hea töö meie juures lõpuni, enne Issanda päeva. See on töö, mis toimub samaaegselt tööga, mida Jumal teeb meie kaudu teisi teenides. Oleme ühteagu lõikajad ja lõigatavad.\nVaatame põgusalt ka salmi teist poolt – et Ta saadaks töötegijaid välja oma lõikusele. Meie palve oluliseks sisuks on ka palve töötegijate saatmise ehk lähetamise pärast. Lähetamise mõiste kätkeb eneses ettevalmistust teenimiseks, kuid eelkõige selle teenimise jumalikku heakskiitu ja õnnistust. Olen rõõmus, et Usuteaduse Instituut kannab rakenduskõrgkooli nimetust, st temas õpitu peab ühel või teisel viisil rakendust leidma. Me ei ole selleks, et anda vaid teoreetilisi teadmisi või kirjutada uurimusi sahtlipõhja. Meie hariduslik teenimine on suunatud õpitu rakendamisele, omandatud teadmiste ja oskuste kasutamisele, et olla lõikuse Issanda kaastöölised.\nSelleks kaastööliseks olemiseks vajame lähetatust, mis kätkeb endast sügava veendumuse, et just Jumal on meid kutsunud ning varustanud ja õnnistanud kõige vajalikuga saadud ülesande täitmisel. Jeesus palub Isa – “Nii nagu Sina läkitasid minu maailma, läkitan ka mina nemad maailma.”\nEnt kes on need töötegijad, kelle läkitamise eest Jeesus kutsub palvetama. On need mehed? On need naised? On need vanad? On need noored? Olulisemaks kui mistahes inimlik eristus või piirang, on Issandalt saadud kutse, töö ja selle eesmärk. See on nagu ligimesega – ligimeseks ei olla, vaid saadakse tema teenimise kaudu. Nõnda ka töötegijaks olemine ei ole määratletud mistahes väliste kriteeriumite kaudu, vaid ainuüksi ustavuses ja pühendumises Issandalt Tema kirikus saadud ülesandele. Taas meenuvad tuntud kirikulaulu sõnad - “Sul mehi on ja naisi, lapsi, noori, Sul jõud ja õigus on neid kutsuda. Sa needki, kes Su käsust veel ei hooli, võid panna oma põllul töötama.”\nJa viimaks, lõikus, milleks me palume töötegijate lähetamist; lõikus mille lõikamises me ise osaleme ja lõikus, milleks me ka ise oleme – see ei kuulu meile. See on Issanda oma. See on Tema lõikus. Sügav äratundmine, et kirik ja mistahes teenimine kirikus, ei kuulu meile, ega ole ka meie kätes, on eelkõige vabastav ja inspireeriv. Me ei pea kandma vastutust, mis ei kuulu, ega saagi kuuluda meile. Just see rõõmus vabadus ja vabastatus Jeesuses Kristuses saab meile suurima inspiratsiooni ja jõu allikaks Issanda teenimisel. Meile usaldatud teenimine muutub aga kutseks ja palveks uutele töötegijatele Issanda lõikusele.\nHead Sõbrad. Soovin meile kõigile head lõikustöö jätku alanud akadeemilisel aastal. Olgu selles töös häid kordaminekuid, kuid ka rõõmu ja rahuolu. Mis aga peamine – kasvagu algaval õppeaastal lõikuse Issanda Jeesuse Kristuse usaldamine meie kirkus ja koolides ning palvevaim meie südames.\nDekaan Randar Tasmuth aktuse kõne EELK Usuteaduse Instituudis 13. septembril 2017\nMissugune on tänane aeg ja olukord?\nMe alustame seda õppeaastat sügisel, mil täitub 500 aastat reformatsiooni algusest Saksamaal ja sada aastat revolutsioonist Venemaal. Mõlemad riigid on ajaloo näitelaval nähtavalt tegevad ka täna. Maailmast ei ole kunagi puudunud keerulised ajad ja praegu on ebaselgus taas suur, ent meile on oluline näha oma ülesandeid ja võimalusi ning oskust teha õigeid otsuseid.\nEsimese maailmasõja lõpul sai võimalikuks Eesti Vabariigi sünd, teise sõja lähenedes see kadus ja selles kadumises ei puudunud ka sisemise moraalse tagasimineku märgid, millele juhtis tähelepanu prohvet Karl Reits. Soovitan lugeda alljärgnevat ajakohast poeetilist jutlust augustikuisest ajalehest Eesti kirik: http://www.eestikirik.ee/saabub-kord-seegi-aeg-mis-kuldne-ja-vaarib-ootust/\nTugeva moraaliga ehitatakse üles kodu, kirikut ja ühiskonda ning mõrase moraaliga on raske peatada selle lagunemist. Kunagi lagunes moraali murenemise tõttu ka algselt tugev Rooma riik ja ükski sõjavägi ei suutnud seda protsessi peatada. Tuletame meelde Puškini luulesõnu: Oh Rooma, alatus su müüs. Sa priina sündisid, kuid surid orjarüüs. Ent neil päevil väljus Rooma riigist ristiusk kavavana ja elu edasi viivana.\nMa toon näite ka hilisemast ajast. Iirimaal rajati Maynooth’is vaimulike koolitamiseks kolledž aastal 1795, see oli aeg peale Prantsuse revolutsiooni, peale ateismi ja materialismi räiget pealetungi. Iirimaa kirikul oli silma ja tarkust lugeda aja märke nagu seda oli ka Iisraeli rahval ja varajasel kristlusel. Iirlaste eesmärk oli rajada Prantsusmaast sõltumatu oma õppeasutus ning seista hariduse osas omadel jalgadel.\nSeda ülevalt antud tarkust on kingitud ka meile. Peale teist suurt maailasõda rajati Usuteaduse Instituut. Oli nõukogude aeg, aga praegu ümber vaadates näeme, et rahvas ahmib nõidade ja sensitiivide poolt pakutavat ideoloogiat. Meedia toimib kooskõlas turuseadusega ja moodustab ringi, kus pakkumine omakorda võimendab uut nõudlust.\nKõigel nimetatul on suur moraalne mõju meie maale ja rahvale, meie ülesanne on tuua esile oma mõju. Meie ülesanne on püüda tugevdada moraalset kompassi Eestimaa inimeste arusaamades ja seda nii otse väljastpoolt tulevate kui ka sisemiste ohtlike mõjude tasalülitamiseks.\nKes me oleme ja olla tahame?\nElule annab mõtte aadete kandmine ja nende ellu viimine. Meie jaoks on olulised kristlus ja eestlus - Eesti idee ja parimad rahvusega seotud väärtused. Esmalt keel. Meil on palju erilisi sõnu nagu maailm, omailm, armulaud. Kiriku, keele, usuteaduse ja kultuuri omavahelist rikastavat mõju käsitles eelmise aasta oktoobris kahe päevane Reformatsioonikongress, mille materjalid tulevad 31. oktoobril Toomkirikus toimetatud, täiendatud ja lisadokumentidega varustatud raamatu kujul Usuteaduse Instituudi toimetiste XXV numbrina meie kirjutuslauale. See on üks oluline osa instituudi tööst, unikaalne akadeemiline ja avalik kirjastustegevus.\nÜhes Delfi artiklis tõdes hea kolleeg Tartu Ülikoolist Marju Lepajõe seda, kuidas nn vana Euroopa häbeneb kristlust ja ka rahvuslikkust. Lisan, et mõlemad ilmingud on ohtlikud nõrkused, mis jätkumise korral süvendavad ühiskondlikku jõuetust, vastupanuvõimetust korrastatud elu deformeerimisele. Meie oma väikese rahvana peame liikuma nende kahe ilmingu osas nn vana Euroopa suhtes vastassuunas.\nMarju Lepajõe rõhutas, et rahvuslikkust tuleb jaatada ja selle üle uhke olla. Lisan, et siin on aluseks ja abiks meie omakeelne terminoloogia, mõistemaailm, mis on osa poeetilisest nn „omailmast“. Omailma määratleb see, missugused on meie kontaktid ümbritsevaga ja kuidas me seda sõnastame. Siin on kõik koos, meie maine maailm loodusega, inimesed meie ümber ja meie usuline vertikaalside, meie jumalasuhe. See ilus sõna „omailm“ avardub ja saavutab oma kuju kui me mõistame seda usuteaduse poolt võimaldatavas avaraimas täiuses. Kristlusest tuleb kinni pidada ja Kristust kuulutada.\nMe oleme olnud tunnistajaks kahekümne kuuele uue iseseisvuse aastale. Peale suurt laulu- ja tantsupidu ilmus pidu kritiseerivaid sõnavõtte, mis tegid meele pahaks. Siis tundsin äkki rõõmu helilooja ja dirigent Rasmus Puurist, tema poolt parimast presidendi vastuvõtul peetud sõnavõtust Kadrioru Roosiaias. Noor mees, kes usub aadetesse ja kes nende väärtuste nimel töötab, milleks on Eesti elujõud, veendumused ja iseolemise julgus ning rikkus.\nÄrgem laskem näppude vahelt ära kaduda sellel aatel, mis seekordse vabanemise alguses oli ning pöörakem taas heaks tooniks rääkida rahvuslikkusest, põhiseaduses paberile pandud ja raamatusse raiutud keele ning kultuuri säilitamisest. See on ka kiriku ja instituudi ülesanne.\nTäna me näeme ja teame, et käesoleval ajal olete üheks lootusrikkaks vastuseks tuleviku jaoks just teie, praegu õppijad ja sellel aastal juurde tulijad. Lootust annab teie äratundmine ja tahe osaleda Jumala töös, astuda õppeasutusse, mis aitab tervendada ühiskonda seda toetades ning vajaduse korral teisitimõtlemist esile tuues selleks, et vaimne tervis võiks rahva hulgas alles jääda.\nMitmed tänased sisseastujad tõid vestluses esile ära tunnetatud vajaduse tõelise kasvamise järele, luterliku mõttekultuuri viljelemise ja vaimsete väärtuste järele avaldades seda, kes me oleme ja kelleks pidevalt saada püüame.\nMis on meie ülesanded?\nEelmisesse aastasse jäänud Reformatsioonikongress ja uute professorite inauguratsioon olid tunnistuseks meie aadetest, meie töötahtest ja tasemest, mida on võimaldanud Jumala arm.\nJärgnevalt pöörame taas pilgu meie ees seisvatele ülesannetele. Me püüame vaadata paljudeks aastateks ettepoole. See ülesanne on teoloogiliste põhiainete, põhivaldkondade süvatundjate järelkasvu tagamine. Ma räägin siinkohal suuremast tulevikuvaatest kui lihtsalt nominaalajaga ette nähtud õpingute keskmisest lõpetamisest.\nMa soovin äratada uudishimu ja indu suurema järele, et te seaksite diplomi saamisest suuremaid eesmärke. Ma rõhutan, et meil on vajadus niisuguste magistriõpingute lõpetajate järele, kes on omandanud ühel usuteaduse põhialadest palju suurema kompetentsi kui lihtsalt keskmiseks lõpetamiseks ja diplomi saamiseks vaja läheb.\nMissugused on meie võimalused ja vahendid?\nMeie saavutused olenevad võimaluste kasutamisest. Üheks arengut soodustavaks eelduseks on õige eluviis. Meie eluviisi juurde kuulub kristlik osadus, see aastasadadega kujunenud tervistav tava. See on eluviis, mille värskena hoidmine on profülaktilise mõjuga hingele ja ihule, mille toime on elustav ja jõustav.\nMeil on arvarad akadeemilised võimalused. Meie üliõpilased jagunevad kolmel õppekaval õppijateks. Kogu instituudi ulatuses toimib kolme õppekava vaheline koostöö ehk koosvõimekus ehk koosenergia, mis avaldub muu hulgas ka nendel üritustel ja nendes organites, kus kõigi kolme õppekava inimesed kohtuvad ja midagi koos teevad. Instituut saab olla õppejõudude, üliõpilaste, majatöötajate, meid kandva kiriku ja meie kõigi oma pereliikmete ühise rikastamise ja õnnestamise teenistuses.\nMeie ülesanne on Kristust kuulutada. Siin me tunneme sageli oma küündimatust. Ja see on ka õige ning hea. Miks? Sest see on realism. Vaadakem rahulikult seda kui tasakaalustatult Paulus maailma asju nägi. Ta kirjutas Rooma kirjas, et Seadus sulgeb meist igaühe suu (Rm 3:19), aga ta avaldas Filipi kirjas, et Kristust kuulutab iga keel (Fl 2:11). Olgu selle seose mõistmisele ja ellu viimisele suunatud meie realistlik, ent püüdlik ja Jumalale kuulekas meel.\nKes on meie eeskujud? EELK UI peamine rajaja, kauaaegne VT professor Evald Saag on öelnud, et teoloogile-pastorile ei maksta palka mitte selle eest, et ta Jumalateenistusi peab, see on endastmõistetav. Talle makstakse palka selle eest, et ta on asjatundja. Nõukogude ajal oli palju neid üliõpilasi, kes õpingute ajal sellessamas instituudis suurt lisatööd tegid. Oma koolitatuse omandasid siit Toomas Paul, Kalle Kasemaa ja paljud teised mõjukad teoloogid. Seepärast julgustan ütlusega, et tugev magistriõppe lõpetaja saab vajadusel olla õpetamisel abiks ka juba siis kui tal veel ei ole doktorikraadi.\nHead uue akadeemilise tee alustajad ja praegu õppijad! Leidke usuteaduse põhiainete hulgast endale need valdkonnad ja kitsamad teemad, mida enda jaoks ja teaduslikult tähtsateks peate ja ületage siis juba õpingute ajal nende valdkondade osas vajalikud teadmised ülevaruga. Siin täna olijate hulgas on need, keda on mõne aasta pärast vaja asjatundjatena.\nMeil on võimalused süvendavaks õppe- ja teadusalaseks tegevuseks Uue Testamendi foorumi ja süstemaatilise teoloogia eriseminari näol. Nendel akadeemilistel kokkusaamistel me mõtleme järele ja uurime usuteaduse alusmõisteid, pürgime selle poole, et suuta eristada tõde ja tõepärasust, valet ja poolvalet ning paremini kujundada oma uurimistööd.\nSamuti on meie üliõpilastel, kes oma õppekava korralised ained õigeaegselt sooritavad ja õppeteenustasu maksavad, võimalus ja õigus tasuta külastada meie kõikidel õppekavadel õpetatavaid teisi, endale huvi pakkuvaid aineid.\nKindlasti huvitab meid, missugune protsess on õppimine ja kuidas sellega hakkama saada. Õppimist on palju kirjeldatud, hästi erinevalt ja huvitavalt. Lisan täna mõned oma mõtted.\n1. Õppimine on avastusretk, matk, kus parim tee ei lähe otse läbi linna, vaid nagu Valdur Mikita mõttest järeldub, kulgeb küla kaudu. Kus teekonnal on aega vaadata ja mõtestada. Kui siht on teada ja õige, võib pikem teekond olla rikastavam.\n2. Õppimine ei või olla tekstikatkenditel hüplemine või ühelt kokkuvõttelt teisele liikumine. Õppimisel on oluline pikemate ja alust rajavate tekstide ning lugude lugemine ning nende väärtuse taas ausse tõstmine.\n3. Õppimine on teoloogi enesehinnangu kujundamine. Õppimine on rikastav ühistegevus, milles omavahel kokku lepitakse.\nMe oleme edukad kui oleme need, kes ühelt poolt kokku hoiame, üksteist toetame nende akadeemiliste nõuete täitmisel, kus me ei saa oma ülesande ja staatuse pärast teha akadeemilisi või institutsionaalseid järeleandmisi, aga kus koostöös on kõik ette tulevad raskused ületatavad. Teiselt poolt me kasvame siis kui me edendame oma kooli ja selle tuntust, otsime vahendeid selle ainelise aluse tugevdamiseks ning hoiame siinses hoones asuvat vara sellel omaniku viisil silma peal hoides.\nAga ükskord algab aeg, mil me jõudu kogununa suundume ja sirutume väljapoole aidates õgvendada ligimeste keerulisi teeradu ja püüdes aidata kõikjal kus vaja sellel viisil mis on õige ja kuidas me ise suudame. Ning et me oma eluga aitame muuta asjade kulgu seal, kus see on võimalik ja kus meil selleks avaneb võimalus.


