I. Maastik, tema algosad, tegurid ja osised | looduskalender.ee\nI. Maastik, tema algosad, tegurid ja osised\nÜks maateaduslise uurimise tähtsamatest ülesannetest ja täpsa maadeteaduslise kirjelduse tarvilisematest eeltöödest on regionaal- geograafiliste üksuste määramine. See ülesanne ei ole ainult meile, geograafidele, tähtis, vaid säärast liigestust vajavad kõik need teadused, mis uurivad maapinda ja elusat loodust.\nKahjuks on aga see probleem senimaani leidnud vähe tähelepanu teadlaste poolt. Isiklikkude muljete ja pealiskaudsete arvamiste põhjal on konstrueeritud üht või teist eesmärki silmas pidades „otstarbekohaseid“ regionaalseid üksusi, või on lihtsalt võetud tarvitusele kas poliitilised, administratiivsed või ajaloolised valdkonnad.\nMeie ei räägi siin ainult loodusteadlastest ning inimest käsitlevaist uurijatest, kelledele kõnealune probleem enam-vähem kõrvalasi, vaid ka geograafidest. Valdav enamus ei ole seda küsimust sugugi puudutanud. —\nKohaseks maadeteadusliseks üksuseks on, nagu juba aastate eest on rõhutatud ja nagu Passarge viimasel ajal üksikasjalikult ja siduvalt on selgitanud, maastik. Igaüks teab, mis see sõna igapäevases kõnekeeles tähendab. Mõiste maastik on ühenduses kõigepealt nägemisega, maastikku piirab vähemalt ühes sihis silmaring. Selle järele, missugused jooned on maastikus mõõduandvad, anname temale iseloomustava nimetuse, näit. metsmaastik, mägimaastik, jõgimaastik, merimaastik, või — veel rohkem üldistades laasmaastik, kultuurimaastik.\nMaateaduses tarvitame sõna maastik ruumiliselt laiendatult ja sisuliselt täpsustatult. Vaatleja asendil ei ole meie määrangus mitte otsustavat tähtsust, vaid maastik on teatav maapinna osa, regionaalne üksus, kus inimene võib esineda vähemalt ajutise vaatlejana, kus horisont esineb, ning millel teatud, iseloomustavad, alalised või perioodiliselt vahelduvad, maastikuliselt esinevad ja järjelikult nägemise läbi defineeritavad omadused.1)\nGeograafilise maastiku maksimaalset ja minimaalset suurust ei ole võimalik arvudes täpsalt määrata. Seda ei ole ka vaja. Maapinna vahelduvus on selle tagatiseks, et kõnealune üksus ei kasva liig suureks, ja arusaadav on teiselt poolt, et maastiku väljasuuruse miinimum on enamasti palju suurem kui horisondiga piiratud ala.\nPassarge näib ses arvamises olevat, et ka võrdlemisi piiratud orograafilised üksused oleksid kohased maastikulisteks üksusteks. Ta kirjutab näit.: „Der Gebirgsstock des Vesuvs darf wohl als selbständige Landschaft aufgefasst werden.“2) Tahame elava keelega kontaktis olla, siis ei tohiks meie maastikku nõnda piirata. Mida suuremad on kõrgusevaheldused, seda valdavamaks muutuvad ka ruumiliselt nägemise läbi omandatud pildid. Vesuvio ei ole maastik, vaid ta valitseb teatavas maastikus, kuhu kuuluvad peale tema ka Napoli laht ümbritsevate selgkõrgendikkude, saarte, tasandiku ning linna ja vähemate asulatega.\nMaastiku algosadeks ehk elementideks nimetame kivikonda (s.o. kalju-aluspõhja ja teda katvaid lahtisi murenemis- ja teisi moodustusi), vesikonda (vett vedelas, tardunud ja gaasitaolises olekus), õhkkonda ja elukonda (s. o. taimkonda, loomkonda ja inimkonda). Need algosad avaldavad maastikus mõju niihästi otsekoheselt kui ka kaudselt. Esineb maastiku element ise või tema tegevuse tagajärjed maastikuliselt tähelepandavatena, siis räägime maastiku teguritest. Nii esineb kivikond pinnavormidena, vesikond jõgedena, järvedena, merena, lumena, jääna, uduna, pilvedena, õhkkond „taevana“ ja tema nähtustena, taimkate üksikute määravate indiviididena või taimerühmadena, loomad ja inimene niihästi hulgaviisilise esinemise kui ka oma tegevuse läbi. Maastiku tegurid on kas alalised, või perioodilised, või juhulised. Olgu nad esinemisvältuse suhtes missugused tahes, ikka on nendel morfograafilises (vorme kirjeldavas) mõttes teatavad põhivormid, milledel teatavad kas tingimata tarvilised või võimalikud vormiosised; ja ikka esinevad nad kas üksiti või rühmvormidena.3)\nSelgitame meie ainult ühe algosa tegurite laadi ja levimist ja määrame nende tegurite esinemisviisi peale põhjenevad regionaalsed üksused, siis ei tarvita meie sel juhusel mitte sõna maastik, vaid räägime valdkondadest. Neid võime, kui seda tarvis, edasi jagada valdkonna osisteks. Meil on näit. Eesti pinnavormide, taimistute, asundustiheduse jne. valdkonnad oma mitmesuguste osistega. Geograafiline maastik on aga kõikide algosade tegurite kompleks, mis, teatava maastikulise joone või joonte levimist silmas pidades, ruumiliselt piiratud. Tegurid on maastikus ruumi ja ajaga seotud ning vastastikuse mõju all; nende regionaalsest ja kronoloogilisest vaheldumisest oleneb maastiku vahelduvus ruumis ja ajas.\nMaastikulise tegurikompleksi mitmesugusus ka vähematel aladel tingib maastiku liigestuse alamosadeks, maastiku osisteks. Ka nende määramises võetagu arvesse maastikus esinev terve tegurite kompleks, kuid osiste määramises ja nende piiramises olgu, samati nagu maastiku määramises, ainult üks või mõni antud alale küllalt iseloomustav joon mõõduandev.\nNii oleks Vesuvio oma taimkatte, kraateri, suitsu ja observatooriumiga maastiku osis. Samati oleks näit. Tartu linn tänavate, puiestikkude ja ehitustega, või Emajõe org jõe, lammi, veerude, taimkatte ja teiste teguritega osiseks maastikus, mida võiks vahest Kagu-Eesti ürgorgude maastikuks nimetada.\nEt maastikud vastaksid teaduse nõuetele, siis peavad nad olema võimalikult täpsalt määratud. Selleks on üks ainuke metood küllalt eksaktne: määratagu esiti alaliste maastikuliste tegurite valdkonnad ja siis, nende valdkondade põhjal, maastikud. Alaliste maastikutegurite valdkonnad on aga pinnavormide, maapinna lohkudes asuvate vete, taimistute ning asundus- ja liikimisgeograafilised valdkonnad. Tahetakse vahet teha „loodusmaastiku“ ja „kultuurimaastiku“ vahel, et valgustada ühelt poolt inimese ärarippuvust loodusest, teiselt poolt inimese mõju ümbruskonna peale, siis jäetagu esiti maastiku määramisel asulad ja teed arvesse võtmata. Kuid ärgem unustagem, et inimese mõju siiski sel viisil määratud „loodusmaastikus“ on sedavõrd suur (metsade istutamise või laastamise, soode kuivamise, põllunduse, karjanduse jne. läbi), et on küsitav, kas on asulate ja teede elimineerimisest suurem teadusline kasu. Puutumata algmaastiku rekonstrueerimine on ülesanne, mis nõuab teistsugust teed.