Üldse mitte erilised oksarägastikud\nPeaks ikka päris rumal olema, et mitte ära arvata nende piltide lokatsiooni.. või ei?\nVõtsin tänasel päikeselisel päeval ette jalutuskäigu Viljandi Lossimägedesse. Vahetult enne kodust lahkumist mõtlesin: "Mis oleks... kui võtaks fotoka ka kaasa?" Pole ju ammu pildistanud.. see tähendab pilte püüdnud. Tühja kah, võtsin siis fotoka kaasa. See, et ta mul kaasas on, ei tähenda, et ma peaksin ilmtingimata pildistama hakkama.. Lossimägedesse jõudnud, võtsin ta siiski kotist välja. Ma ei ütleks, et need pildid on mingid tohutult maailmamurdvad leiutised - ma mõtlen, et siluettides oksarägastikke on ennegi pildistatud (k.a. mina ise), kuid üle pika aja meenus mulle vana hea fotohasart. Ma ei hakanud mingit tohutut jahti pidama. Võtsin lihtsalt oma teleobjektiivi, lukustasin selle kaamera ette, sättisin fookust ja lootsin, et ehk paistab pärast arvutistki midagi head... Midagi nagu oli.. ja selle ma ka siia panin.\nMuide, kui ma sinna mäe otsa olin jõudnud, haaras mind esimese asjana pilt kolmest uisutajast.. veidikese aja pärast nägin mõndasid veel... Nii naljakas, nad tõesti... uisutasid (!!) järve peal.. Alles see oli, kui ma sealsamas järve ääres vees ujuvaid parte imetlesin.. ja nüüd ühtäkki on jääkate juba nii tugev, et selle peal saab liugu lasta.. Mina vist ei julgeks.. aga tahaks küll..\nPildistas: Getter postitatud kell 17:02 No comments:\nHamlet ja Poiss\nEsmaspäeval Stuudios klõpsasin ma ühe pildi.. telefoniga. Seal peal oli üks nukk ja Grete. See pilt elas, liikus, lõi ja lehvitas, mistõttu mul tekkis kange tahtmine seda nukku veel pildistada. Nii leppisime Marise ja Gretega täna NUKUs kohtumise kokku, et võtta meie Väike Prints ja temaga vägitegusid korda saata.\nKui kord NUKUsse jõudsime oli meil perfektne saal, aga Printsi polnud. Seega võtsime modellideks hoopis kaks teist väga vahvat tegelast, kelleks on Hamlet ja (meie kutsume teda) Kerjuspoiss.\nKui veab, siis saab homme ehk Väikese Printsiga midagi teha, kuid eks näis...\nPildistas: Getter postitatud kell 20:08 No comments:\nEile tuli mulle külaline. Külaliseks on Maris. Ja nii me lihtsalt oleme minu juures, veedame aega ühest söögikorrast teiseni. Kulgeme. Oleme teinud juba kõike, mida tavaliselt halva ilmaga minu juures tehakse: vaadanud pilte, vaadanud filmi, teinud kooki ja mis peamine... teinud ühe pildiseeria. Nümfilikult kaunis, eks?\nLisaks enda loomingule jagan teiega seekord ka midagi Mariselt. Nimelt rääkis see neiu mulle, et on meist luuletuse kirjutanud...\nPildistas: Getter postitatud kell 19:23 1 comment:


Minu Euroopa » Blog Archive » Kuidas Anija mehed Brüsselis käisid\nKuidas Anija mehed Brüsselis käisid\nMart Luik, Tallinna linnavolikogu aseesimees kirjutab kohalike omavalitsuste juhtide visiidist Brüsselisse.\nEuroopa Komisjon kutsus kenadeks kevadpäevadeks hulga Eesti omavalitsuste juhte Brüsseli poliitilise eluoluga tutvuma. 31-liikmelises grupis oli inimesi 26 omavalitsusest kõikjalt Eestist: Anijast Rõugeni ja Ruhnust Kohtla-Järveni.\nKohe esimesel kohtumisel suutsime võõrustajat ungarlanna Judith’it üllatada delegatsiooni maskuliinsusega – grupis oli vaid 3 naist. Sellist pilti europealinnas pigem ei kohta. Veelgi enam jahmatas teda aga Eesti väikseima omavalitsuse Ruhnu vallavanema ütlus, et tema vallas elab püsivalt 55 inimest. “Only 55!”, ei suutnud Judith kuuldut uskuda. Võib ette kujutada, et Berlaymont’i ühe korruse ühes tiivas töötab oluliselt rohkem inimesi. Suurlinna vaatest lähtuvalt ei avalda isegi Tallinn oma 450 000 elanikuga erilist muljet. Omavalitsusjuhid võisid õhtusöögilauas rahulolevalt nentida, et Eesti paistab sealtpoolt vaadates tegelikkusest kõvasti suurem välja.\nVäikese riigi kohta on meil Brüsselis väga tugev esindatus – Brüsseli kabinettides töötab mitusada eestlast. See aitas kergesti kokku panna sisuka kava, kus sees kohtumised komisjoni asepresidendi Andrus Ansipi, transpordi peadirektoraadi peadirektori Henrik Hololei, suursaadik Clyde Kulli, europarlamendi saadikute ja paljude teistega.\nJuba esimesel päeval kujunesid välja arutelude põhiteemad: Rail Baltic, Brexit, ELi eelarve, ELi rändepoliitika, ühtekuuluvuspoliitika tulevik. Pea kõigil kohtumistel oli grupil üks kontrollküsimus: kas Rail Balticu rahastamine on ELi poolt tagatud? Seda kõnelejad sõnaselgelt ei kinnitanud. Ei saagi, sest uus ELi finantsraamistik ehk pikaajaline eelarve (MFF) on alles ette valmistamisel ja läbirääkimised veel ees. Küll aga kinnitati nagu ühest suust, et Rail Baltic on ELi jaoks selge prioriteet ja raha projekti jaoks leitakse.\nEesti ELi esinduses tõdeti, et Brexiti lõpplahenduse osas ei ole praegu veel täit selgust ei Brüsselis ega Londonis. Keegi pole õnnelik brittide lahkumise üle, kuid see juhtub siiski ja läheb kuningriigile maksma kuni 100 miljardit eurot. Esimest korda pärast Ameerika Ühendriikide iseseisvumist peab Suurbritannia läbirääkimisi nõrgema positsioonist ja seetõttu on Euroopa Liit seni saanud kõigis olulistes küsimustes oma tahtmise.\nLahkumine tekitab küll ELi eelarvesse augu, kuid see pole ülemäära suur. Kui brittide senised maksed ja ELi tagasimaksed kokku lüüa, on neto puudujääk ca 5% liidu aasta eelarvest. Eeldatavasti küsitakse liikmesriikidelt raha juurde, kuid sellel on omajagu vastaseid, peamiselt väiksemad netomaksjad, nagu Rootsi, Taani, Holland ja Austria. Samas on liidu juhtriik ja suurim netomaksja Saksamaa maksete suurendamisega nõus. Brexiti puudujäägi katmiseks kärbitakse ka Ühtekuuluvusfondi kuni 10%, nii et mingil moel saavad seda tunda kõik liikmesriigid.\nRändpoliitikas tõdeti, et suurem kriis on praegu möödas, sest Türgi-Kreeka piir üldiselt peab ja ka Liibüast saabuvate paadipõgenike voogu on suudetud ohjeldada. Küll aga puudub pikaajaline lahendus, kuidas EL suudaks tõhusalt oma piire kaitsta. Isegi Brüsselis nenditi, et mõne aasta taguse ümberpaigutamise programmi võib lugeda ebaõnnestuks. Algselt plaanitud 160 000 pagulasest suudeti reaalselt ümber paigutada 20 000 ja neistki on paljud tänaseks sihtriigist lahkunud.\nOmavalitsusjuhtide hulgas tekitas enim diskussiooni küsimus, kas oleks mõistlik jagada Eesti kaheks regiooniks, et Ühtekuuluvusfondist rohkem toetusi saada. Tallinn ja Harjumaa oleks siis üks regioon, mille kõrge SKP lükkaks nad toetusesaajate hulgast välja. Küll aga võidaks sellest madalama SKPga ülejäänud Eesti, mis jääks teise regiooni. Kentsaka nimega NUTS2 plaani toetajate hinnangul võidaks Eesti sellest kokku kuni 500 miljonit eurot. Euroopa Komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis juhiti aga tähelepanu sellele, et praeguste reeglite kohaselt pole Eesti jagamine lihtsalt võimalik. Regioonis peab elama vähemalt 800 000 inimest ja ükskõik kuidas Eestit poolitada, sellist latti me ei ületa.\nKomisjoni asepresidendile Andrus Ansipile on Euroopa igati hästi mõjunud. Puhanud ja energilise olemisega rääkis ta digivaldkonna arengust. See oli vist aastal 2014, kui Ansip hakkas rääkima vajadusest kaotada Euroopas teleprogrammide jm meedia geoblokeerimine ehk asukohapõhine tõkestus, sest ka tema abikaasal peaks olema õigus vaadata Kanal 2s jooksvat Türgi seriaali. Siis vaadati teda kui kuutõbist, et kuidas ta julgeb suurte meediafirmade rahakoti kallale minna, aga juba nüüd saab geoblokeerimise kaotamine reaalsuseks. Sama lugu oli mobiilse interneti hindade jõulise kärpimisega – algselt võimatuna tundunud kava sai ellu viidud ja kaotajaid õieti polegi. Uus suur teema on tehisintellekt, mille puhul rääkis asepresident sellest, kuidas sipelgad alati kõige lühema teeraja toiduni kollektiivselt sisse tallavad.\nHääd Belgia õlut mekkides nentisid Eesti omavalitsusjuhid kokkuvõttes, et need paar päeva Brüsselis sai koos veedetud suurepäraselt. Programm oli sisukas ja korraldus laitmatu. Suur aitäh selle eest, Kadri ja Katrin!\nBrüsseli kohtumistel osalesid: Aigar Kalk Rõugest, Aimur Liiva Kiilist, Aivar Saarela Mustveest, Alari Kirt ja Toomas Uudeberg Tapalt, Arvi Karotam ja Jaan Oruaas Anijalt, Enn Kuslap Torilt, Erik Sandla Harkust, Erkki Keldo Põltsamaalt, Harry Pajundi Sauelt, Heiki Kukk ja Jaan Urvet Ruhnult, Jaanus Barkala Otepäält, Jüri Ellram Järvast, Ljudmila Jantšenko Kohtla-Järvelt, Maano Koemets Elvast, Madis Kallas ja Tiiu Aro Saaremaalt, Mart Luik Tallinnast, Merle Prussak Koselt, Mikk Lõhmus Lääne-Nigulast, Mikk Pikkmets Läänerannast, Priit Lomp Kastrest, Radz Sauk Luunjast, Raido Tetto Viru-Nigulast, Rauno Võrno Vinnist, Tanel Viks Vormsilt, Tiit Vahenõmm ja Martti Rehemaa Sakust ning Ülo Tulik Võrust.\nVabatahtlikke ja nende tööd on kõrvaltvaatajatel raske mõista, parima kogemuse osaliseks saame vaid ise avastades ja midagi uut õppides. Getteri lugu