\nEsitatud metoodi tarvitas esimesena Passarge Aafrika loodusmaastikuliste peaosade määramisel.4) Kuid tema kava oli meie omast laiem. Ta esitas kartograafiliselt ka aluspõhja maaliikide ja kliima valdkonnad ja tarvitas järjelikult maastikkude määramises ka niisuguseid algosade avaldusi, mis ei ole maastiku teguriteks, s. o. otsekoheselt maastikus mõõduandvad. Säherdune metood ei ole vastuvõetav. On ütlematagi selge, et aluspõhja koosseis ja kliima etendavad kaudselt ülitähtsat osa maastikus, kuid nende mõju selgitamine esineb meie töökavas alles siis, kui hakkame maastiku iseloomu põhjusi valgustama. – Teine küsimus, kus meie arvamine läheb Passarge omast lahku, on inimese maastikuliste mõjuavalduste väärtus maastikkude määramises. Ta tahaks antropogeograafide soovidele vastu tulla, paneb sellepärast ette „loodusmaastikud" üksustena tarvitusele võtta, et inimese mõju maastikus selle läbi oleks kergem hinnata, ja polemiseerib Schultz’iga5) , kes olevat omas Turkestani maadeteaduses6) liig palju kultuurilisi nähtusi alla kriipsutanud. Geograaf ei tohiks maastikust inimese ehitusi ja teid ära jätta, kui nimelt defineerime maastikku nii, nagu meie eespool oleme teinud. Peale selle ei ole meie ülesandeks oleviku abil minevikku rekonstrueerida, vaid olevikku selgitada olevate olude ja mineviku abil.\nMaastikuliselt arvesse võetavate valdkondade määramiseks tarvilised andmed on kahel viisil kättesaadavad: üksikasjalise uurimise läbi looduses või selle ainese abil, mis topograafilistel kaartidel. Esimene metood on ruumiliselt piiratum ja sellepärast suuremate maa-alade liigestuses raske kasutada, teist teed tarvitades võime sellevastu kergemini määrata üldised maastikulised omadused, kuid materjal on jaolt liiga üldistatud ja enamasti ühes või teises suhtes puudulik. On hea topograafiline kaart uuritava ala kohta olemas, siis võiks esiti määrata kaardi abil valdkonnad ja nende põhjal maastikud. Valdkondade ja maastiku osiste selgitamiseks tuleks aga üksikasjalisi uurimisi looduses ette\nTuntud on, et maakera pinnal joonetaolised piirid on haruldased. Valitsevad enam-vähem laiad piirivööd ja palju on ebaselgeid ülemineku-alasid. See on meeles peetav ka valdkondade ja maastikkude määramisel. Ärgu olgu meie esimeseks eesmärgiks nimetatud üksuste piirijoonte, vaid kõige tüübilisemate alade otsimine. Ja ärgem joonistagem kaardi peale piirijooni seal, kus neid ei ole. Allakriipsutatav on mitte piir, vaid antud nimetusele kõige selgejoonelisemalt vastav ala.\nOleksid mingisugusel põhjusel, näit. statistilisel või pedagoogilisel, täpsamad piirijooned soovitavad, siis tõmmatagu need kaardi peale alles juba valmis valdkonna- või maastikukaardi põhjal, tarvitades selle juures kas orograafilisi või hüdrograafilisi „jooni“ (veelahkmeid, orgusid, jõgesid jne.), või administratiivseid ja teisi antropogeograafilisi (valdade, kihelkondade j. t.) piire.\nEesti liigestus valdkondadeks ja maastikkudeks ei ole seotud suuremate raskustega, sest meil on tarvitada võrdlemisi hea, ehk küll, mis taimkattesse ja asulatesse puutub, kohati natuke vananenud topograafiline kaart mõõdus 1: 42 000. Puudub ainult umbes 25 km pikk, 5—10 km lai maariba Rõuge ja Vastseliina kihelkonnas, kuid see väike puudus kartograafilises aineses ei tohiks meile ülesande lahendamises takistuseks olla.\n1) Ehk küll maastikust geograafilise üksusena on palju kirjutatud, ei ole minu teada seda mõistet seni katsutud ära määrata. Sõna maastik ei ole aga nii selge, et täppis määrang oleks ülearune. Üks osa uurijatest rõhutab rohkem nägemist, teised katsuvad arvesse võtta ümbruskonna mõju ka teiste meelte peale.\n2) Vergleichende Landschaftskunde, I, 1921, lhk. 9.\n3) Põhivormid on näit. teatud kõrgendikutüüp, mida kupliks nimetame, või lohutüüp, mida kutsume oruks. Esimese osisteks on latv ja nõlvad, teise osisteks veerud ja lamm. Kuplistik on rühmvorm, mis seisab koos kuplitest; orgude kompleks on orustik. Edasi on näit. teatavat liiki puu, põõsastik, rohitaimistu või teatava välimusega elamu põhivormid, milledel teatavad vormiosised ning mis võivad rühmvormideks ühineda.\n4) Die natürlichen Landschaften Afrikas. Pet. Mitt. 1908\n5) Vergl. Landschaftskunde, I, lhk. 3.\n6) Die natürlichen Landschaften von Russisch-Turkestan. 1920. — Seda raamatut ei ole ma näinud.\n‹ Eesti maastikulised üksused üles II.\tJää-aegsed pinnavormid. ›


USA ülikool värbas appi Eesti kuldse kaheksapaadi - Sport\nUSA ülikool värbas appi Eesti kuldse kaheksapaadi\nNoorsoo MM-i kaheksapaadi kullamehed võistlevad suvel Lõuna-California ülikooli eest.\nKui viisad passis, lendavad läinud suvel Šotimaal alla 23-aastastest maailmameistriks tulnud Eesti kaheksapaadi sõudjad kolmapäeval Los Angeleseses asuvasse Lõuna-California ülikooli, kus õpivad ühe semestri ja valmistuvad ülikooli esindamiseks Inglismaa mainekal Henley regatil.\n“Poisid saavad suurepärase võimaluse nii pikalt heas kliimas ja heades oludes harjutada,” ütles treener Matti Killing.\n“Ameeriklased kuulasid otsingutel maad ka näiteks Poolast ning Austraaliast, kuid meie paatkonna maailmameistritiitel mõjus neile atraktiivseimana.”\nKontakti ameeriklastega aitas luua USA-s elav eestlane Tõnu Mets, kes harjutab ise Lõuna-California ülikooli sõudmisklubis.\n“Alguses soovisid jänkid oma kaheksapaati ainult nelja meie poissi, kuid sedasi rikkunuks me ära ühise ettevalmistuse U-23 MM-iks ja Pekingi olümpia katsevõistluseks,” lausus Killing.\nKompromissini jõudes lepiti kokku, et võimaluse koos Lõuna-California ülikooli kaheksapaadi liikmetega harjutada saavad kaheksa eestlast.\n“Oleme omavahel arutanud, et Henley regatil moodustavad tõenäoliselt ühise paatkonna kuus meie poissi ja kaks jänkit,” selgitas Killing. “Lisaks annavad ameeriklased roolimehe.”\nUSA ülikooli pakkumine hõlmab Eesti sõudjate lennupileteid, prii õppimist, elamist ja harjutamist. Ameerikasse valmistuvad lendama kõik kuldse kaheksapaadi liikmed peale Tartu ülikooli arstiteaduskonna õpingutega seotud Jaan Laose ja roolimehe Nikita Lunini, kes kaalub mullusuvise 58,5 kg asemel nüüd 68 kilogrammi.\nAndrus Sabiini, Alvar Räägeli, Artur Maieri, Martin Absaloni, Alo Kuslapi ja Rauno Talisooga lähevad kaasa vahepeal jalavigastusega audis olnud Sten Villmann ning asendusmehena mullusel täiskasvanute MM-il Münchenis osalenud Elar Jaakson.\nLõuna-California ülikooli vilistlased on kaheksapaadi projekti tarvis annetanud kokku 100 000 dollarit ehk ligi 1,1 miljonit krooni. Killing sõidab Eesti sõudeliidu kulul hoolealustele Ameerikasse järele veebruari alguses ning plaanib esialgu Californias viibida kuu aega.\n“Kaheksapaadi juhendamise kõrval töötan seal ka olümpiakoha taganud paarisneljase meestega, kes tulevad sinna laagrisse,” selgitas Killing.\nMai lõpus Ameerikast naastes osaleb Eesti kaheksapaat Müncheni MK-etapil, juuni keskel olümpiavalikvõistlusel Poolas Poznanis ning juuli alguses Lõuna-California ülikooli värves Henley kuninglikul regatil.\nKolm Vene sõudjat said võistluskeelu\nVenemaa spordiliitu juhtis surnud inimene\nJaanson ja Endrekson on aasta parimad sõudjad\nEesti paarisaeru neljapaat EM-il viies\nNeljapaat pääses lohutussõidu kaudu finaali\nEesti neljapaat jätkab EMil lohutussõidus\nValitsus ja Pärnu linn premeerisid sõudjaid\nSõudjad ihkavad Pekingi OMilt kahte medalit


KAMMELJAS: veebruar 2010\nSinimustvalgusest ja inimnäolisest ministrist\nLugedes Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho filipikat „Minister või inimnäoline hai?“ 12. veebruari Postimehes, esitasin endale küsimuse, miks targad mehed komistavad ka siledal maal. Kaitseminister Jaak Aaviksoo pidas Tartu rahu aastapäeval kõne, kus kasutas ilmselt kogemata Leni Riefenstahli ilmselt natsistliku filmi pealkirjaga seonduvat väljendit. Doktorant Tarmo Jüristo hüperboliseeris selle väljendi põhjal nii ministri, kaitseministeeriumi, aga kogu Eesti suhtumise samas võtmes. Tagatipuks asus väga tark mees Toomas Kiho oma kirjutises kaitsma ministrit selle eest, mida ta üldse ei teinud, ja ironiseerima Tarmo Jüristo üle sellepärast, mida ta ei tahtnudki oma kirjutisega väita. Loodaksin väga, et Eestis nii tundlik diskussioon ei langeks enam kunagi lamedate rahvuslikust kitsarinnalisusest tingitud rumalate süüdistuste tasandile, kus mängivad peamiselt alakõhu emotsioonid elementaarsete mentaalsete ja kaalutletud seisukohavõttude üle.\nMida me selliste filipikatega kaitseme? Kas mingit värvikombinatsiooni või oma tänase riigi edasikestmise ja arengu võimalust? Mis on siiski inimühiskonna elus prioriteetne? Värvid annavad muidugi suure emotsionaalse laengu, kuid need ei asenda ühtki inimelu, isegi mitte ühtki näljapäeva. Sinimustvalge on ilus ja armas kombinatsioon, kuid see pole kuidagi objektiivselt seotud punase natsiriigi ega punase Vene riigi lipuvärvidega. Oleks juba aeg sellest aru saada ning lõpetada spekulatsioonid selle üle, kumb timukaist oli eestirõbralikum või üldse inimlikum. Ealeski ei suudaks me muule maailmale selgeks teha, et eesti tüdrukuile saksa poisid nii kangesti meeldisid, aga vene eided olid ja jäävad l….ks, ka eesti poiste jaoks!\nToomas Jüristo liigub tänase päeva agendas ja püüab näha Aaviksoo väljendite võimalikku retseptsiooni mitte üksnes maailmast üsna isoleeritud Eesti avalikus teaberuumis, vaid ka kogu maailma kontekstis laiemalt. Toomas Kiho tahab taas suruda ühe või teise väljendi üksnes meie jaoks mõistetava ja seetõttu ohtlikult piiratud ajalookäsitluse Prokrustese sängi. Ei Aaviksoo ega Jüristo väiteid saa kuidagi peegeldada Johannes Semperi ega Olga Lauristini ütluste valgusel, sest need tehti juba 70 aastat tagasi maailmas, mis oli diametraalselt erinev võrreldes tänasega. Austan Akadeemia peatoimetajat, aga üha rohkem hämmastab mind tema ja ka teiste tarkade eesti meeste soovimatus näha asju historistlikult, mahutatuna oma kaasaja konteksti. Miks Eesti saeb täna endiselt oksa, millel üsna ebamugavalt istub juba paar aastat, selle asemel et avaneda uude ja polüfoonilisse maailma, mille jõujooni ei määra enam ammugi ida-lääne vastikud suhted! Tulles hetkeks tagasi äsjase välispoliitika arutelu juurde Riigikogus, siis ka seal esitlesime ennast mingi välispoliitilise vabaõhumuuseumina, mitte maailma reaalsete pingete lahkajana, rääkimata püüdest neid oma jõul lahendada. Ehk on Eesti targad mehed lihtsalt liiga vanad (mitte aastatelt, vaid kehvalt mälult), et viitsida hetkekski näha oma nabast kaugemale!\nPostitaja: Ummelas kell 15:44 Kommentaare ei ole:


Reaktor :: Raamatuarvustus: Viimased tuhat aastat\nRaamatuarvustus: Viimased tuhat aastat\nAndris Feldmanise „Viimased tuhat aastat” hakkas mulle huvi tekitama põhjusel, mida keskmine ulmelugeja ilmselt oluliseks ei pea. Raamat kandideeris Betti Alveri debüüdipreemiale. Nominentide seas oli ka luuletaja Silvia Urgas, kelle debüütkogu oli terve hulga kultuuriinimeste aasta oodatuim teos ning paljude lugemisnimekirjade tipus. Olin kindel, et Urgas saab ja saigi – aga ootamatul kombel jäi jagama Andris Feldmanisega. Kohalikud ulmikud vahel pelgavad, et ulmel olevat kuidagi madal staatus kirjandusmaailmas – olgu pälvitud preemia üheks vastuväiteks ja tehtagu, et mitte erandiks.\nRaamatu sündmused leiavad aset umbes kahesaja aasta kauguses tulevikus. See on postapokalüptiline heaoluühiskond, kus masinad on võtnud inimestelt töötegemise vajaduse ja sellega ühtlasi röövinud elult igasuguse tähenduse. Tänavad on tühjad, maju on rohkem kui inimesi ja isegi järelejäänuid kammitseb kõikjalvaritsev enesetapuiha. Näiteks ei lähe peategelane kunagi oma korteri kõige tagumisse tuppa, kuna ta teab, et seal oleks tal ainult üks väljapääs – aken. Tööd ei tehta (masinate pärast pole selleks vajadust), kunsti ja kultuuriga ei tegeleta (inimtsivilisatsiooni kõrgsaavutused ainult rõhutaks meie endi mõttetust), elu on ainult spordi ja juhuslike pidude päralt. Kõik tarvitavad antidepressante.\nPeategelane on Niko, kes ühel hetkel satub ühe sõbra laenatud filmi vaatama. „Terminator 2: Judgement Day” nägemine mõjub Nikole nii, nagu veel miski pole tema senises tuimas elus mõjunud – see tekitab elamuse. Filmimaailma tegelaste kirglik sõda masinate vastu on täiesti vastupidine sellele maailmale, mis tema ümber on. Tugev meeleline elamus sunnib teda otsima uut tähendust oma elule. „Viimased tuhat aastat” suuresti jutustab neid katseid.\nFeldmanise romaani puhul tahaks teha juttu kahest asjast. Esiteks tahaks vaadelda maailma, mille ta on loonud, ning arutleda selle usutavuse üle. Lõpus räägiks paari sõnaga selle stiilist ning kirjeldada mõne sõnaga, kuidas oli seda lugeda.\nUlmekirjandust võib üldjoontes luua kahest loomispõhimõttest lähtuvalt – spekulatiivselt ning ekstrapolatiivselt. Spekulatiivne lähtub küsimusest „mis saaks, kui...” („mis saaks, kui keset kosmoseruumi ilmuks üks tohutu monoliit?”, „mis saaks, kui avastataks planeet, millel oleks teadvus?”, „mis saaks, kui robotid omandaks teadvuse ja mässaksid inimeste vastu?”), ekstrapolatiivne vastab pigem küsimusele: „Kuidas oleks, kui arendada edasi nähtust A?” (näiteks Dave Eggersi „Ring” - „Mis saaks, kui Facebooki-Google'i privaatsuspõhimõtete eiramine maksimumini viia”; heaks näiteks on ka peaaegu kõik, mis on kirjutatud William Gibsoni poolt). Need ei välista teineteist, need ilmselt kohati kattuvad, aga üldjoontes võib ulmet niimoodi jaotada.