Artiklid arheoloogiast ja ajaloost: Ligi 500-aastane Vana Toomas – müüt või iidne näidiskodanik?\nLigi 500-aastane Vana Toomas – müüt või iidne näidiskodanik?\nRaekoja torni otsas seisab juba kolmas Vana Toomas ehk esimese «lapselaps», kes hoolega jälgib, ega meie linna poole pole teel vaenuväed.\nVana pärimuse järgi olevat kunagi keskajal, mil veel papagoilaskmiseks nimetatud ammuküttide võistlusi korraldati, üks ootamatu vahejuhtum meeste sõjalis-sportliku ettevõtmise ära rikkunud. Nagu ikka, olnud ka toona Kopli tammikus peetud laskevõistlusel rohkesti pealtvaatajaid. Laskmine veninud tüütult pikale, ilma et keegi oleks saanud pihta ridva otsa pandud sihtmärgile – värvilisele puust papagoikujule. Seepeale olevat üks koos emaga võistlust vaatama tulnud Kalamaja poiss koeruse pärast oma naljaviluks kaasa võetud mänguvibule noole nöörile seadnud ja ilma pikemalt mõtlemata selle papagoi poole lennutanud. Ja ennäe! Linnuke kukkus ridva otsast alla hämmeldunud täiskasvanute jalge ette.\nLinnasõdurit kutsuti raevorstiks\nKuna poisikesele polnud antud õigust rohkemaks kui võistluse imetlevaks jälgimiseks, said ammukütid pahaseks ja oleksid häbematule poisikesele kere peale andnud, kui mitte linnapea ise poleks sekkunud. «Ennäe, missuguse terase silma ja kindla käega poisike, kes oma mänguvibuga saavutab rohkem kui täismehed oma ehtsate sõjariistadega! Mis on su nimi, tragi poiss, ja kust sa tuled?» Poiss vastas: «Minu nimi on Toomas ja ma elan Kalamajas.» Saanud teada, et Toomas on vaesest perest, otsustas bürgermeister teda toetada. Poiss saadeti linna kulul kooli ja kui ta oli selle lõpetanud, võeti linna teenistusse raesõdurina.\nMuide, veel XIX sajandi alguses oli linnal ühtekokku sada sõdurit ehk «raevorsti», neist 80 jalaväelased ja 20 suurtükiväelased, enamasti eesti poisid. Hüüdnimi «raevorst» kasutati raesõdurite puhul sellepärast, et rahu ajal oli see lahe amet, mille põhisisuks valvekorrad linnaväravates, relvaharjutused ja paraadid. Siit siis võrdlus laiskvorstidega. Toomase eluaeg aga oli sõdade tõttu rahutum ja ohtlikum.\nKui Toomas linnavahiks sai, olnud ta usin ja ligimeste vastu sõbralik. Suurt karjääri ei teinud, kuid uhkete vuntside ja meeldiva loomu tõttu olnud mees üldtuntud ja menukas. Ajapikku sai ta vanaks ja siis hakatigi teda hüüdma Vanaks Toomaks. Ja kui mehe maine teekord lõpule jõudis, otsustanud raehärrad tellida raekojale uue tuulelipu, mis tubli linnavahi mälestuse jäädvustaks. Nii saigi meie raekoda väga erilise moega tuulelipu, mille varrast toetab vaskne sõjasulase kuju, raudrüü seljas, laia servaga kübar peas ja mõõk vööl.\nTegelikult on Vana Toomas legend ja sellist isikut pole kunagi elanud. Kuid ilmselt oli raele vaja kõigile linnaelanikele torni otsast paistvat näidiskodanikku, kes on alati tubli ja valmis oma linna kaitsma.\nRae arveraamatus seisab, et aastal 1530 sai maaler Joachim rae tuulelipu kuju kuldamise eest tasu. See on kõige vanem dokumentaalne teade tuulelipulise Vana Tooma olemasolust. Muide, toona oli praegusest märksa olulisem teada tuule suunda, sest purjelaevade ajastul tuli vahel kuni kaks nädalat oodata sadamas sobivat tuult, et purjetada Lübecki, Stockholmi või Neeva suudme poole.\nUus Toomas kõige uhkem\nKui suure au sees linnakodanike silmis seisis raekoja tuulelipu hoidja, sellest annavad aimu teated, et kui teda torni tipust parandamiseks või uueks kuldamiseks alla võeti, siis kaasnes Vana Tooma uue ülesseadmisega suurtükisaluut. Kui tornikiivri puit tema jalge all läbi pehkis, tehti uus, ent pärast parandustööde lõppu seati Toomas ikka tagasi. Keegi ei tulnud selle pealegi, et teha kuju asemele midagi moodsamat. Nii oli see aastatel 1627, 1781, 1896 ja 1952. Viimati olla üks Moskvast saadetud parteimees kahtlust avaldanud, kas niisugust vanakest on sünnis panna nõukogude töörahva saadikute täitevkomitee torni otsa. Tooma olla päästnud parteisekretär Johannes Käbin, kes pilkas Moskva meest, et kas too tõesti tahab Kremli rubiintähte Tallinna raekoja torni otsa seada lasta.\nTõsi, 1944. aasta märtsipommitamise ajal põlenud raekoja tornitipust alla kukkunud ja purunenud Vana Toomas ise jäi 1952. aastast pensionile. Ta oli kukkumisel kaotanud oma banaanilikud vuntsid, lipukese ja parema käe kinda, sobides nüüd vaid muuseumieksponaadiks. Metallikunstnik Salme Raunam olevat kohrutanud uue vaskmehikese, sepp Elmar Eigo tegi sobivad raudosad ning seejärel võis Vana Toomas uuendatud kujul taas teenistusse asuda.\nKuna sõja järel tehti uus tornikiiver vanade meistrite kombeid arvestamata laagerdamata puidust, ei pidanud see vastu poolt sajanditki. Pehkimise ja kaldumise tõttu muutus nõukogudeaegne tornikiiver ohtlikuks ning vajas uuendamist juba 1996. aastal. Selle tippu sai V. Roosveeri valmistatud uus Vana Toomas.\nPojapoeg kullati üle\nPraegu on ehtne Vana Toomas eksponeeritud raekojas, tema «poeg» aastast 1952 asub linnamuuseumis ja «pojapoeg» aastast 1996 on tegevteenistuses. Arhitekt Teddy Böckleri kavandatud Tooma «pojapoja» viimistlus erineb originaalist. Uusim kuju on osaliselt kaetud erkrohelise vasepaatinaga, osaliselt kullatud. Seetõttu on «pojapoeg» oma «vanaisast» silmatorkavam. Jätkuvalt on Vana Toomas Tallinna üks populaarsemaid sümboleid. Võib näida, et truu linnavaht valvab ikka veel, et anda meile märku mitte üksnes tuule suunast, vaid ka sellest, kust tulevad linna poole sõbrad, kust vaenlased.\nPosted by Kas kõik on just nii nagu paistab ? Aerling. at 10.13\nAV 8. syyskuuta 2010 klo 23.18\nPapagoilaskmise kuju kohta papagoihuviliselt. Kahtlen, kas kuju ikka oli värviline. Nimetus „värviline papagoi” seondub eelkõige aaradega, mis aga on Uue Maailma linnud, kuid Ameerika ja selle linnustik olid XVI sajandi alguses veel suhteliselt tundmatud. Tallinnas säilinud hõbedast papagoikuju meenutab täiesti selgelt mitte pikasabalist aarat, vaid lühisabalist aafrika hallpapagoid, mille värvused on enamjaolt hall, must ja natuke punast. Varbad on kujul valesti (kolm ette ja üks taha, kuigi papagoidel on kaks ette ja kaks taha), aga kehakuju ja üldilme on üsna õige. Nii et tuleks suhtuda skeptiliselt kujutistesse, kus papagoilaskmisel on posti otsas värviline pika sabaga papagoikuju.


HomeSaidi sponsorid poliitika\nSite sponsorid poliitika\nSaidi hindab fakti, et tarbekaupade ettevõtted on märkimisväärne mõju tarbijate tervisele. Sponsorluse Site tegemist kujul reklaam, mis võimaldab saidi pakkuda oma lugejatele informatiivne ja asjakohane sisu tasuta.\nSaidi ainult keskendub pakkuda oma sponsorite võimalusi turustada oma tooteid ja teenuseid tarbijatele.\nVõrgustiku eesmärk on luua platvorm, mis lugejad saavad kasutada anda ise. Sponsorlus poliitika võimaldab võrgu jätkuvalt kasvada ja laieneda. Hariduse sisu veebilehelt koolitab lugejad võimaldab neil teha teadlikke elu ja tervise valikuid.\nSaidi räägib erinevaid teemasid, sealhulgas füüsiline aktiivsus, tervislik toitumine, ohutuse ja ennetamise ning heaolu. Võrk ka pakub oma lugejale vihjeid selle kohta, kuidas saavutada tasakaalustatud ja tervisliku elustiili.\nVõrgustiku eesmärk on suurendada tervist lugejad üle kogu maailma, pakkudes neile haridus- sisu tervist.\nSaidi keskendub arengumaade usaldusväärne ja asjakohane materjalid ja tööriistad tervisele. Hariduse sisu peaks põhinema faktide hiljutine uurimus töö ja tervise statistika.\nVõrk keskendub ka saates oma lugejaid tervisele positiivset sõnumit.\nRedigeerimispoliis ja sisu arendamine\nVastavalt võrgu poliitika, sisu on kirjutatud ja läbi selle kvalifitseeritud toimetajad igal ajal.\nAffiliate kompensatsiooni avalikustamise\nAvalikustamine kehtib võrgu veebilehte sealhulgas, kuid mitte ainult nii mobiil- ja online versioonid Saidi veebilehed. Avalikustamine on sätestatud, et aidata avalikustada võrgu rahaline suhe tema tütarettevõtete, sponsorid, reklaamijatele ja muud kolmandad osapooled, kes ilmuvad veebilehel.\nMõned artiklid veebilehel on seotud teatud teenuste ja ressursside keskenduda hoone ja edendada kaubamärkide ja tooteid. Võrk kuulub üksikutele valitud affiliate programme. See teeb komisjon, kui lugeja otsustab osta läbi tingimusel affiliate lingid. Saidi avalikustab täielikult oma suhteid reklaamijad ja rahustab lugejad, et finantsmotiivid ei mõjuta mida on avaldatud umbes toode või teenus.\nPartner pooled võivad muutuda igal ajal Site vajalikuks peab. Lugejad võivad edastada küsimusi, kommentaare või muresid töötajate Saidi kaudu veebivormi. Kasutajad saavad ka küsimusi enne ostu läbi affiliate linke veebilehel.\nLugejad ei soovitata kasutada teavet veebisaidil aseainena professionaalse arsti või ravi iga tervisliku seisundi. Sisalduv teave veebilehel ei tohiks kasutada diagnoosimiseks või raviks tahes haigusseisundi küsimata kvalifitseeritud meditsiinilise ekspertiisi.”\n Hondrogel liigestele kust osta kõige odavam, kuidas see töötab? [maxbutton id=”562″] Ta kasutas juua tablette ja hondroprotektory, arst kirjutab [...]\n Cardio NRJ ametlikul kodulehel osta nüüd, ülevaateid, hind [maxbutton id=”548″] Tulenevalt asjaolust, et moodustub kompleks füüsilise rõhu alandamine, see [...]\n [maxbutton id=”239″] analoogide detoxic Tabel. №30 Tulemuseks pärast selle kasutamist alati tunne enam käegakatsutav tulemus, kui ühendada oma vastuvõtu [...]


Muhu saarel hakatakse viinamarjaveini tootma - Põllumajandusuudised\nMuhu saarel hakatakse viinamarjaveini tootma\nViinamarjaistanduse rajamisega tehti algust 2012. aasta kevadel, kui Lõo talusse Muhusse pandi maha sadakond viinapuu istikut.\nLisaks on ettevõtja rajanud sinna Eesti esimese veiniturismitalu - Luscher&Matiesen Muhu Veinitalu, mis kannab endas edasi Eesti veini, enam kui 100 aastat tagasi alguse saanud, legendi.\nKaubamärgi Luscher&Matiesen juured ulatuvad aastasse 1910, mil šveitslane Arnold Lüscher ja eestlane Paul Matiesen rajasid Moskvasse viinavabriku. 1929. aastal rajati nn. Tiesenhauseni majja Toompea nõlval üks Eesti suuremaid veinitehaseid, kus Matiesen’i kaubamärgi all valmistati ja villiti erinevaid veine ja teisi alkohoolseid jooke. Mõni aasta hiljem oli Toompea veinikeldrites käärimas juba rohkem kui 18 000 pange veini ehk üle 200 000 liitri ja veinitehase aasta kogutootmine ulatus suisa 400 000 liitrini.\n„Istutasime peamiselt kolme sorti – Rondot, Hasanski Sladkit ja Alfat. 2013. aasta kevadel laiendasime istandusi ja panime maha veel 400 taime. Sortidest istutasime peamiselt Rondot, sest see on hea punase veini mari ja Solarist valge veini jaoks. Lisaks istutasime katsetuseks mõned taimed päris Vitis Vinifera sortidest nagu Riesling, Cabernet Franc, Bacchus, Pinot Noir ja Kerner,“ selgitas Peke Eloranta. „Ka järgmistel aastatel plaanime laiendada istandusi - eesmärgiks on panna maha 3000 taime. Klassikalised veinisordid on katseks, klooniks ja pookealuseks. Uueks aastaks tellime juurde Ahri piirkonnast Põhja-Saksamaalt uusi kloone, sealne kliima sarnaneb meie omale ja annab lootust, et need taimed ka meile sobivad.“\nViinamarjakasvatus on Eestis puhtalt entusiastide pärusmaa, sellega põllumajandustoetuste saajate hulka pole kahjuks võimalik jõuda, kuna viinamarjakasvatust Eestis pole ametlikel andmetel üldsegi olemas. Uue istanduse rajamine samas on Eestis lihtne, sest mingeid erinõudeid ei ole.\n„Meie viinamarjaistandus on plaanitud 3 hektari suurusele alale, 1 hektarile kulub keskmiselt 3300 taime. Ühe taime hind on väga erinev, see oleneb sordist ja kogusest, jäädes 3-12 euro vahele, lisandub transport. Eesti istikud maksavad keskmiselt 7 eurot tükk,“ kirjeldab istanduse rajamise kulusid Peke Eloranta. „Esimesel aastal ei ole suuri kulusid aga edasi on suuremaks kuluks metallist või puidust postid ja traadid. Eesti kasvatajate kogemus on näidanud, et siinses kliimas ei sobi puitpostid. Lisaks on üheks suuremaks kuluks istanduse juures kindlasti vihmutussüsteem, seda ei ole vaja mitte niivõrd kastmiseks, kui selleks, et võidelda kevadise öökülma vastu taimede niisutamisega, et nendele tekiks kaitsev jääkoorik külmudes. Ja siis peab olema istandusel loomade tõrjumiseks piirdeaed ja lindude tõrjeks võrgud. Mureks on ka agrotehnika, hetkel otsime seda kõige paremat lahendust ja teeme erinevaid katseid, vaatame, kas jätta taimede vahele muru kasvama ja seda niita või siis katta pind multši või liivaga,“ rääkis Peke Eloranta.\n2016. aastal peab valmima esimene tööstuslik partii veini, seniks tehakse katsetusi. „Teema on meile uus, esimesed 2 aastat oleme tegelenud pideva õppimisega. Teeme koostööd ja õpime Eesti juhtivatelt kasvatajatelt, nagu näiteks Jaak Eensalult, kelle valmistatud Eesti esimene kaubanduslik vein jõuab turule loodetavasti läbi meie, lähinädalatel. Loodan, et lihtsalt veinitegu hakkab ennast ära tasuma 15-20 aasta pärast aga tervikuna mõeldes, kui see on ühendatud ka turismiga, siis tasub asi ära tunduvalt varem,“ ütles Peke Eloranta. „Igal juhul on meie plaan võtta veiniturisminduses Eestis kindel liidripositsioon.“\nVaata lisa: www.veinitalu.ee\nMuhu veinitalus kasvavad viinamarjad.\nAutor: Peke Eloranta\nRäpinas saab õppida viinamarjakasvatust\nEesti viinamarjavein on astunud esimesed tõsiseltvõetavad sammud\nTallinna Botaanikaaed kutsub näitusele „Sügis taluaias“\nVirsik ja aprikoos igal pool Eestis ei kasva