\nÜldiselt on robotimässud pigem olnud spekulatiivse ulme rida. Robotist saab sel juhul väga hea ebainimlik pahalane, kelle puhul ei teki küsimust, KAS teda tappa, vaid pigem, et milline oleks parim relv tema kindlaks ja pöördumatuks hävitamiseks. Ainus suhtlemisvahend on neil puhkudel pumppüss. Feldmanise teos võtab aga lähtekohaks tänapäeval eksisteerivad nähtused ja töötab nende põhjal välja üsna usutava tulevikuühiskonna. Töökohtade vähenemine kõige automatiseerumise tagajärjel on paratamatus, mille puhul tavaliselt räägitakse pigem sellest, et töötute protsent ühiskonnas suureneb (näiteks täisautomatiseeritud autod võtavad vajaduse takso- ja bussijuhtide järele, jättes miljonid tööta). Kui see protsess lõpuni viia, jääb terve inimkond töötuks. Aga kuna masinad on võimelised kogu töö ära tegema, ei pea inimkond virelema tänapäeva mõistes töötutena vaesuses, vaid saavad elada töövabas utoopias.\nAluseks on võetud tänapäeval aset leidvad muutused, ent mingil määral tekib lugedes tõrge selle maailma omaksvõtmisel. Seda väljendab ka tagakaanel olev tekstijupp Veiko Õunpuult, kes ütleb, et „sa võtad selle vastu kui mingi vastuvaidlemist mittesalliva emotsionaalse reaalsuse, nõustud sa sellega ideeliselt või mitte.” Sellele võiks vastukaaluks seada Iain M. Banksi Kultuuri-romaanid, mille ühiskond jõuab samasuguse lõpptulemuseni – masinate võidutsemiseni –, ainult et Banksi maailmas ei järgne sellele inimkonna aeglast väljasuremist. Pigem on Kultuur ikkagi rõõmsalt utoopiline tekst.\nFeldmanise romaanis on lähenetud asjale nii, et maailm, milles pole tööd, pole inimestel ka tähendust. Mingis mõttes mõjub see filosoofiliselt veenvalt – millega saaks inimene endale tähendust leida, kui kõiki meie tegusid teeks poole paremini ja tõhusamalt ära masin? Samas näitab see mingit maksimalistlikku hoiakut – kui inimesel pole võimalik olla parim, siis ei tahaks ta olemas ollagi. Olles ise neis asjus minimalist (ma teen tavaliselt väikseima võimaliku panuse aktsepteeritavuse piiril viimaseimal võimalikul hetkel), ei tundu see mulle üleni usutav. Kui kaob võimalus konkurentsiks – sest inimestest nii palju võimekamate masinatega konkureerimine ei ole lihtsalt võimalik –, jääb ometigi tegude sooritamise rahuldus. Banksi „Relvade kasutuses” mainiti üht tegelast, kes pühib baarilaudasid. Kui tema käest küsitakse, miks ta seda teeb, nimetab ta oma põhjuseks, et ta saab. Et kui ta lauda peseb, siis ta näeb, et laud on pestud. Maailmas, kus ei pea laudasid pühkima, jääb mõnele entusiastile ikkagi laudade pühkimise rõõm.\nTeine asi, mis raamatu tuumprobleemi ebausutavaks teeb, on mänguvõimaluse puudumine. Me viibime juba ühiskonnas, milles aina rohkem inimesi ei võta vastu selle väljakutse, mille esitab tänapäeva maailm. Kolida kodust välja, lõpetada ülikool, saada tasuv töökoht, abielluda ja saada lapsi – see on klassikaline kodanlik to do nimekiri, millele aina enam inimesi keeravad selja. Sellest on kirjutanud John Dahaner, kes on üks internetifilosoof (see kõlab ehk oksüümoronina, aga annan talle selle halvustava kõlaga tiitli, sest ma ei tea tema staatust ülikoolides ega filosoofiamaailmas – ega pea seda ametlikku staatust oluliseks, sest ta lihtsalt kirjutab väga huvitavalt ja üsna veenvalt). http://philosophicaldisquisitions.blogspot.com.ee/2016/11/is-game-playing-highest-ideal-of-human.html Ta väidab, et aina rohkem inimesi on jäänud koduseks, on töötud ja vallalised. Jaapanis on selliste elust tagasi tõmbunud inimeste kohta mõiste hikikomori ja seda kasutatakse eelkõige halvustaval toonil.\nOmetigi on John Dahaneri sõnul küsitlustulemused näidanud, et need inimesed kipuvad sageli oma eluga rahul olema. See pole depressiivse inimese eemaldumine maailmast – nad saavad oma elurõõmu kätte arvutimängudest ja muust virtuaalsest maailmast. Mida aeg edasi, seda vingemaks muutuvad tehnoloogilised võimalused ja seda intensiivsemaks saavad need elamused, mida on võimalik saada arvutimängudest, liitreaalsusest ja virtuaalmaailma vahenditest. Eneseteostuseks on muidki võimalusi peale töö. Ja mis sellest, et selline eneseteostusvõimalus poleks „reaalne” - eduelamus jääb ikkagi eduelamuseks. Ühes heas raamatus kujutataks sellist mängudesse suletud maailma lausa apokalüptiliselt – see oleks ju ometigi prokrastineerimismaailm, milles tegelikku tööd ei olekski; see oleks maailm, kus pikkade prokrastineerimistundide taga ei oota kedagi ükski hirmus tähtaeg –, ent mul on tunne, et ise elada sellises maailmas ei paneks pidevalt mõtlema enesetapu peale. Ja samas, kui Banks kirjutas sellisest maailmast romaanis „Mängur”, oli selle peaprobleemiks peategelase tüdimine oma mängumaailmast...\nLoodan, et ma ei teinud romaanile karuteenet sellega, et alustasin raamatumaailma kritiseerimisest. Kogu selle pika jutu peale võiks justkui arvata, nagu see romaan olnuks üks igav filosoofiline tiraad, millega on raske nõustuda ja seega ebanauditav. See pole kumbagi – raamatu süžee läheb hoogsalt ja üldjuhul ka põnevalt. Info dump´imise leheküljed, milles antakse pikk ja põhjalik taust senisest ajaloost, toimuvad alguse poole. Süžee liigub üldiselt üsna haaravalt ja hea kulgemisega, stsenaristikäega kirjutatud tekstil pole ühtki takerdumiskohta, kus raamat jääks kuidagi kogemata öökapile oma järge ootama.\nMis ei tähenda samas, et see oleks seiklusliku hoogsuse ja elurõõmuga kirjutatud. Kuna tegemist on ikkagi inimkonna aeglase lõpuga, on see kirjutatud nii, et lugedes võiks sisemusse jääda üsna õõnes tunne. Tähenduse kadumine on siin stiililiselt hästi väljapeetud ja tekitab lugedes seoseid sellise biitnikuliku luuserkirjandusega, kus peategelased otsivad, mida teha, ei tea ega saagi lõpuni teada. Ei saa ka parafraseerida Galileid ja öelda rõõmsalt: „Aga nad otsivad siiski!” Need otsingud on ikkagi kurvad, head vastust ikkagi ei ole. Kujutan ette, et seepärast see raamat keskmisele Reaktori lugejale ei meeldiks – ta on lihtsalt liiga õnnetu. Ent pöörates ümber ülalmainitud tagakaane-tsitaati: nõustud sa sellega ideeliselt või mitte, sa võtad selle raamatu seisukoha vastu kui vastuvaidlemist mitte salliva emotsionaalse reaalsuse. Kui raamatule mitte pahaks panna, et ta üritab lugejais tekitada sellist emotsiooni, ning pigem hinnata, kas see ka õnnestub, siis võiks see olla päris sümpaatne lugemiselamus.


Unistus usinamast minast – Nelikümmend\nUnistus usinamast minast\nTäna olen pea terve päeva harjumatult palju laiselnud. Tulime eile Hiiumaale, kuigi teadsime, et täna sajab terve päeva. Ometi sureb lootus viimasena, sest ei ole mina veel väga täpset ilmateadet näinud.\nVõi noh, natuke on ikka toimetatud kah, hetkeks tervelt 7000 sammu jagu. Kuna õues väga toimetada ei kannata, siis olen netis ringi surfanud ja just lugesin ühest tublist inimesest, kes ärkab 5.10. Joob algatuseks sidruniga vett, käib jooksmas, mõtleb, tänab, visualiseerib, teeb hommikusöögi ja alles siis ärkab pere.\nAga minul, kes ärkas hommikul pool üheksa, on juba õhtul kell 9 uni silmas. Sai veel saunagi köetud ja peale seda magan üldse nagu beebi. Hea, et öösel kella keeratakse.\nTundub, et linnas passimine on minugi keha nõrgaks teinud, et värske õhk nii ära väsitab. Või on asi selles, et õues ladistab ikka vihma, aga toas pliidi kõrval on nii mõnusalt soe.\nAga päevaks jäi kummitama see, et kui ma ise ka jooks rohkem vett, käiks rohkem jooksmas ja kasvõi natuke tegeleks vaimsete asjadega, kas ma siis ehk jõuaks-jaksaks rohkem? Mida arvate? Olete proovinud?\nPS. Pilt on tehtud täna ühes väga raskesti ligipääsetavas Kõpu põhjarannas, kust lootsime metsikuid astelpajusid leida. Selgus, et sinna pole ka edaspidi enam asja, sest isapõõsaid lihtsalt enam ei ole.\nAuthor PillePosted on 28. okt. 2017 Categories Määratlemata\n2 kommentaari “Unistus usinamast minast”\n29. okt. 2017, 06:42\nKui ma eelmisel aastal depressiooniga esimest korda silmitsi seisin, tundsin esimest korda sama, ma ei jaksa ega tahagi enam jaksata midagi teha! Enamjaolt magasin, pikutasin või tegin tõesti ainult need vajalikud toimetused nagu loomadega tegelemine ära, kobisin tuppa, kerisin magama ja vsjoo.\nNüüd ma tean, mis pingeid tekitas ja ära väsitas. Siiani on täielik energiasööst peal aga ma ei lase sellest ennast kaasa haarata (kartes, et siis järgneb jälle mingi depressiooni lainetus ja olen voodis teki all) Ma naudin kõike mõõdukalt. Ehk et kui ma tunnen, et tahan täna voodis krõpsu süüa ja mitte midagi teha, siis nii ka on (va siis loomad eksole) Ja ma arvan, et see ei ole seotud ainult depressiooni põdemisega vaid üleüldse, ka tervete inimeste puhul. Koguaeg ei tohi ennast tagant tampida, et tee ja ole. Veel vähem võrrelda ennast kellegi teisega, kelle jaoks hommikul kell 5 ärkamine on kõige loomulikum asi. Ma olen miljon korda mõelnud ja üritanud ennast hingestada nii nagu paljud teised kes mulle inspiratsiooni pakuvad ja see on jama! See ausalt öeldes teeb haiget, sest iga inimese rütm on tema isiklik 🙂\n29. okt. 2017, 08:27\nTänan mõtteid jagamast!\nOlen minagi proovinud üht ja teist asja, mida edukad inimesed teevad, aga ei ole külge hakanud. No ja siis vahel ikka mõtled, et äkki peaks ikka veel proovima või rohkem proovima. Asi siis see siis kell näiteks kuueks äratama panna ja välja ronida, aga tõenäoliselt ei ole see jah ka järgmisel korral jätkusuutlik, sest mina olen ööinimene.\nEelmine Previous post: Taas 30+ ehk pidu pole patt\nJärgmised Next post: Nädal Marokos


Ligamentoos: nähud, diagnoosimis- ja ravimeetodid - Klubijalg\n9866636 liigeste ravi\nJala artroos Degeneratiivsed-düstroofsed muutused jalas on varasemate vigastuste, põletiku või lamedate jalgade tagajärg. Liigesetelje korrigeerimine Jalavõlvide lamenemisel, põlve ja hüppeliigese valede asendite ja ülekoormuse korral parandavad koormuse jaotumist tallatoed. Glükoosamiini kondroitiin ja MSM ULN Lisaks oma põhifunktsioonidele kõhrekoe taastamine aitavad glükoosamiini kondroitiin ja MSM parandada liigesesiseste vedelike seisundit ja isegi vähendada lihaste väsimust.\nMagnetoteraapia, UHF, mudaravi, laserravi, osokeratiinirakendused normaliseerivad vereringet ja kiirendavad taastumisprotsessi. Operatsiooni käigus asendatakse sidemed tehisimplantaatidega. Implantaadid on valmistatud materjalist, mis sobib ideaalselt inimese keha jaoks süsinik või klaaskiud. Tagasilükkamine pärast selliseid toiminguid on haruldane. Operatsioon ise tehakse artroskoopia meetodil - väikeste sisselõigete abil. See meetod lühendab oluliselt rehabilitatsiooniperioodi ja minimeerib tüsistusi.\nFüsioteraapia harjutused põlveliigese ligamentoosi korral Harjutusravi on vajalik jäsemete liikuvuse taastamiseks. Harjutused on suunatud sidemete tugevdamisele ja nende elastsuse parandamisele.\nEnne klasside alustamist on oluline liigesed soojendada väikese massaaži või soojendavate salvidega. Ärge unustage, et terapeutilisi harjutusi tuleb läbi viia spetsialisti järelevalve all. Vähemalt paar seanssi, et mõista, kuidas teatud harjutusi korralikult läbi viia.\nEnesetegevus selles küsimuses võib haiguse kulgu ainult süvendada. Alternatiivsed meetodid ligamentoosi raviks Lisaravina võib kasutada alternatiivseid meetodeid.\nNeed on eriti varajases staadiumis. Rahvapärased meetodid leevendavad valulikke aistinguid hästi ja parandavad liigeste vereringet. Vaatleme mõnda neist. Teraviljad Keeda kaerahelbed. Lase neil jahtuda nahale mugava temperatuurini. Kandke valusale liigesele. Pakkige fooliumiga ja sooja lapiga. Hoidke salvi kate liigeste venitamisest pool tundi.\nParafiin Sulata parafiin seda saab osta apteegist veevannis. Jahutage troksevasiin liigeste valudega. Murra marli mitu kihti ja kasta see parafiini. Kandke kahjustatud alale, mähkige. Hoidke minutit. Elecampane 2 spl. Laske sellel tõmmata kuni 12 tundi. Võtke infusioon 1 spl. Kursus 10 päeva. Selles puljongis saate ka niisutada lappi ja teha kompressi.\nIngver Võtke teelusikatäis kuivatatud ingverit või supilusikatäis värskelt riivitud.\nMis vahe on Phlebodia 600 ja Troxevasini vahel?\nPruulige keeva veega, nagu tee ja jooge 3 korda päevas klaasis. Riivi mädarõigas, võta 1 spl. Sega 1 tl. Kandke see segu läbi mitme kihi marli vuugile ja mähkige see nagu kompress koos kilega ja soojendage. Ärahoidmine Kui teate, et lähete pikaks ajaks tööle, kandke põlvekaitset või ortoosi. Kui teete mis tahes tööd, mis hõlmab stressi põlvedel, või sporti tehes, tehke kindlasti puhkepause. Hoidke oma kaalu. Vältige vigastusi.\nKuidas saab vigastusi vältida? Tööde tegemisel peate lihtsalt järgima ohutuseeskirju, jäistes oludes liikumisreegleid ja enesesäilitamise troksevasiin liigeste valudega "sisse lülitamine". Esmaabi vigastuste korral Kuna te ise ei suuda tõenäoliselt kindlaks teha, et kahjustatud olid sidemed, järgige põlvetraumade üldisi soovitusi.\nAndke jalale täielik puhkus. Kandke külmalt. Tehke tihe side.\nTõstke jalg kõrgemale. Vajadusel võtke valuvaigisti.