Inimgruppe, kes pretendeerivad taimetoitlase nimetusele, on tegelikult palju. 1) Laktovegetaarlased - kasutavad lisaks taimsele toidule piima, juustu, kohupiima, jogurteid jt. piimaprodukte. Ei tarbi kõigu- ja püsisoojaste loomade liha. 2) Ovovegetaarlased - lubavad endale taimsete toidukomponentide hulgas ainsa loomse valgu allikana muna. 3) Lakto-ovovegetaarlased - lisaks taimsele toidule kasutavad nii piima ja piimaprodukte kui muna. 4) Peskovegetaarlased - menüüs on taimne toit ning kala ja kalasaadused kui loomse valgu allikad. 5) Pollovegetaarlased - tarbivad taimseid saadusi ja linnuliha ning sellest valmistatud produkte. 6) "Punasest lihast loobujad ehk punase liha karsklased" - lisaks taimse päritoluga produktidele lubavad endale kõiki loomseid toiduaineid, välja arvatud punane liha. 7) Veeganid - toituvad ainult teradest, kaunviljadest, juur- ja puuviljadest, pähklitest ja seemnetest, on loobunud täielikult loomsetest produktidest. 8) Fruitariaanid - söövad ainult värskeid ja kuivatatud puuvilju, pähkleid, mett ja oliiviõli. 9) Toortaimtoitlased - toituvad taimsest toortoidust, saades sellest nn. eluenergiat. Eitavad nii toidu termilist (küpsetamine) kui ka keemilist (marineerimine) töötlemist. 10) Niinimetatud elava taimtoidu tarbijad - söövad toortaimetoitu, mida on eelnevalt mikroorganismidega mõjutatud. Bakterite ja seente elutegevus muudab taimtoidu organismile kergemini omastatavaks ja rikastab seedekulglat ka vajalike mikroorganismidega, näiteks piimhappebakteriga. 11) Zen makrobiootikud - tarbivad ainult pruuni riisi ja taimseid teesid. Sellist dieeti kasutatakse, et saavutada tasakaalu yin ja yang energia vahel ja jõuda kõrgemale vaimsele tasemele. Kommentaar. Jaotuse 1….6 esindajad on segatoitlased ja nad ei saa ennast kuidagi lugeda taimtoitlaseks. Jaotuse 7…11 esindajad on taimtoitlased juhul, kui nende menüüs puuduvad ka mesi ja seened Allikas: Urmas Kokassaar & Mihkel Zilmer, Horisont 5/96


Priit Kelder | K&T\nPriit Kelder has written 3 posts for K&T\nJuhendavaid juhumõtteid juhtimisest\nPriit Kelder ⋅ 1. märts 2019\nViimasel ajal tahavad kõik juhid olla. Lugesin CV Keskuse töökuulutusi ja tõepoolest, otsitakse nii turundusjuhte, projektijuhte, büroojuhte, korraldus- ja teabejuhte, huvijuhte, ostu- ja müügijuhte, logistikajuhte, objekti- ja tehnikajuhte, tootmisjuhte, kvaliteedijuhte, teenindusjuhte, personalijuhte, tiimijuhte, laojuhte, tegevjuhte jne. Huvitav on aga see, et kui juhtide käest küsida, mida on võimalik juhtida, jäävad nad vastuse võlgu. Juhtida saab […]\nHaridus kui seisund\nPriit Kelder ⋅ 4. jaanuar 2019\n„Haridus ei ole faktide õppimine, vaid mõtlemise harjutamine,“ on öelnud Albert Einstein. On tõsiasi, et õpetaja, kes ise kuigi hästi mõtelda ei oska, ei saa innustada õpilasi mõtlema. Albert Einstein on veel öelnud, et haridus on see, mis järele jääb, kui koolis õpitu on unustatud. Kuid võiksime meeles pidada, et seesugused suurte meeste kalambuursed ütelused […]\nPriit Kelder ⋅ 12. oktoober 2018\nElu on vist väga rangelt käsitatuna üksnes meie endi, eluolevuste prioriteet ja lõbu; täpsemini – meie endi olemine, kitsamaltki veel ent – minu elu, minu eksistents. Õhtumaa inimese maailm on aastatuhandetega formeerunud selgelt piiritletud kaksiktervikuks, millest üht osa peame inimliku kogemuse seisukohalt mõõtmatult tähtsamaks, suuremaks, ilusamaks, õigemaks; teine pool on seega tühisem ja halvem, tüütum, […]\nJumala valik ja kutse – vastuvõtust pastoraalseminari\nÕpetaja Joel Luhamets ja õpetaja Tiit Salumäe pühitseti piiskopiks\nAeg antud elada. Ettekanne Dementsuse Kompetentsikeskuse teabepäeval\nVanglakaplanite rolliteadlikkus kinni peetavate isikute radikaliseerumise märkamisel ja sellele reageerimisel


Laadige alla Minecraft PE 1.17.20.21 Androidile [tasuta versioon] - Minecraft 1.17.20.21 Androidile\nPõhiline ➛ Laadige alla Minecraft Pocket Edition ➛ Minecraft PE 1.17.20.21\nLaadige alla Minecraft PE 1.17.20.21\n(26 hääled, hinnang: 3.6 kohta 5)\nLae alla Minecraft 1.17.20.21 androidile koos töötava Xbox Live'iga: Mängige koos aksolotlite, küünalde, kuristiku kiltkivi, tuffi ja hõõguvate marjadega.\nMis on Minecraft PE 1.17.20.21 uut?\nArendajad on lisanud Minecraft PE 1.17.20.21 tohutul hulgal uut sisu.\nMängijad saavad lopsakates koobastes kohtuda sõbraliku aksolotl -rahvahulgaga, luua küünalde abil erilise atmosfääri, värskendada end hõõguvate marjadega vanglast lahkumata ning kasutada ka uusi klotse: tuffi ja sügavat kiltkivi.\nHämmastav väike olend Minecraftis 1.17.20.21, kes elab maa -alustes vetes. Axolotl teab, kuidas teeselda surnut, kui seda ründavad vaenlased nagu uppunud või valvurid. Tuleb märkida, et kui antud mobla maha lastakse, kukub kala sealt välja.\nTegelasest võib saada suurepärane lemmikloom ja kaaslane huvitavas, kuid ebaturvalises mängumaailmas.\nKasutajad saavad aksolotlit ämbris kanda või rihmaga siduda.\nReegel kehtib aga siis, kui ämbris on vett. Teise stsenaariumi korral saab kahepaikne palju kahju ja kahju.\nUus dekoratiivne ese Minecraft PE 1.17.20.21. Küünlad kiirgavad nõrka valgust, ainult ühes plokis, nii et tavaliste tõrvikute asendamine nendega ei toimi. Saadaval erinevates värvides.\nKoogile võib panna ka küünla, kuid ese kukub kohe välja, kui mängija hakkab magusat sööma. Kustutamiseks klõpsake lihtsalt üksusel.\nMinecraftis 1.17.20.21 on sellel sama rakendus nagu tavalisel kivil. Samuti saab kaevandada ainult kirbuga.\nSügavast põlevkivist ei kuku välja plokk ise, vaid selle osad, st purustatud põlevkivi.\nAhjus saate kilde sulatada ja tervikploki kokku panna... Teema leiab oma rakenduse dekoratiivtööstuses.\nUus plokk Minecraft PE 1.17.20.21. Ei kuku ilma kirka kasutamata. Isegi puidust saab hakkama, kuid teemantidest ja kullast valmistatud tööriistad suudavad tuffi kaevandada palju kiiremini.\nMinecraft 1.17.20.21 tekitab ploki mineraalveenides... Praegu pole sellel praktilist rakendust. Mängijad saavad plokki kasutada ainult dekoratiivsetel eesmärkidel.\nVarem oli koobastest toitu raske leida ja matkamiseks tuli ette valmistuda. Minecraft 1.17.20.21 -s sellist probleemi pole. Mängijad saavad komistada lopsakate koobaste elustikku, kus ootavad maitsvad heledad marjad.\nNagu nimigi ütleb, kiirgavad need puuviljad valgust. Kondijahu abil saate koopaviinapuust lõpmatu koguse toitu. Üks mari taastab kaks küllastustunnet.\nMängu uus versioon: Laadige alla Minecrafti 1.17.10.\nMinecrafti modifikatsioonid 1.17.20.21\nMinecraft PE 1.17.20.21 kaardid\nLaadige alla Minecraft 0.15.6


2. päev: Emotsioonide tuvastamine | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast\n2.03.2018 Ana Souto\nMa loodan, et saite esimese päevaga kenasti hakkama ja te armastasite enesest ja oma sisemisest lapsest selle jama välja.\nMulle väga meeldiks, kui te jagaksite minuga oma tegevuste nimekirja ja kuidas need on aidanud teil navigeerida läbi vanade käitumismustrite karisid täis madala vee. Ehk siis, kommenteerige julgelt postituse alla ja palun andke mulle teada, kui vajate minu poolset lisatoetust läbi selle protsessi.\nPidage meeles, et see on progresseeruv töö, seega olge iseenese suhtes heatahtlikud ja võtke endale vajalik aeg, et kõik need uued lähenemised oma ellu sisse tuua, läbi 21 päeva tuleb iga päev midagi uut juurde.\nPraeguseks olete ehk vähemalt leidnud endas motivatsiooni, et neid uusi strateegiaid vastu võtma hakata, olenemata kas tegu on söömisharjumuste, oma venitustaktikate tapmisega või mõnest oma sõltuvusest välja murdmisega.\nTeiseks päevaks on mul teile pakkuda suurepärane menüü, milles on magustoiduna esindatud valik emotsioone ja tundeid, kuna me hakkame nüüd välja selgitama oma sõltuvuse allikat ja hakkame seda pöörama millekski positiivseks.\nMe juba teame, et igasugused sõltuvused saavad alguse puudulikust eneseväärtustamisest ja see väljendub selles, kuidas me kohtleme ennast ja oma keha.\nMingid kogemused meie elus on käivitanud meie madala enesehinnangu ja me loobusime nendest asjadest/tegevustest mis tegelikult olid meie hingele naudinguks ja toiduks.\nToetudes mõningatele uuringutele on söömahullus tugevalt seotud vägivaldsete suhetega ja sobimatute seksuaalsete käitumistega noores eas. Alkohol ja narkootikumid on seotud psühholoogiliste ja füüsiliste sõltuvustega.\nPraegu, rohkem kui kunagi varem, on oluline eristada selle sõltuvuse taga olevaid emotsioone ja käitumiste taga olevaid stiimuleid. Seejuures on need väga tugevalt seotud igavusega ja võimetusega näha koheseid ja kaugemaid tagajärgi.\nKui te olete tegevuses millegagi, mis hoiab teid keskendunud ja motiveerituna, siis on teil ka väiksem oht hakata tegema neid tegevusi, millest püüate loobuda. Kuid osadel tegevustel on vaimne side kindlate tegevustega ja seepärast tulebki meil ära tunda nende taga olevad emotsioonid.\nMiks me teeme neid asju, mida me teeme?\nMiks me peale sööki armastame suitsetada?\nTegelikult pole sellel ju mitte mingit loogilist mõtet, sest kui me oleme nautinud mingit head maitseelamust toidus, siis ei saa see maitse minna paremaks kui me sinna otsa paneme koni. Pikaajaline suitsetamine tuimestab meie maitsemeeled, ehk siis, kui me suitsu ei tõmbaks, suudaksime veel rohkem neid maitseid nautida.\nMiks alkohol lõdvestab, kui me oleme stressis?\nLihtsalt seepärast, et see, et see lülitab ühe osa meie ajust välja, nimelt selle, mis vastutab asjade loogilise järjestuse eest.\nNüüd kujutage ette olukorda, kus teie elus juba on suured probleemid ja alkoholi tarbimine annab nendele probleemidele hoogu juurde, ehk siis niigi keerulised asjad muutuvad kordades keerulisemaks.\nMiks me sööme liiga palju, kui me juba niigi maadleme ülekaaluga?\nMe sööme, et luua endale tunnet heaolust, sest tegelikult pole me oma kehaga rahul, seega suurendame oma probleemi veel mitme kiloga. Mõistlik, eksju?\nLisaks veel astume enesevähendamise oravarattasse, kus me püüame nullida tekkinud tunnet, seejuures tegelikult oma probleemi kasvatades.\nMiks me venitame asjadega, kui me tegelikult peaksime olema parimad ja tegusamad versioonid iseenesest?\nSest me teame, et kui me millegagi alustame, siis me peame selle ka lõpetama. See aga nõuab keskendumist, tähelepanelikkust, energiat ja aega, mida me tegelikult pole nõus ära andma, kuid samal ajal selle venitamisega kasvatame oma “teha-vaja-nimekirja” iga päevaga üha pikemaks. Me ei julge/ei taha vastutust võtta.\nMiks on nii raske loobuda ja kuidas me saame oma käitumiste tagant emotsioonid lahti haakida?\nMeie aju toimib premeerimise süsteemil, seda isegi siis kui me seda endale ei teadvusta.\nMe suitsetame, et premeerida ennast ära tehtu eest, me tarbime alkoholi lõdvestumiseks, me sööme vajadusest naudingu järgi ja toit on esmane naudingu allikas, me venitame asjadega sest meil puudub julgus võtta vastutust.\nMeie aju on loonud need käitumised automaatseteks naudingu allikateks ja mis kõige hullem, me nõustume selle valikuga, isegi püüdmata premeerida ennast millegi muuga. Nende käitumiste muutmisel komistame nn võõrutusnähtude otsa, mis muuseas on võimendunud vormis, kuna aju arvab, et ta kaotab midagi olulist (Esimese päeva tekstis).\nTegelikkuses on nii, et ainus viis, kuidas nn lompkasid (võõrutusnähte) lõpetada on see, kui me lõpetame selle energia/aine alla neelamise, mis meile need algselt tekitasid.\nMe suudame tõeliselt lõdvestuda alles päeval, mil me enam ei vaja alkoholi, et lõdvestuda.\nMe suudame tõeliselt tunda naudinguid, kui me ei pea enam õgima seni, kuni me ennast jälle vihkaksime. Ja need kuhjunud tegemised ei pane meid enam venitama, kui me oleme need ära teinud kohe kui need päevakorrale kerkivad.\nVabadus tuleb sellest, kui me teeme asjad ära ja ei “pühi neid vaiba alla”. Põhiliselt ongi see kõrvale lükkamise koht, kus me kukume läbi ajule uute seoste õpetamises.\nKui me kujutaksime oma sõltuvust ette väikese koletisena, kes elab meie kõhus ja mis kasvab iga toitmise korraga suuremaks, siis on ka lihtsam sellest sõltuvusest oma emotsioone lahutada. Lihtne loogika – mida vähem me seda koletist toidame, seda väiksemaks see jääb ja me saame ta ära tappa. Mida kauem me teda toidame, seda suuremaks ta kasvab.\nNiisiis, alustame lahti ühendamist!\nTeadvustage selle väikese koletise olemasolu ja murdke oma tabud, mida teile on sisendatud seoses teie sõltuvusega.\nEsiteks, selle pingeline vältimine vaid hoiab seda teie küljes kinni. Lihtne füüsika “Igale survele on olemas vastusurve” seega vältides te võitlete, samas annate sellele energiat (survestate), seega naaldub see koletisekene teie külge veel tugevamalt.\nTeadvustage, et see eksisteerib teie enda sees, seega on teil võimalus kontrollida oma käitumist selle osas.\nKui te tunnete, et järsk muutus ajab teid ennast ja kõiki teie lähedasi hulluks, siis lihtsalt vähendage neid “toidukordi”, et säilitada alustuseks siiski positiivne meeleolu ja mitte panna ennast saamatuses süüdistama. Sest otsustus on teie võimuses ja see koletisekene elab teie enese naha vahel 😉\nSelle asemel, et tõmmata tavalises koguses pakk päevas, 2 või 3 klaasi alkoholi, õgida igal toidukorral või venitada iga viimase kui tegevusega, seadke endale uued plaanid kus te tunnete ennast olukorra kontrollijana.\nIstuge oma sõltuvusega maha ja tehke leping, et te saaksite oma väe endale tagasi.\nKirjutage oma sõltuvusele kiri, kus te panete paika tingimused:\n“Ma mõistan, et sa oled võtnud suure osa minu elust oma kontrolli alla. Samuti juhid sa minu otsuseid. Ma tean, et sa oled seal sees ja vajad toitu ja hoolitsust, kuid nüüdsest olen mina selle kontrollija. Sa võid seal sees edasi olla, kuid sa ei tohi enam sellel teekonnal võtta juhi rolli. Mina otsustan, mida ma neelan, kui palju ma neelan ja millal ma seda teen. Sina mind ei kontrolli, Mina olen iseenese Valitseja.”\nJuba ainuüksi see harjutus peaks andma piisavalt tugevust ja julgust, et muuta oma igapäevaseid rutiine selle teemaga seotult.\nKui te tavaliselt venitasite terve päeva, siis lubage endale paar tundi selleks ja pange kell õigel ajal helisema, mis annab signaali, et nüüd tuleb härjal sarvist võtta.\nTehke endale päevakava, kui see on vajalik.\nMa tean, et kui kohe peale söömist nõusid puhtaks ei pese ja kööki ei korista, siis kuhjub kraanikaussi ja kappidele kuhi mustadest nõudest. Tehke endale reegel, et need saab pestud kohe, et iga kord kööki vaadates ei tekiks külmavärinaid.\nVabanemine meie väljakutsetest tekib siis, kui me neist jagu saame, mitte nende eiramisest.\nTäna olen mina oma käitumiste kontrollija ning teen iseenese jaoks ainult tervislikke otsuseid!\nKui te tunnete, et te vajate aega iseenese jaoks, siis tehke oma plaanid ümber, lihtsalt tehke seda, ilma mingite halvustuste või süütunneteta.\nHoolitsege selle uue suhte eest, oma sõltuvusega, ja võtke omaks kogu jõud sellest.\nVõtke tagasi ohjad oma elu rakendis ja olge oma enese Elulaeva Kaptenid, olles täielikult teadlikult kontrollimas oma mõtteid ja käitumisi, iga minut, iga päev.\nPange see põletav iha iseenese sisemise kasvamise hooandjaks, et olla parim versioon iseenesest ja mõistke, et juba ainuüksi see fakt, et te seda kirjutist siin loete, on iseenesest juba väga tugev märk sellest, et te olete kursil võidule.\nTe olete otsustanud, et sellel sõltuvusel ei ole enam kohta teie elus ja nüüd on aeg kui te panete selle põletusahju.\nRõõmustage selle võidu üle täna ja pidutsege, sest teie ise olite julged ja vaprad ning elasite selle päeva üle.\nHomme on uus päev ja me võidame selle jälle.\nSammhaaval mi kallid hinged, sammhaaval.\nOma Saatuse Kapten,


Vooremaa Maila Talve: Mul ei ole lemmikpuud, nad kõik vahelduvad\nMaila Talve tuli Luuale Metsanduskooli tööle 1961. aastal, enda sõnul esialgu vaid üheksainsaks aastaks, aga on jäänud tänaseni.\n“Ma pole kunagi tahtnud õpetajaks saada, seda teadsin selgelt juba keskkooliajal,” tunnistab eluaeg Luual töötanud vanemõpetaja Maila Talve. Kursusekaaslasest abikaasa määrati aga pärast põllumajandusakadeemia lõpetamist Kaarepere metskonda metsaülemaks ja seadus ei lubanud mõlemal abikaasal ühes metskonnas töötada. Luua Metsanduskoolis oli vaba kaugõppe osakonna juhataja koht ja nii otsustas Maila Talve tookord, et tuleb siiski aastakeseks.\nÜhe aasta järel tuli teine, kolmas ja kolmekümnes. Vahepeal on kaugõpe koolist kadunud ja pensionile minnes sai endisest osakonnajuhatajast ainult õpetaja. “Nüüd töötan vaid väikese koormusega,” kinnitab Maila Talve, tunnistades, et õpetajaamet pakub talle palju rõõmu.\nKa halvad on sisimas head\nKuigi esimese haridusepaberi järgi metsamees, on Maila Talve palju aastaid õpetanud ka dendroloogiat. Ta on jõudnud vahepeal veel Tartu Ülikoolis psühholoogia eriala lõpetada, andes seejärel Luua Metsanduskoolis psühholoogiat, tervise- ja perekonnaõpetust.\n“Kui ma varem nägin seoses metsandusega ainult loodust, siis nüüd, kui hakkasin psühholoogiat õppima, hakkasin nägema ka inimest. Psühholoogiat õppides avastasin, et oskan inimestega hästi läbi saada,” tunnistab Maila Talve, kinnitades, et pole üdini halbu ega üdini häid inimesi, vaid ka pealtnäha halvad on sisimas head.\nNeed, kes päevases õppes hakkama ei saanud või mõne pahandusega silma paistsid, jõudsid sageli pärast väljaviskamist ringiga kaugõppesse. “Õpilaseni jõuan, kui temaga kahekesi töötan. Sageli saab just nelja silma all aine selgeks see, kes klassis mõnest asjast aru ei saa. Klassis on sageli nii, et osa inimesi tahab niisama esineda, et silma paista. Kahekesi jäädes aga avastad sellise esineja puhul, et sisimas on ta palju parem,” räägib Maila Talve. Just poisid, kes metsanduskoolis moodustavad õpilastest lõviosa, ei julge sageli head ja viisakad olla.\nSilmadest saan aru\n“Igal ajal on räägitud, et noored on hukas. Praegu on aeg niipalju muutund, et neil, kes ajaga koos pole muutunud, pole enam võimalik tööl olla. Kui ma mõtleksin samamoodi kui varem, ei saaks ma koolis enam töötada, ” räägib teenekas õpetaja.\nMaila Talve sõnul on koolis muutunud kõik, õpetajate jaoks aga eelkõige suhtlemine õpilastega. Õpetaja ei asu Talve kinnitusel enam kusagil kõrgel kantslis, vaid on pigem õpilasetega samaväärne. Ka klassis on ta lasknud lauad panna nii, et ta pole enam puldi taga, vaid asub õpilaste keskel, tundes, et on üks nende seast.\nUuema aja probleemideks tunnistab õpetaja küll seda, et televiisor ja internet võtavad palju inimeste tähelepanu endale. Õpilased ei taha varasemaga võrreldes enam kuigi palju lugeda. “Ometi on inimloomus ja emotsioonid samad, bioloogilisi muutusi pole ju toimunud,” tõdeb õpetaja, kes usub, et inimesi saab laias laastus jagada kahte koolkonda. Ühed on muutustele avatud ja teised mitte.\n“Mida rohkem on inimene koolis käinud, seda kergem on tal muutuda ja ajaga kaasas käia. Kel haridust ei ole, kes valdab vaid praktilisi oskusi, sellel on raskem. Neil aga, kelle silmaring on laiem, on kergem muutuda,” kinnitab õpetaja, kellel elu jooksul on olnud nii palju õpilasi, et ta kõiki enam äragi ei tunne.\n“Silmadest tunnen oma õpilased ära, aga nimesid küll enam ei mäleta,” kinnitab Talve, kes nii mõisamängu ajal kui ka kooli juubeli aegu palju endisi õpilasi ära tundis.\nMetsapuud ja pargipuud\nEsimeses tunnis räägib Maila Talve oma õpilastele sellest, mis on mets ja mis vahe on metsal ja pargil.\n“Kui pargipuud on istutatud nii, nagu on ehitatud individuaalmajad – üks teisest kaugemal, nad ei tahagi kokku puutuda, vaid igaüks neist tahab näidata, kui ilus ta on —, siis metsapuid võrdlen ma korruselamutega.\nPargis ei saa puud kasvada liiga lähestikku ja tavaliselt rajab pargi inimene, kes näeb ette, kui palju puud kasvades ruumi võtavad ja milline on park 25, 50 ja 100 aasta pärast. Puud pargis kasvavad teistmoodi. Kõrguselt jäävad nad madalamaks kui metsapuud.\nMetsas on aga mitu korrust. Kõige all on alustaimestik, siis põõsarinne, seejärel tulevad viletsamad puud, kõige kõrgemal on aga kõige võimsamad puud. Metsapuud võitlevad kogu aeg, et üles pääseda. Seetõttu nad laasuvad ja puu kasvab ilusa tüvega, kus on vähem oksi. Metsapuud saavad vähem toitaineid, aga neil on ka õlatunne ja osa neist toetab üksteist,” selgitab õpetaja.\nÕiget lemmikpuud Maila Talvel pole. Võõrpuuliikidest meeldib talle kõige enam harilik pöök, aga kodumaa puude hulgas lemmikud vahelduvad.\n“Juba 1980. aastatel ei jõutud kokkuleppele, mis on eesti rahvuspuu. Soomlastel ongi seepärast hoopis aastapuud. Rahvuspuul peab ju olema ka tähendus juures. Kas me oleme ikka tammerahvas? Ka pärna pakutakse palju, aga niisamuti austavad tamme ja pärna ka sakslased,” ütleb Maila Talve. Tema valiks rahva arvu ja vintskust silmas pidades eestlaste rahvuspuuks hoopis kadaka. “Väike ja vastupidav, käib muutustega kaasas ja jääb püsima.”\nEsimeses koolitunnis annab Maila Talve oma õpilastele ka ülesande: kirjutage oma lemmikpuust.\n“Õpilased kirjutavad enamasti lemmikpuuks tamme või pärna, aga üks õpilane kirjutas, et tema lemmik on õunapuu. Sellepärast, et puu kasvab tema akna all, ta mäletab seda väikesest saadik ja nüüd on oksad nii suured, et õuna saab võtta otse aknast. Ise olen ma praegu haavavaimustuses. Ma ei pannud varem tähele, et haavad on sügisel veelgi punasemad kui vahtrad! Aga ka mitte igal aastal.”\nSuusad all ja hobune veab\n“Metsandus on eriala, mis võimaldab palju üksiolemist. Metsamees läheb metsa ju üksi, ta ei pea olema suhtleja ega rabeleja,” räägib Maila Talve, lisades, et noori, kes seda eriala õppima tulevad, on mitmesuguseid. “Mõni tuleb sellepärast, et pinginaaber tuleb. Mõned aga jäävad, ka siis, kui pinginaaber ära läheb.”\nMaila Talve elukutsevalikut mõjutas algkooliaegne sõbranna, kelle isa oli olnud metsamees ja viidud Sibersse. “Et minul polnud ka vanemaid ja temal polnud isa, siis hoidsimegi kokku ja sõbranna meenutas sageli, et tema isa kutsuti metsasaksaks. Alles oli ka isa vorm. Oli tore ette kujutada, et metsasaksal on oma püss, talvel liigub ta metsas, suusal all, ja hobune veab teda,” meenutab Maila Talve.\nKui elukutsevaliku aeg kätte jõudis, läks sõbranna geograafiat, Maila Talve aga metsandust õppima.\nHiljem on tal vanade metsavahtidega sellest suusatamisest küll juttu olnud, aga niimoodi, nagu “metsasaks” suusatas, pole ta kunagi sõita saanud. “Need peavad olema erilised laiad ja lühikesed suusad, kus pole kinnitusklambrit, vaid jalg torgatakse lihtsalt sisse,” teab Maila Talve.\n“Praktikas olen ma ainult kaks aastat metsas töötanud, suusatada pole saanud,” räägib Talve, kes pisut aega pidas metsamajandis laiatarbetsehhi meistri ametit ja oli Vaimastvere metskonnas abimetsaülem.\n“Laiatarbetsehh oli abitootmisharu, kus tehti kirvevarsi ja lumelabidaid, mida saadeti Venemaale. Mina vaatasin, et nad oleksid tehtud nagu peab, olin tehniline kontroll, tegin ka töökäske ja korraldusi. Metskonnas tehti tööd aga sootuks teistmoodi, kui mina koolis olin õppinud. Koolis olin õppinud, et kõik tuleb normi järgi teha. Tegelikkuses poleks aga sel juhul, kui kõik oleks ausalt kirja pandud, palka peaaegu üldse makstud. Sageli tuli paberil näidata kolmekordselt, aga kuna mina olin koolitatud, siis ütlesin, et nii ei tohi ju. Nii pidid metsaülem ja raamatupidaja mulle siis õpetama, kuidas tegelik elu käib,” muigab Maila Talve nüüd tagantjärele.\nAadelkond pani ülikoolile aluse\nEt Luua Metsakoolis on perioodiõpe ja Maila Talvel tunnid anda vaid I õppeperioodil, saab ülejäänud ajal tegelda sellega, mida hing ihaldab. Nii ongi viimasel ajal südamelähedaseks saanud mõisateema.\n“Alguses oli see liikumine mulle võõras, ma ei teadnud mõisatest suurt midagi, aga nüüd olen ma kogunud materjali, et hakata teemast aru saama,” selgitab Maila Talve, leides, et siingi peitub üks mõtlemise muutumisi. Kui varem oldi harjunud rääkima mõisnikest halva tooniga, siis nüüd on selgeks saanud, et paljud mõisnikud ja aadelkonna esindajad olid ülikoolis professorid ja õppejõud ning neid tundma õppides saame ka oma kultuuri juuri otsida. “Nii pandi ju alus meie ülikoolile,” sõnab Talve. Ta võib palju rääkida Luua mõisahärrast Arthur von Oettingenist, kes oli maailmakuulus füüsik-meteoroloog, ning teistestki selle perekonna liikmetest.\nHuvitav on Talve kinnitusel seegi, et kui lugeda näiteks Wikipeediat, siis jutt ühe ja sama asja kohta eesti, saksa, inglise ja vene keeles on mõnikord täiesti erinev. “Vahel ei lähe ka aastaarvud kokku. Kõige kindlam on, kui mitmes keeles loed ja siis kõik ise kokku paned,” teeb ta järelduse. Järgmisel aastal saavad mõisamängust osavõtjad Luua mõisa kohta kindlast rohkem informatsiooni, lubab Maila Talve.