\nKutsu kiirabi. Ligamentoos on sidemete degeneratiivne haigus ladina keelest Ligamentum - ligament. Selles patoloogias asendatakse perioste külge kinnitatud sidemete osa kõhrkoega ja hiljem luuga.\nSee haigus võib areneda kõigis suurtes liigestes. Tekib puusa- pahkluu- ja õlaliigese ligamentoos, kuid kõige sagedamini mõjutavad põlvesidemeid. Põlveliigesed Põlveliiges on väga pingeline nii igapäevaelus kui ka enamikul spordialadel.\nMotoorse funktsiooni tagamiseks ja põlve stabiilsuse säilitamiseks on troksevasiin liigeste valudega võimas sidemega seade, mis paikneb nii liigesekapsli sees kui ka väljaspool seda. See tagab liigese erakordse liikuvuse põiktelje ümber, samuti põlve painutamisel teatud pöörlemisliikumise. Sidemed on tugevad sidekoe nöörid, mis koosnevad elastiinist ja kollageenist.\nNendel kahel valgul on väga olulised funktsioonid. Kollageen tagab sidekoe tugevuse. See on omamoodi "liim", mis ühendab kindlalt erinevaid anatoomilisi struktuure üksteisega.\nElastiin annab sidekoele elastsuse. See võimaldab sidemetel kahjustamata venida. Liigestes ühendavad sellised kollageeni ja elastiini nöörid lihaste ja luude struktuure. Põlveliigese aparaat sisaldab: Ristisidemed eesmised ja tagumised. Need on liigese sisemised sidemed, mis kannavad peamist koormust. Külgmised peroneaalsed ja sääreluu tagatise sidemed. Nad tugevdavad liigesekapslit selle suurima venitamise kohtades.\nÜhendab külgmise ja mediaalse meniski esiosasid kõhre kettad, mis asuvad liigese sees.\nLigamentoos: nähud, diagnoosimis- ja ravimeetodid\nPatella sidemega. Tagab liigese pikendamise ajal stabiliseerumise. Esinemise põhjused Spetsialistid ei saa välja tuua ühte põhjust, miks põlveliigese ligamentoos tekib, kuid on kindlaks tehtud tegurid, mis aitavad kaasa selle arengule.\nRegulaarsed sidemete vigastused. Isegi väikesed, kuid sageli esinevad kahjustused aitavad kaasa haiguse arengule.\nEriti kannatavad selle all sportlased. Vanus üle Keha loomuliku vananemise algus viib sidekoe elastsuse vähenemiseni ja selle tagajärjel sagedaste mikrotraumadeni.\nSellele aitab kaasa ka ainevahetuse kiiruse vähenemine üldiselt. Põlveliigese ligamentiit. See on haigus, mida iseloomustab konkreetse sideme põletiku areng. Näiteks põlvekedra sidemete ligamentiit.\nIstuv eluviis. Motoorse aktiivsuse puudumisel halveneb sidemeaparaadi toitumine, selle tugevus ja elastsus vähenevad.\nKõik see viib treeningu ajal sidekoe kiudude sagedasema traumani. Kõhre koes esinevad sagedased põletikulised protsessid sealhulgas nakkuslikud põhjustavad asjaolu, et kõhr muutub õhemaks, sealhulgas sidemete kinnitamiseks perioste.\nSelle tulemusena suureneb ligamentoosi tekkimise oht märkimisväärselt. Osteoporoos või muud seisundid, mis põhjustavad luude hävitamist. Nendel juhtudel on sidekoe asendamine luuga omamoodi kompenseeriv reaktsioon. Seega kipuvad tugeva kaotuse kaotanud sidemed säilitama liigese stabiilsust.\nHaiguse sümptomid Ligamentoosi sümptomid ei ole spetsiifilised ja sarnanevad teiste põlveliigese kahjustustega. Patsiendid kurdavad valu põlve piirkonnas.\nMis vahe on Phlebodia ja Troxevasini vahel? - Sümptomid\nMagnetoteraapia, UHF, mudaravi, laserravi, osokeratiinirakendused normaliseerivad vereringet ja kiirendavad taastumisprotsessi.\nValulikud aistingud tekivad ka puhkeseisundis ja suurenevad pingutusega. Põlveliigese piirkonnas on turse see sümptom väljendub kaasuva põletikuga ja põlvel on piiratud liikumisvõimalused.\nHaiguse progresseerumisel suureneb turse protsess.\nDiagnostika Mis tahes valu põlveliiges on põhjus arsti poole pöördumiseks. Tulenevalt asjaolust, et ligamentoosi tunnused on üsna sarnased teiste põlveliigese haigustega, on lisaks patsiendi küsitlemisele ja uurimisele vaja teha täiendavaid uuringuid.\nÜldised vere- ja uriinianalüüsid, biokeemilised vereanalüüsid - nende uuringute andmed võivad paljastada autoimmuunhaigusi või ainevahetushäireid, mis aitasid kaasa ligamentoosi arengule. Kogenud spetsialist tuvastab sidekoes düstroofia ja põletiku fookused juba haiguse varases staadiumis. Samuti võimaldavad need meetodid diagnoosida sidemete meniskide või kiudude rebendite võimalikke kahjustusi.\nPiltidel on näha sidemete tumenemise piirkonnad - kõhrekoe asendamine luuga.


Täissuitsuvorst, MATSIMOKA, g - Keedu- ja suitsuvorstid, viinerid - Liha- ja kalatooted Parim nuga rasva eemaldamiseks liha\nParim nuga rasva eemaldamiseks liha. Puhastuvahend rasvaeemaldaja, CILLIT, 750 ml\nLihamahlade peatumiseks luba valminud steigil enne sööma asumist aga soojas kohas puhata. Garanteeritult võid pärast steigikursuse läbimist ka koduköögis restoraniväärset veiseliha valmistada. Lihatüki parimad omadused tulevad välja, kui praed selle kiirelt kraadisel pannil spetsiaalselt kuumtöötlemiseks sobiva rasvainega ning asetad steigi seejärel ahju küpsema. Ribeye sobib ka nende lihasõprade toidulauale, kes soovivad küpsemat tulemust, tegemata järeleandmiseid liha pehmuses. Sisetüki eelistatud valmistusviisideks on praadimine, grillimine ja hautamine.\nSoovi korral võib rasvakihi pärast küpsetamist eemaldada ning nautida taist, ent pehmet tulemust.\nPicanha sobib suurepäraselt grillimiseks, röstimiseks või ahjus valmistamiseks. Traditsiooniliselt grillitakse picanha pikkade grillvarraste otsas, kuid koduköögis võib steigi lõigata väiksemateks portsjoniteks ning seejärel röstida või grillida.\nLadinaameerikalikuks elamuseks serveeri särisev lihatükk vürtsika kastmega!\nSisefilee Taiselt elegantne sisefilee on paljude inimeste esimene eelistus nii koduseks steigi valmistamiseks, kui restoranis nautimiseks. Veisesisefilee lihas ei liigu palju ning on seetõttu peenemate lihaskiududega ja õrnem Küpsetades valmib õrna tekstuuri ja peene maitsega hinnatud veise väärttükk kiiresti ning tulemuseks on pehme steik, millest lihanuga peaaegu läbi libiseb.\nSisefilee sobib nii pannil küpsetamiseks kui grillimiseks, kuid rasva puudumise tõttu tuleb liha hoolikalt kõrbemise eest valvata. Kui soovid oma kokandusoskused järgmisele tasemele viia, siis proovi sisefilee valmistamiseks maailma meisterkokkade salarelvaks tituleeritud sous-vide meetodit ehk vaakumpakendisse pakitult veevannis küpsetamist.\nVälisfilee Võrreldes sisefileega on välisfilee struktuur pisut tugevam, kuid korrektselt küpsetades on tulemuseks maitsekas ja pehme suutäis.\nEriliselt rikkaliku maitsega ja kiirelt valmivaks steigiks vali kindlasti laagerdatud lihatükk. Kuna välisfilee kannatab ka veidi pikemat küpsetamist, siis sobib see veisetükk hästi just algajale kodukokale steigiga sõpruse sobitamiseks.