EOK kinnitas Tokyo olümpiamängude koondise. Kergejõustiklasi sõidab Tokyosse seitse – Eesti Kergejõustikuliit\nEOK kinnitas Tokyo olümpiamängude koondise. Kergejõustiklasi sõidab Tokyosse seitse\nEOK president Urmas Sõõrumaa väljendas heameelt tugeva ja mitmekülgse koondise üle.\n„Täna on selge, et aasta võrra edasi lükatud olümpiamängud toimuvad ning mul on hea meel, et EOK lähetab olümpiamängudele koondise, kus on nii debütante kui väga kogenud tegijaid. Tänan kõiki sportlasi, nende treenereid ja taustajõude, kes ei lasknud eelmisel aastal pead norgu, vaid leidsid nii vaimset kui füüsilist jõudu, et elu üheks tähtsamaks võistluseks professionaalselt valmistuda,“ rääkis Sõõrumaa.\nEOK spordidirektori Martti Raju hinnangul jättis COVID-19 pandeemiast tingitud kvalifikatsiooniperioodi pikenemine ja kõikumine olümpiale kvalifitseerumisele oma jälje. „Siiski on Eesti koondis esindatud rohkematel spordialadel kui kunagi varem. Kuna ranged liikumisreeglid hoiavad koondise liikmed suhteliselt paiksetena oma elu-ja võistluspaikade juures, tuleb koondise komplekteerimisel arvestada liikumispiirangutega. Samuti tuleb arvestada osade alade eellaagriga Nagano külje all Saku linnas, kus puudub võimalus kasutada kohalikku sparringut.,“ ütles Raju.\nEesti koondise suurused varasematel suveolümpiamängudel:


Migreen 03.04.12 / Peavalu\nOlen alates 2009 aastas hädas kaelavaludega ning edasi sealt ka peavaludega. Neuroloogil käidud uuringud tehtud, veresooned kontrastainega jne. Kõik nagu korras aga ikkagi valutab tihti pea.Isegi kui kael ei valuta. peavalu pigem kas ühel või teisel pool pead.Valutav pea pool on nagu tundlikum ja nahk tundub "hell". Eelmisel suvel olid nii paar kolm korda kuus ka sakid, virvendused - millele järgnes nõrk ja tuim peavalu. nüüd on jälle paar korda olnud kuu jooksul sakid- võtan kohe siis ka partsetamoli 400, et peavalu ei tuleks. sageli siiski järgneb ka peavalu. neuroloog kirjutas 100 mg Keto, see tavaliselt aitab, aga alles teisel või kolmandal päeval. Tahan teada kummaga on tegu, kas pingepeavaluga (kaelast) või pigem migreeniga. Nooremana olid mõned korrad tugevad migreenihood. Kuidas saada õige ravi, sest käsimüügi ravimid ja üldse ravimid hakkavad mao peale kui neid peab tihti võtma.\narvestades mõnel korral aurana tõlgendatavaid sümptoome, on pigem tegemist migreeniga. Õige ravi on efektiivne ravi - soovitan kasutada seda, mis aitab. Aurat ei ravi üksik preparaat. Kogemuse kohaselt on õige sisse võtta kohe valu alguses ravim, vajadusel ka teist korda. Kui aitab aspiriin või mõni muu valuvaigisti või mittesteroidne põletikuvastane vahend, siis neid. Valutableti päevi ei tohiks olla kuus üle kümne. Kui ravimid mõjutavad magu, tuleb leida muu lähenemine. Soovitan rääkida perearstiga.


Majapidamiskoolid haridusministeeriumi alla. Kokkuleppel põllutööministeeriumi ja haridus-sotsiaalministeeriumi vahel on kavatsusel kodumajapidamise koole üle viia haridus-sotsiaalministeeriumi alla, kuna need seni allusid põllutööministeeriumile. Esialgu on veel vaidlusalune küsimus, kas ühes koolidega anda üle ka nende koolide majapidamine, või jätta need põllutööministeeriumi alla. Selles küsimuses tahavad kõnesolevad ministeeriumid kokku leppida lähemal ajal. Kodumajapidamiskoolid asuvad meil järgmistes kohtades: Antslas, Helmes, Kehtnas, Säreveres, Karjas, Mõdrikul, Orgital, Sakus ja Vasulas.\nViljandi Naiskutsekool kolme-klassikomplektiliseks. Viljandi naiskutsekool töötab praegu 2 klassikomplektiga, 2. ja 3. kl. üheskoos. Kuna aga 1. kl. õpilaste arv on tõusnud tänavu sedavõrd, et töötamine muutub raskeks, otsustas linna koolivalitsus esineda palvega haridus-sotsiaalministeeriumile, et koolile antaks luba eeloleval õppeaastal töötada jälle 3 klassikomplektiga, nagu see sündis mõne aasta eest.\nPõllutöökoolides 1300 õpilast. Eriline poolehoid perenaiste abiliste klassile. Nagu viimased kokkuvõtted näitavad, õpib praegu üle riigi mitmesugustes põllutöökoolides, kodumajanduskoolides ja erikoolides ümmarguselt 1300 õpilast. Möödunud aastaga võrreldes oleks niisiis õpilaste arv kasvanud tervelt 10 prots. võrra. ... Põllutöö-, kodumajandus- ja erikoole (aiandus-mesindus jne) on meil praegu teatavasti 33. Erilist huvi tundma hakatud on aga kodumajanduskoolide vastu. ...\nHaridus-sotsiaalminister tutvuneb kodumajanduskoolidega. Praegu on teatavasti päevakorral kodumajanduse koolide üleviimise küsimus põllutööministeeriumi alt haridus-sotsiaalministeeriumi alla. ... ei ole aga kahe ministeeriumi vahel veel kokkulepet saavutatud, ... Põllutööministeerium on nimelt asunud seisukohale, et majapidamised peaksid endiselt jääma põllutööministeeriumi alla. Nüüd enne küsimuse otsustamist tahab haridus-sotsiaalminister tutvuneda olukorraga kohtadel. Selleks käis minister neil päevil Kehtnas, sealses kodumajanduskoolis ja sõidab ... Antsla kodumajanduskooliga tutvunema. ...\nHaridus-sotsiaalminister sõidab Särevere ja Helme kodumajanduskoolidesse. Lähematel päevadel külastab haridus-sotsiaalminister N. Kann koos ministeeriumi kutseoskuse osakonna direktori V. Pätsuga Helme ja Särevere kodumajanduskoole. See sõit sünnib ühenduses kodumajanduskoolide üleviimise kavatsusega haridus-sotsiaalministeeriumi alla. Hiljuti külastas minister samal otstarbel kodumajanduskoole Antslas ja Kehtnas.\nRakvere naiskutsekoolile majapidamisharu. Rakvere naiskutsekooli juure on otsustatud asutada kodukorrastuse ja toitluse (majapidamine) haru, mille kursuse kestvus oleks üks aasta. Uue osakonna asutamise võimaldamiseks on otsustatud õppejõudude palgad võtta riigi kanda.\nKodumajanduskoolid haridusministeeriumi alla. Haridusala juhtimine ühest keskkohast. 9 kooli saab uue peremehe. Vabariigi valitsuse otsusega viiakse üle põllutööministeeriumi alluvusest haridus- ja sotsiaalministeeriumi alluvusse arvates 1. aprillist 1935: kehtna, Helme, Särevere, Antsla, Vasula, Salu, Mõdriku, Orgita ja Karja kodumajanduslikud koolid ühes riigile kuuluvate hoonetega, seadetega ja õppevahenditega ja koolide juures asuvad mõisad rendileandja õigustega ja sõlmitud rendilepingutega. ...\nKodumajandusliku kutsehariduse korraldamise seadus. Anti riigivanema dekreedina 5. apr. s. a.... Uue seaduse järele ühenduses kodumajanduslikkude koolide üleminekuga põllutööministeeriumi alt haridus-sotsiaalministeeriumi alla ... õigused ja kohustused kutsehariduse korraldamisel kodumajanduse alal lähevad üle vastavalt haridus- ja sotsiaalministrile, ... haridus-sotsiaalministeeriumi kutseoskuse osakonnale ja selle osakonna direktorile.\nKoolid, elekter ja linna küttepuud. Neli kooli sihtasutuseks. Kas elektrivoolu uue tariifiga tõrjutakse välja petrooleumi priimused. Linna puude operatsioonid. Kaks tundi vaidlusi.\nTutvustatakse 17.VI toimunud Tartu linnavolikogu koosolekul arutatud küsimusi. Pikemalt peatutakse nelja Tartu kooli - H. Treffneri gümnaasiumi, ENKS tütarlaste gümnaasiumi, Naisseltsi majapidamiskooli ja Naisühingu käsitöökooli - muutmist sihtasutusteks.\n373.5Tartu + 352.3Tartu + 373.64Tartu\nõmbluskoolid / ühisgümnaasiumid / ühispõllumajandusgümnaasiumid / gümnaasiumid / käsitöökoolid / keskkoolid (konkreetsed, kohtadel) / koduabiliste koolid / kodumajanduskoolid (kohtadel, konkreetsed) / kodunduskeskkool / kodutööstuskoolid / kolledžid (kohtadel, konkreetsed) / kommertsgümnaasiumid (kohtadel) / kutsekoolid (tütarlastele, kohtadel, konkreetsed) / lütseumid (kohtadel, konkreetsed) / lastehoidjate-kasvatajate kool / linnaomavalitsus (üldküsimused, kohtadel) / linnapea / linnaseadus / linnatöölised / linnateenijad / linnavalitsus (selle osakonnad, ametid) / linnavolikogu (kohtadel) / majapidamiskoolid (kohtadel, konkreetsed) / majateenijate koolid / naiskutsekoolid / progümnaasiumid (kohtadel, konkreetsed) / rätsepakoolid / raad / reaalgümnaasiumid (kohtadel) / reaalkoolid (kohtadel, konkreetsed)\nNaiskutsekoolide õpetajaid sõidab välismaale. Õppetöö vaheajal läheb terve rida naiskutsekoolide õpetajaid väljamaale oma erialal endid täiendama. Nii sõidab Naisseltsi majapidamise kooli õpetaja liisi Luks Soome ja Skandinaaviasse. Naisühingu majapidamise kooli õpetaja Linda Kõivisto tahab sõita Soome, Pariisi, Brüsseli maailmanäitusele, Rootsi, Daani ja Norrasse. ... Sama kooli õpetaja Salme Roome sõidab Soome käsitöö õpetajate kursustele ja võtab osa Soomes korraldatavast käsitöö näitusest. ...\n373.64 + 371.1\nõmbluskoolid / õpetajad (üldkäsitlused) / käsitöökoolid / koduabiliste koolid / kodumajanduskoolid (kohtadel, konkreetsed) / kodunduskeskkool / kodutööstuskoolid / kutsekoolid (tütarlastele, kohtadel, konkreetsed) / lastehoidjate-kasvatajate kool / majapidamiskoolid (kohtadel, konkreetsed) / majateenijate koolid / naiskutsekoolid / rätsepakoolid\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 185503369


Viimane moment (3)\n"Viimane moment perekond Mägide lahkumisest 14. juulil 1935."\nDetailirikas foto. Perekond Mägi on mahutanud oma kraami kahele veoautole ja asutab lahkuma. Neid on tulnud saatma üüratu rahvamass. Pereisa kätleb kellegagi ja siis on nad läinud. Pereema võib olla proua kätlejatest vasakul, süles suur kimp lilli. Kogu tseremoonia leiab aset Väike-Maarja Tarvitajate ühisuse Pikevere kaupluse ees, sealsamas müüakse ka viina. Huvitav küll, millega teenis perekond Mägi ära sellise südamliku ärasaatmispeo?\nPikevere küla oli üks Koeru kihelkonna küladest. Kahjuks ei ole sealtkandist minuni jõudnud ülemäära palju fotosid.\nSildid: pikevere, kauplus, 1935, 3000px\nKeda toetab Kapu wallawanem? Koonduse saamajüngrite uus karuteene wallarahwale. Omapärane heitlus Pikewere postiagentuuri ümber. Postiwalitsusele mitme-saja allkirjaga palwe-kaebekiri. Wäike-Maarja tarwitajateühisus on otsustanud Pikewere osakonna kaupluse, mis asub ebasoodsas kohas, üle wiia tee ristile Pikewere piimaühingu wastas asuwasse M. Tombaki majja, mis eriti soodne kaupluse asukohaks ja rahwale kättesaadaw. Ühes sellega on üles wõetud küsimus. et ka Pikewere postiagentuur ja telefoni kõnepunkt, mida juhatab ühisuse ärijuht Joh. Mägi, saaks samuti üle wiidud ühel ajal kauplusega, sest W.-Maarja tarwitajateühisusel on antud postiwalitsusele agentuuri juhataja eest garantii. Postiwalitsus palus teatada Kapu wallawalitsuse seisukohta agentuuri asukoha muutmise asjas. Wallawalitsus aga koonduslasest wallawanema M. Altermani mõjutusel ei ole wötnud mitmel korral asja arutuselegi ja nii on see seisnud ligemale kuu aega. Lasti rahulikult mööduda ka wallawolikogu koosolek ilma selle küsimuse ettekandmata. Wallawanem ei arwanud heaks mitmesugustel põhjustel koguni wolikogu koosolekule ilmuda. Samal ajal esitas wallawalitsusele kodakondsuseta wenelane W. P. palwe, et teda saaks määratud agentuuri juhatajaks. Seda meest on nähtud liikumas wiimasel ajal tihti wallawanema pool. Kui wallawanem sai teada, et kauplus tahetakse üle wiia lähemail päewil ühes agentuuriga, kutsus ta lõpuks korduwate järelpärimiste tõttu wallawalitsuse kokku ja pika põhjendamata wiiwituse järele langetati „saalomonlik" otsus, et agentuuri üleiviimise küsimus kantakse alles wallawolikogu koosolekul ette. Walla kodanikud on imestusest hämmastunud ja küsiwad õigustatult, keda siis õieti toetab Kapu wallawanem - kas rahwa üldhuwi wõi kodakondsuseta isikut. Milleks sarnane walla elanikkude ühistele soowidele kangekaelne wastuseismine, omapärane põhjendamata wiiwitamine ning tegewus? Miks lasti mööduda mitu wallawalitsuse ja -wolikogu koosolekut, ilma et küsimust oleks arutatud? Agentuuri ülewiimise poolt on Pikewere, Aawere ja Ellawere külade ja Raigu asunduse elanikud saatnud palwe postiwalitsusele mitmesaja allkirjaga. Kapu koonduslasest wallawanema tegewuse juurde, kellel küllalt kirju ja omapärane minewik, tuleme lähemal ajal tagasi. Eks aitab see osaltki walgustada koonduse saamajüngrite tegusid wallarahwale. Allikas: Järva Teataja nr. 146, 16 detsember 1933\nAnts Tagel (29.01.2016)\nSamas hoones tegutses ka PIKEVERE postiagentuur, mille eest kandis hoolt ärijuht Johannes Mägi (*11.06.1905), kes elas seal aastatel 1930 kuni 1935. Uus ärijuht Alfred Sepp võttis äri juhtimise üle 12.07.1935, pilt on üles võetud 14.07.1935, kõik klapib. Arvata võib, et omavahel kätlevad ärijuhid, lahkuja on mantlis, käes portfell ja kaabu.\nHiljuti sattus minu kätte postkaart aastast 1933, mis on saadetud Juula Klaasonile, kelle aadressiks on märgitud "Ühisuse kauplus Pikeveres". Nagu paljud teised ühiskondlikult kasutatavad hooned, toimis ka Pikevere kaubaäri postipunktina.


Naiskond kaotas hetkeliidrile 0:2 – JK Kuusalu Kalev\nNaiskond kaotas hetkeliidrile 0:2\nSander Piibemann Lisatud 19. juuni 2013 Postitatud Uudised ajal\tKommentaarid puuduvad\nMängu kommenteerib asendustreener Reesi:\nPühapäeval, 16. juunil toimus Kuusalu KK staadionil naiste II liiga VII vooru mäng. Kuusalu naiskonna vastaseks oli seekord Rakvere JK Tarvas, kes pärast võitu kohaliku naiskonna üle ka liigatabelit juhtima asus.\nRakvere naised lõid oma esimese värava juba üsna mängu alguses karistuslöögijärgsest olukorrast. Meie väravavaht Anu suutis küll löögi tõrjuda, kuid esimesele pallile jõudsid vastased enne ning lõid palli sisse. Kuusalu kaitsjad jäid antud situatsioonis liiga passiivseks, mistõttu ei saa väravat vastaste õnnestumiseks, vaid pigem meie ebaõnnestumiseks pidada. Esimene poolaeg jätkus Rakvere surve all, kuid momente tekkis ka Kuusalul. Poolaja keskel andis Pille paremast äärest hea tsenderduse värava alla, Anne sai tsenderuse omaks, kuid kahjuks löök kõige paremini välja ei tulnud ning väravahil õnnestus pall püüda. See ilus rünnak elavdas ka vihma trotsinud pealtvaatajaid. Rakverelaste teine ning ühtlasi mängu viimane värav sündis samuti esimesel poolajal, seekord läks pall sisse õnnetult Kuusalu Kalevi oma mängijast. Poolaeg kaotati 0:2.\nTeisel poolajal näitasid Kuusalu naised rohkem aktiivsust ning palli hakati ka ise valdama. Teravusi lõid keskväljal nii Anne kui ka Kati. Vastased pidasid Katit meie kõige ohtlikumaks mängijaks, mistõttu võis tihti kuulda „Vaadake nr 37-t!“. Kuigi rünnakuid ehitati rohkem kui esimesel poolajal, ohtlikke pealelööke eriti vastaste väravale teha ei suudetud. Mängu viimasel veerandtunnil tegi Kuusalu ka oma ainsa vahetuse, kui ründesse toodi jõudu veelgi juurde. Kahjuks jäid väravad siiski tulemata.\nKuusalu naiskond on kuuest senipeetud mängust kogunud ühe võidu ja viis kaotust. Kuigi naiskonna mõned liikmed on noored ja kogenematud, siis nagu mängu teine poolaeg näitas, saab ka suhteliselt noore koosseisuga korralikult mängida- ainult tahtmist peab rohkem olema, juba algusest peale.\nEelmine postitus on ‹ Narvas 9 mängijaga 12 vastu\nJärgmine postitus on Nooremad poisid mängisid pühapäeval Kiviõliga ›


Viis põhjust kollageeni toidulisandite võtmiseks - Läänlane\nKollageen on keha kõige rikkalikum valk. See on sidekoe peamine komponent, mis moodustab mitmeid kehaosi, nagu näiteks kõõlused, ligamendid (sidemed), nahk ja lihased.\nViimastel aastatel on populaarseks saanud kollageeni toidulisandid. Enamik neist on hüdrolüüsitud, mis tähendab, et kollageen on lagundatud, nii et selle imendumine kehasse on lihtsam.\nSelles artiklis käsitletakse viit teaduslikult toetatud kollageeni manustamisega seotud kasu tervisele.\n1. Kollageen parandab naha tervist\nSee mängib rolli naha tugevdamisel, lisaks võib see olla kasulik naha elastsusele ja niiskustasemele. Vananedes toodab keha vähem kollageeni, põhjustades naha kuivamist ja kortsude teket. Mitmed uuringud on näidanud, et kollageeni peptiidid ehk kollageeni sisaldavad toidulisandid võivad kortse ja kuivust vähendada, seega naha vananemist aeglustada.\nKollageeni toidulisandite kortse vähendav toime on seotud nende võimega stimuleerida keha ise kollageeni tootma. Lisaks võib kollageeni toidulisandite manustamine soodustada teiste valkude, sealhulgas elastiini ja fibrilliini tootmist, mis aitavad nahka struktureerida.\nEi tea, milline kollageen just sulle sobiks? Vaadake Rosena kodulehelt – sealt leiab midagi igale eelarvele ja eelistusele. Kui hind mängib rolli, siis leiab sealt soodsamad, veise kollageeniga tooted. Kui otsid äärmiselt kvaliteetset kollageeni, on e-poes mitmed merelist päritolu kollageeniga tooted. Tule tutvu laia valiku erinevate kollageenitoodetega rosena.ee e-poes. Kasutades veebruaris sooduskoodi ROSENA3020, on kõik tavahinnaga kosmeetika ja toidulisandid Sulle 20% soodsam!\n2. Kollageen aitab vähendada liigesevalu\nEt vananedes väheneb kollageeni hulk kehas, suureneb risk degeneratiivsete liigesehaiguste, näiteks osteoartriidi tekkeks.\nMõned uuringud on näidanud, et kollageeni toidulisandite võtmine võib aidata leevendada osteoartriidi sümptomeid ja üldiselt vähendada liigesevalu.\nÜhes uuringus võtsid täiskasvanud 70 päeva jooksul kaks grammi kollageeni päevas. Neil vähenes liigesevalu märkimisväärselt ja nad suutsid füüsilise tegevusega paremini hakkama saada kui need, kes kollageeni ei võtnud.\nKui proovida võtta kollageeni toidulisandit selle võimaliku valu leevendava toime pärast, soovitatakse alustada 8–12 grammiga päevas.\n3. Kollageen aitab ära hoida luude hõrenemise\nLuud on valmistatud peamiselt kollageenist, mis annab neile struktuuri ja aitab neid tugevana hoida.\nEt kehas kollageen vananedes väheneb, väheneb ka luumass. See võib viia sellise seisundini nagu osteoporoos, mida iseloomustab väike luutihedus ja mis on seotud suurema luumurdude riskiga.\nÜhes uuringus võtsid naised 12 kuu jooksul iga päev kas kaltsiumilisandit koos 5 grammi kollageeniga või kaltsiumi toidulisandit ilma kollageenita. Uuringu lõpuks oli nii kaltsiumi kui ka kollageeni sisaldavaid toidulisandeid võtnud naistel luude hõrenemist soodustavate valkude tase veres oluliselt madalam kui neil, kes võtsid ainult kaltsiumi.\n1–10% lihaskoest koosneb kollageenist. See valk on vajalik, et hoida lihased tugevad ja korralikult toimimas.\nUuringud näitavad, et kollageeni toidulisandid aitavad suurendada sarkopeeniat (lihasmassi ja -jõu kadu, mis tuleneb vanusest) põdevate inimeste lihasmassi.\nTeadlased on soovitanud, et kollageeni võtmine võib soodustada lihasvalkude nagu kreatiini sünteesi ning stimuleerida ka lihaste kasvu pärast trenni.\n5. Kollageen tugevdab südame tervist\nTeadlased on teoretiseerinud, et kollageeni toidulisandite võtmine võib aidata vähendada südamega seotud terviseprobleemide riski.\nKollageen tagab arterite struktuuri – need on veresooned, mis viivad verd südamest ülejäänud kehasse. Ilma piisava kollageenita võivad arterid muutuda nõrgaks ja hapraks.\nSee võib põhjustada ateroskleroosi – haigust, mida iseloomustab arterite ahenemine. See omakorda võib esile kutsuda südameinfarkti ja insuldi.\nÜhes uuringus võtsid 31 tervet täiskasvanut kuue kuu jooksul päevas 16 grammi kollageeni. Kui võrreldi arterite jäikuse näitajaid uurimuse lõpus, olid need märkimisväärselt väiksemad kui enne toidulisandi kasutamist.