\nKöögi mustust võib olla raske eemaldada - kuid enam mitte - selle mitmeotstarbelise puhastusvahendi vahutav ja puhastav turbo toime kõrvaldab sekunditega ka kõige keerulisemad probleemid. Olgu see rasva, toiduplekkide või sissekõrbenud plekkide eemaldamine, pole vahet! Meie spetsiaalselt välja töötatud koostis hävitab mustuse ruttu ja lihtsalt ning muudab majapidamise koristamise vähem tüütuks.\nVälisfileest valmib tõeliselt hõrk õhtusöök praepannil või grillil, kaaslaseks näpuotsaga soola ja sulav maitsevõi. Taise liha õrna maitset täiustab aga aromaatse musta pipra lisamine vahetult enne sööma asumist.\nKuldreeglina tuleks lasta lihatükil enne küpsetamist pool tundi toatemperatuuril seista. Lihamahlade peatumiseks luba valminud steigil enne sööma asumist aga soojas kohas puhata.\nTagasi Veiseliha meistriklass: kuidas valmistada mahlast steiki Veiseliha steik tähendab paljudele inimestele üksnes sise- või välisfileed, kuid tegelikult on steigiks sobilike väärttükkide valik suurem ja mahlaseks ning maitseküllaseks tulemuseks tuleb neid tükke tundma ja valmistama õppida. Veiseliha valmistamisesse suhtuvad paljud lihasõbrad teatava aukartusega ning naudivad seda pigem restoranis kui koduköögis. Tegelikult pole kartmiseks põhjust, sest hõrgu, maitseka ja imeliselt pehme veiseliha steigi küpsetamisega saab hakkama igaüks.\nRibeye Ribeye ehk antrekoot on tõelise lihagurmaani unelm — mõnusalt marmorja struktuuriga mahlane lihatükk. Nahaärrituse korral:pöörduda arsti poole.\nEemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Kui silmade ärritus ei möödu: pöörduda arsti poole.\nKasutusjuhend Kuidas eemaldada rasva- toidu- ja sissekõrbenud plekid: keerake otsik 'on' asendisse ja hoides pudelit püsti, pihustage soovitud pinnale vähemalt 20 cm kauguselt. Jätke toimima ja pühkige pihustatud pinna ümbrus lapi või pesukäsnaga puhtaks.\nHiljem loputage pind korralikult veega ja pühkiga niiske lapiga. Lihtsamate ahjuplekkide, pottide, pannide ja teiste kõvade mittepoorsete pindade puhastamiseks laske pinnal kõigepealt jahtuda, seejärel pihustage toimeainet kuivale toiduplekile ja laske sel mitte kauem kui 30 minutit sisse imbuda.\nPeske nagu tavaliselt nõudepesuvedelikuga - veenduge, et loputate seda korralikult veega ja vajadusel korrake protseduuri. Sarnased tooted:.


Raamatukoi raamatupood -- The adventures of Ronik in Tallinn\nIlona Martson ja Anait Piruzyan\nThe adventures of Ronik in Tallinn\nTõlkinud Mailis Hudilainen\n48-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat (inglise keeles)\nÜhel ööl, kui põhjamaa taevas on tähti täis, otsustab uudishimulik koerake Ron hiilida magava pererahva juurest Tallinna vanalinna tänavatele. Koos temaga satub lugeja keskaegse linna võlumaailma. Ta õpib tundma habrast metskitse, üksikut korstnapühkijat, tähtsusest pakatavat kassi ja riuklikku merisiga, aga mis olulisim – ta saab sõbraks selle loo tõelise peategelase, imelise Tallinna linnaga.\nAnait Piruzyan elab Moskvas. Ta on töötanud elustiiliajakirjades ja andnud välja raamatu kulinaarsetest reisidest. Tema lemmik, Norwichi terjer Ron on läbi rännanud pool maailma. «Seiklus vanalinnas» on Anaiti esimene lasteraamat.\nIlmunud ka eesti keeles: «Seiklus vanalinnas».\nIllustratsioonid Priit Rea


Kuidas tõlkida? - Leht 3 - www.militaar.net\nPostitus Postitas Fucs » 26 Mai, 2022 13:46\nAsi taandub lõpuks sellele, et siin kas pole praktiliselt midagi, või on vähemalt seegi, mis on.\nAlternatiiv on Postimehe UKr sõja blogi ja\nKapten Trumm kirjutas: nt KV analüüs, mis avalikuks saab, on märksa minoorsemate nootidega. Vaadake nt Karuse etteastet pühapäevases Ukraina stuudios.\nPostitus Postitas Kriku » 26 Mai, 2022 13:56\nSome kirjutas: kui guugle ikka täiesti puusse tõlgib siis ei jäägi muud üle kui õlgu kehitada ja edasi liikuda...\nEi mõista sa ikka tänapäeva noori. Mitte õlgu kehitada ja edasi liikuda, vaid vinguda, vinguda ja veelkord vinguda!\nLiitunud: 31 Juul, 2014 23:03\nVõta ühendust mt24\nPostitus Postitas mt24 » 26 Mai, 2022 15:50\nNeile, kes imestavad, et google tõlge paneb militaarteemadel täiega segast - see on meelega nii tehtud. Google ja nüüd ka Microsoft tõlkerobot meelega sogavad militaarteemadel. See liigitub vihakõne alla mille tõlkimisel muudetakse algse teksti mõtet selliselt, et välja tuleks mõttetu lalin või siis lausa muudetakse mõte vastupidiseks. Näiteks eesti sihik tõlgitakse inglise keelde "target" jne.\nPostitus Postitas AMvA » 27 Mai, 2022 8:18\nmt24 kirjutas: Neile, kes imestavad, et google tõlge paneb militaarteemadel täiega segast - see on meelega nii tehtud. Google ja nüüd ka Microsoft tõlkerobot meelega sogavad militaarteemadel. See liigitub vihakõne alla mille tõlkimisel muudetakse algse teksti mõtet selliselt, et välja tuleks mõttetu lalin või siis lausa muudetakse mõte vastupidiseks. Näiteks eesti sihik tõlgitakse inglise keelde "target" jne.\nPostitus Postitas mart2 » 28 Mai, 2022 12:58\nTegelikult peaks lugemisel ikka vaatama seda, kuidas tõlgib meie oma keelde ja seal on asi (sinu näitega) korrektne. Teistpidi on raskem hinnata, sest alati või saada mitu erinevat vastet ja masin pakub enamlevinuma "guugli kasutajate arvates". Meie jaoks õige ei pruugi seda olla kellegi teisele, sest tõlkimisel on alati vaja teada konteksti!\nMinu hinnangul on sageli meie omad "inim-tõlkijad" selles osas käpardlikumad. Üldiselt võivad kõikide erialade spetsialistid viriseda, et nende valdkonnas on asi mäda, sest tõlkijad on lingvistid, mitte eriala spetsialistid ...\nVõtame näiteks inglise keele sõjaline termin "objective", mis võib olla üldine "eesmärk" aga ka ka "mingi maastikupunkt kuhu tahetakse jõuda". Puhtalt seotud kontekstiga.\nPostitus Postitas _dumbuser_ » 28 Mai, 2022 13:10\nPange inglise keelde "Vedru vedrutas kevadel allikasse"\nPostitus Postitas mart2 » 28 Mai, 2022 16:50\n_dumbuser_ kirjutas: Pange inglise keelde "Vedru vedrutas kevadel allikasse"\nKindlasti põnev ettevõtmine, kuid kas see aitab kaasa siin foorumis tõlkimise probleemidele?\nPostitus Postitas _dumbuser_ » 28 Mai, 2022 17:18\nIlmselgelt ei aita aga annab vast aimu miks nö ilusa tõlkega ei saa masinad niipeagi hakkama. Sa pead teadma sõna võimalikke tähendusi ja vastavalt sellele seda sõna tõlkima. Mõnes keeles näiteks pole kõiki häälikuid ja siis pead sõnast aru saamiseks terve lause lahti mõtlema ning siis vajaliku sõna sinna sobitama. Masinale seda selgeks teha ei pruugi küll kuigi lihtne olla ehk siis ka kõige tarem aparaat on sama loll nagu selle välja mõelnud insener(id). Pika pungestamise ja täiendamisega muidugi saaks ehk isegi hea tulemuse. Samas kui seda eeltoodud jupikest nüüd edasi ja tagasi tõlkida siis läheb asi lihtsalt käest ära. Näiteks "Kuugli" kolmas korda andis vastuseks "Kevadest kevadest kevadesse"\nPostitus Postitas Fucs » 28 Mai, 2022 17:58\nMa võin google asemel kasutada tõlkimiseks iseennast ja saaks üle keskmise hea tulemuse.