Autorent Bristol Lennujaam - Auto rentimine Bristol\nAuto rentimine Bristol\nOdav rendiauto Bristol\nOdav autorent Bristol korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Bristol. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Bristol on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Bristol on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Bristol liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Bristol. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Suurbritannia lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Bristol, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAutorent Bristol Lennujaam\nBristol Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent asukohas Bristol Lennujaam mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Bristol lennujaamas on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Bristol lennujaamas. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Bristol Lennujaam laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.\nAutorent asukohas Bristol Lennujaam


Kirikumuusikutel on head võimalused õppimiseks - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Kirikumuusikutel on head võimalused õppimiseks\nHarjutamine teeb meistriks – seda vana tõde tasub ikka üle korrata.\nHea muusik peab palju harjutama, ütlevad ühest suust kolm tublit naist – Tiia Tenno, Kadri Ploompuu ja Marika Kahar, kes Usuteaduse Instituudis kirikumuusikuid koolitavad. Õppida ei ole kunagi hilja ja enesetäiendamine kuulub lahutamatult kirikumuusikutegi juurde.\nUsuteaduse Instituudi kirikumuusika osakond pakub õppimisvõimalust neile, kes töötavad kiriku juures, juhendavad ansamblit või koori, mängivad orelit, ent samas ei ole neil võimalik kõrgkooli õppima minna. Kindlasti on neid, kes soovivad koorijuhtimise või orelimängu tehnikat täiendada.\nOsakonnajuhataja Tiia Tenno mõistab, et sageli on üsna raske igapäevatööd ühendada mitmepäevaste õppesessioonidega kord kuus. «Hea tahtmise juures on see siiski võimalik. Praegusedki kuus õpilast on kõik koguduste juures ametis,» ütleb ta.\nÕppima pääsemiseks peab olema keskharidus. «Me eeldame, et noodilugemisoskus on olemas, kus see omandatud on, pole tähtis. On lastemuusikakooli lõpetanuid, mõnel on see pooleli jäänud, mõni on eratunde võtnud. Kui aga muusikalise kõrgharidusega inimene soovib end täiendada, siis on temagi teretulnud,» selgitab Tenno.\nÕpitakse kaheaastasel D- ja C-kursusel, igal õppeaastal on 10 sessiooni, mis kestavad kolm-neli päeva. Kes soovib, võib alustada üheaastase ettevalmistuskursusega. Kursuse lõpetaja saab kirikumuusika liidu kaudu taotleda vastava kutsekategooria. Kirikumuusikuna saab töötada mõlema taseme lõpetanu, kuid kahtlemata on kvalifikatsioonis vahe olenevalt sellest, kas ollakse õppinud kaks või neli aastat.\nOsakonnajuhataja assistendi Kadri Ploompuu sõnul on tähtsaimad ained individuaaltundidena orelimäng, liturgiline orelimäng, koorijuhtimine, hääleseade ja klaver. Rühmatunnid on solfedos, harmoonias, muusikateoreetilistes ja teoloogilistes ainetes. Praktilisi kogemusi saadakse laulus, klaverisaates ja kooriklassi töös.\n«Õppetöös on suur rõhk individuaaltundidel, mis tegelikult on päris suur luksus ja maksab palju. Tänu Põhja-Elbe kiriku, Saksa kirikukooride ühenduse ja Saksa kirikumuusikaliidu rahalisele toetusele ongi meie programmis palju individuaaltunde,» räägib Tiia Tenno ja lisab, et 6500kroonine õppemaks aastas ei peaks siiski kedagi ära kohutama või õppimismõtteid maha matma panema. Enamiku õpilaste eest tasuvad selle maksu kogudused või praostkonnad. Kui juhtubki nii, et asi tundub rahapuudusel katki jäävat, tasub ikka üritada, ka kirikumuusika osakond aitab stipendiume otsida.\nKogenud õppejõudude käe all\nKoorijuhtimise õppejõu Marika Kahari arvates võiks õpilasi palju rohkem olla. «Ega meie maakirikute olukord ju hea ole. Sageli on nii, et need, kes on juba õppinud midagi, ei tule end enam täiendama. Tihti ei pea seda ka koguduse õpetajad vajalikuks. Kiriku mainele on see suhtumine muidugi negatiivne.»\nÕppejõududena töötavad osakonnas suurte kogemustega kirikumuusikud. Lisaks kolmele vestluskaaslasele veel Ene Salumäe, Marje Tralla, Piret Aidulo, Jaanus Torrim, Olev Kents, Hille Poroson, Kristel Aer.\nEhkki sisseastumiskatseteni on aega – need toimuvad 23. augustil –, tasub juba praegu mõelda sellele õppimisvõimalusele, mis oma paindliku programmiga püüab arvestada õpilaste võimalustega. Tiia Tenno rõhutab lõpetuseks, et vastuvõtukatsetel pööratakse suurt tähelepanu inimese huvile ja oma töösse pühendumisele. «Bachi koraale ei pea kohe oskama mängida, kuid huvi oma töö kvaliteeti tõsta peab olema.»\nTäpsema info saamiseks tasub kirjutada ja küsida aadressil ui.kirikumuusika@eelk.ee ja vaadata ka kodulehte www.eelk.ee/ui/kirikumuusika.\n• Hümnoloogia on kirikulaulu kõige erinevamatest aspektidest käsitlev õpetus, mis ühendab mitmeid valdkondi – teoloogia, keele- ja kirjandusteadus, muusikateadus – ning seob kirikulaulu praktikale pühendunud inimesi.\n• Eesti Hümnoloogia Selts (EHS) on asutatud 30. novembril 2001, seltsi eesmärgiks on kokku tuua kirikulaulu praktikast, teooriast ja ajaloost huvitatud inimesi Eestis. Selts tegutseb konverentside, õppepäevade või muus vormis ja annab välja hümnoloogiateemaliste artiklite kogumikke (2002, 2003 ja 2004), soodustades kirikulaulu teaduslikku uurimist.\n• EHS liikmeks võib olla igaüks, kes on huvitatud kirikulaulust. Viieliikmeline juhatus koordineerib seltsi tegevust, vahendab liikmetele informatsiooni ning on seltsi korraldatavate ettevõtmiste toimkonnaks. Juhatusse kuuluvad Toomas Siitan (esimees), Elke Unt, Siret Rutiku, Ene Salumäe ja Gustav Piir.\n• EHS on Rahvusvahelise Hümnoloogiaühingu (Internationale Arbeits-gemeinschaft für Hymnologie, IAH) kollektiivliige. IAH rajati 1959. aastal ühe väljapaistvama kirikulaulu-uurija Konrad Amelni initsiatiivil. Algselt oli see teadlaste rühmitus, mis pühendas end peamiselt kirikulaulu ajaloole. Ühingul on üle 300 liikme 32 maalt, lisaks 15 kollektiivliiget. Kõige arvukamalt on esindatud Kesk- ja Põhja-Euroopa, eriti Saksamaa ja Skandinaavia, liikmeid on aga ka Lõuna-Aafrika Vabariigist (4), Jaapanist (3), Taiwanist (1) ja Tansaaniast (1). Suheldakse saksa ja inglise keeles. 2005. aastal pidas ühing kongressi Tartus, teemaks «Mõnikord tunneme Jumala tahet. Kirikulaul Euroopa pluralistlikes ühiskondades».\n• Sellel aastal toimub IAH konverents Norras Trondheimis, teemaks «Kirikulaulu renessanss».\nEesti Hümnoloogia Seltsi kontaktandmed: Pühavaimu 6, 10123 Tallinn, Eesti, e-post: info@hymnos.ee, www.hymnos.ee. Konto nr 10220023552017 (Eesti Ühispank).


Kas kassid saavad pastat süüa? Kas pasta on kassidele ohutu? - Tervis | Aprill 2021\nAmeerika Ühendriikides on pasta üks populaarsemaid mugavaid toite. Kuigi enamik inimesi naudib rikkaliku pasta kausiga pidutsemist, võite mõelda, kas ohutu on oma kiisuga hammustust jagada.\nKas kassid saavad siis pastat süüa? Lühike vastus on jah, pasta võib olla kassile söömiseks ohutu. Noh, kui arvestate mõne lihtsa ohutusetapiga. Ja kõigepealt on loomulikult enne, kui toidate kassile inimtoitu, küsige oma loomaarstilt.\nUurime, kuidas pasta võib kasside jaoks süüa olla ja kuidas saate oma lemmikkassile ohutult makarone pakkuda.\nKas pasta on kassidele ohutu?\nPasta on kassidele söömiseks ohutu - vähemalt siis, kui seda pakutakse iseseisvalt.\nJahu, vee ja munade põhikomponendid on kassidele tavaliselt okei. Kuigi need ei ole kassi dieedi jaoks vajalikud ja ei paku toitumisele palju, ei tohiks need põhilised koostisosad enamusele kassidele mõõdukalt suuri terviseprobleeme tekitada.\nPasta pole tingimataheateie kassi jaoks, kuid see ei tohiks olla ka nende jaoks nii halb, kui nad ükskord mõne väikese hammustuse haaravad.\nKuid peate olema ettevaatlik kastmete suhtes, mis on kaetud kastmega või mille sees võivad olla täiendavad täidised, nagu need täiendavaid koostisosi võib sisaldada selliseid asju nagu küüslauk ja sibul ning vürtsid, mis on kassidele mürgised.\nMillised on probleemid kassidega, kes söövad pastat?\nPastaga pidutsevate kasside põhiküsimus on see, et nad on kohustuslikud kiskjad. See tähendab, et teie keskmine kasside koer peab saama suurema osa toidust valk .\nPasta on süsivesik, mis tähendab, et see pakub kassile vähe toiteväärtust.\nKui sööte palju pastat, võib see teie kassile juurde tulla kaal . See võiks ka kaasa aidata probleeme potil käimisega kui selle seedimisega on probleeme.\nKuidas ma saan kassile ohutult pastat toita?\nNagu alati, peate enne kassile inimtoidu jagamist kõigepealt küsima oma loomaarstilt.\nHoidke see lihtsaks, kui kaalute kassi pastaga toitmist, kui saate loomaarsti käest kõik korras. Veenduge, et toidate ainult tegelikku pastat ja mitte täiendavaid kastmeid või vürtse, mis võivad teie kassi jaoks olla kahjulikud või isegi mürgised.\nAlustage väikese hammustusega ja vaadake, kuidas teie kass reageerib. Kui neil on märke seedimisprobleemidest või terviseprobleemidest, ärge andke kassile enam pastat.\nSamuti paku pastat alati mõõdukalt ja kindlasti mitte regulaarselt või kasside dieedi põhiosana. Väike hammustus või kaks kordamööda peaks olema lihtsalt hea.\nKas teie kass armastab teie pastast hammustada? Kas teie kiisule meeldib veel mõnda inimtoitu? Räägi meile sellest kõike allpool olevas kommentaaride jaotises!


Beebide nahk on väga õrn ja tundlik ning vastuvõtlik välistele mõjutustele, kuna naha kaitsebarjäärid ei ole veel välja kujunenud. Seepärast on väga oluline beebide õige nahahooldus.\nIntiimpiirkonna kaebused naistel on sagedased ning seetõttu satub iga esmatasandil töötav meedik varem või hiljem genitaalivaevustega haiget nõustama. Kuna patsiendid ise ei pruugi internetiavarustes leiduvatel müütidel ja asjalikel soovitustel vahet teha, on oluline meditsiinipersonali teadlikkus sellel teemal. Artikkel annab ülevaate sagedasematest intiimpiirkonna probleemidest, nende põhjustest, ennetusest ja ravist.\nUrotrakti infektsioonid (UTI-d) on ühed sagedamini esinevad infektsioonid ning võivad põhjustada erinevaid kliinilisi sümptomeid või kulgeda asümptomaatiliselt.\nKõhulahtisus võib olla paljude haiguste üks sümptom\nKõhulahtisuseks ehk diarröaks peetakse pehmet või vedelat väljaheidet, mis kordub rohkem kui kolm korda ööpäeva jooksul. Kõhulahtisusega kaasnevad sageli kõhuvalu, spasmid ja kõhupuhitus. Samuti võib diarröaga kaasneda kõrge palavik, peavalu ja valud liigestes. Kroonilise kõhulahtisuse ajaliseks kriteeriumiks peetakse kestust üle nelja nädala. Kõhulahtisus on sagedane probleem, mis halvendab elukvaliteeti ning vähendab ka mingil määral inimese töövõimet.\nÄrritunud soole sündroom on n-ö funktsionaalsete seedetraktihäirete hulka kuuluv seisund, mille korral on patsientidel küll kaebused, aga ei leita neid seletavaid struktuurseid või biokeemilisi muutusi.\nLaste nägemishäirete sagedased tekkepõhjused, ennetamine ja ravi\nNägemise areng on eriti kiire esimesel eluaastal ja lõplik väljakujunemine kestab 7.–9. eluaastani. Pärast sündi jäävad lapsed jälgimisele perearsti ja pereõe juurde, kus plaanilistes tervisekontrollides tuleb vaadata üle ka silmad ning probleemide leidmisel suunata laps kiiresti edasi silmaarsti konsultatsioonile.\nVarane sekkumine ennetab söömishäirete krooniliseks muutumist\nSöömishäired ilmnevad tavaliselt teismeeas või varases täiskasvanueas. Söömishäire kulgeb tagasilanguste teljel, millega kaasnevad rasked pikaajalised tagajärjed, kaasa arvatud komorbiidsus psühhiaatriliste häirete osas, nagu depressioon ja obsessiiv-kompulsiivne häire, aga ka suurenenud suremus ja suitsiidirisk (4).\nGeriaatrilise õendusabi põhimõtted\nElanikkonna vananemisele ning seetõttu muutuvatele ülesannetele ja töö põhimõtetele on nii õenduspraktikas kui ka koolituses suuremat tähelepanu pööratud paarkümmend viimast aastat. Praegune olukord tervishoius näitab, et järjest enam pöörduvad õdede poole abi ja toetuse saamiseks vanemaealised patsiendid.\nStressijuhtimine aitab stressiga paremini toime tulla\nStress, pinge, surve, tööstress on kõigile tuttavad väljendid ja paljudele tuntud kogemused. Stressireaktsioon on keha vastus sisemistele või välistele täiendavaid ressursse ja kohanemist nõudvatele sündmustele.\nPereõe muutuva rolliga peavad sammu pidama ka õeõpe ja seadused\nEesti õeõpe on heal tasemel ning kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega, samas on probleem see, et osasid pereõe töö põhiülesandeid ei saa värskelt koolipingist tulnud õed täita ning peavad selleks minema täiendkoolitusele.\nUnistasime oma majast ja ruumidest pikka aega\nLaagri uues tervisekeskuses tegutseb Laagri Perearstikeskus juba natuke üle aasta. Pereõde Kaie Koitmäe kirjutab, kuidas on muutunud pereõdede töökorraldus uues Laagri tervisekeskuses, ning toob välja, et seda, milline on pereõe positsioon esmatasandi meditsiinis, on tema keskuses alati mõistetud ja väärtustatud.\nKitsamalt piiritletud erialaühendus aitaks meie eriala arengule jõuliselt kaasa. Selleks et võiksime olla väärtuslikud partnerid erinevatele osapooltele, on vaja aga aktiivseid pereõdesid ja aktiivset Eesti Pereõdede Ühingut.\nPereõe roll kroonilise haige jälgimisel