\nMul ei ole vaja vene keelest tõlkimisel sõnaraamatu ega google abi.\nA4 lehe jagu teksti tõlkimist nt vene või UKr keelest maksab turul praegu koos KM-iga ca 15-20 EUR...\nNo ja ma oleks juba tänaseks püstirikas ning peesitaks Kanaaridel praegu hoopis, mitte ei jookseks sae, kiilu, kuvalda ja kirvega mööda metsa ja ei teeks küttepuid, et varbad sooja saada...\nSes mõttes on olnud suur viga, ära harjutada kalleid lugejaid sellega, et nii info otsimine, selle analüüs (mis kõlbab, mis mitte) ning leitud info siia panemine/teistega jagamine = default iseenesestmõistetavalt kohe ka tõlkimistööga.\nVõõrkeelsetest allikatest suurel hulgal väärtuslikuma militaarse/sõjainfo otsimisel oleks normaalne, et ühed kes selles vilunud, otsivad ja analüüsivad operatiivselt seda OSINT infot ja teine seltskond siis tõlgib.\nNeed on ikka täiesti erinevad valdkonnad.\nTööriist mis teeb kõike, ei tee tegelikult korralikult mittemidagi.\nPostitus Postitas krijgsvolk » 28 Mai, 2022 21:20\nMnjahh... Minul on häda selles, et olen nn saksakeelne, st omal ajal oli minul võõrkeeleks saksa keel. Keska lõpetasin 1978.a. Tartu rajoonis vist oli üldse nii, et ainsad inglise keelsed koolid olid Elva ja Nõo Keskkoolid. Muud puhtalt saksa keele õppega. Samas valdan absoluutselt vabalt vene keelt, sh grammatiliselt õigelt. Ja kui on vaja keerulisemat teksti tõlkida, siis tõlgin inglise keelest vene keelde, päris hea kvaliteet. Samas kui tõlkida inglise keelest eesti keelde, siis tuleb välja hard core porno!\nKuna olen inglise keelt omal käel õppinud, saan, enam- vähem hakkama, aga keerulisemad tekstid ikka peamiselt läbi vene keele. Mis teha. Samas on õige ja hea põlisvaenlase keelt täiuslikult vallata!\nPostitus Postitas Kriku » 29 Mai, 2022 8:46\nPuulõhkumise arutelu lõpuks õigesse teemasse: viewtopic.php?p=740747#p740747\nPostitus Postitas London Bridge » 17 Juun, 2022 16:31\nFucs kirjutas: ↑28 Mai, 2022 17:58 No ja ma oleks juba tänaseks püstirikas ning peesitaks Kanaaridel praegu hoopis, mitte ei jookseks sae, kiilu, kuvalda ja kirvega mööda metsa ja ei teeks küttepuid, et varbad sooja saada...\nVõib kaaluda ultramoodsaid lahendusi ultramoodsate infovahendajate premeerimiseks. Näiteks seada üles akf. Fucsile Patreon/OF 1€/kuu või midagi sarnast ning reklaamida seda foorumis. Kindlasti saata see link ka eesti ajakirjanikele ja „meediamajadele“ — kes siis veel infovahendajate rasket elu hinnata oskab ja sellele kaasa tunda kui mitte meie nemad? Viimased päris palju milneti ja akf. Fucsi najal liugu ka lasknud juba, paras aeg natuke tööd tunnustada ka vahelduseks.\nPostitus Postitas Fucs » 27 Juun, 2022 20:42\nPisike vidios teloga majandamisest...\n* Algusest on puudus... (mul tuli ekraanil toimuva salvestamise mõte natukene hilinenult)... Telegrammi kanalilt info otsimine, pärast millegi leidmist selle sisu kopeerimine lõikelauale, siis selle pasteetimine Google tõlkesse ja siis selle tõlke kopeerimine omakorda uuesti lõikelauale. Video algab sealt, kus mul on juba tekst tõlgitud ja lähen seda milnetti postitama....\nMa üritan millalgi saada videosse ka selle, kuidas ta mind vahel automaagiliselt välja loobib


4 Kahjustatud Raamitud Antiikmälu Kaartide Parandamise Viisid 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nAntikvariaatkaarte kasutatakse sageli elutubade ja magamistuplokkide kaunistamiseks, kuid need on samavõrd kahjulikud kui muud trükitüübid. Kui olete leidnud antiikajakaardi, millel on palju kahjustusi, näiteks putukate kahjustusi või kui see on mõjutanud vesi, peate parandama oma raamitud antiikmälu kaardid.\nAntikvariaatkaarte kasutatakse sageli elutubade ja magamistuplokkide kaunistamiseks, kuid need on samavõrd kahjulikud kui muud trükitüübid. Kui olete leidnud antiikajakaardi, millel on palju kahjustusi, näiteks putukate kahjustusi või kui see on mõjutanud vesi, peate parandama oma raamitud antiikmälu kaardid. Saate seda kergesti teha nii kaua, kui mäletate, et te tegelete antiikuga midagi ja seetõttu tuleb seda hoolikalt käsitleda.\nKõige tõsisem probleem, mis võib mõjutada raamitud antiikseid kaarte, on lihtsalt vanus. Kaardid, mis on paljude aastate jooksul päevavalgusele avatud, võivad hakata kaduma, ei saa te tegelikult muuta pleekimist, selle asemel peaksite kaardi rohkem kaitstud alale teisaldama. Kui olete riputanud kaardi koridoris või kusagil, mis valgustatakse suurema osa päevast, peaksite kaardi kaitsmiseks kasutama suitsutatud või toonitud klaasi. Neid saab osta kaartidega.\nAntiketilistes kaartides võib aastate jooksul koguneda ka mustust ja prahti. Alustage raami puhastamisega tugeva harjaga, laotades paar kihti ajalehe lauale ja puhastades raami selle peale. Viige pintsel kiiresti raami pinnale ja asetage ajalehed. See võimaldab teil puhtama raami saada. Klaasi pinna pühkimiseks kasutage veidi niisket paberrätikut. See peaks andma sellele parema välimuse. Seejärel saate kaadri tagaküljest eemaldada ning kaardi ja tugiplaadi välja võtta.\nKui antiikmälu kaardid endid on veega kahjustanud, peate need need võimalikult kiiresti eemaldama. Tehke kaks tükki puhastusvaha niiske ja laske vahu külgedel kuivada. Asetage kaart nende vahele ja kasutage puidust lauad, et vajutada blotters allapoole. Seejärel peaksite lauale kasutama kas toruklambreid või kaalu, et pigem blottijate vahel kaarti pigistada. Jäta kaart üle öö ja seejärel eemaldage klambrid. Kontrollige oma kaarti ja kui see on ikka veel kahjustatud, vahetage see mõne teise päeva puhvrisse.\n4. Putukate kahjustused või aukud\nKui teil on putukaid rünnanud raami või antiikmälu kaarte või on ilmnenud mõnel muul põhjusel, peate seda kiiresti parandama. Raami parandamiseks peate kasutama puidukaitse kattekihti, et see katta kõikide augudeni, jättes selle enne kaarte paigaldamist üle öö kuivama. Kaardi parandamiseks peate uurima kahju ulatust. Veenduge, et kaardil pole veel putukaid. Seejärel võite aukude parandamiseks kasutada gluteenivaba liimi. Kaardil olevate tükkide puhul, mis on tagaküljel lahkunud, kasutage paberi pinnaga tõmmatud liimi, seejärel vajutage kaarti lauale. Puhastage liim liim paberkudede abil.\nVideod Seotud Artiklid: Wealth and Power in America: Social Class, Income Distribution, Finance and the American Dream.\nPõhiline » Kaunistamine » 4 Kahjustatud Raamitud Antiikmälu Kaartide Parandamise Viisid\n3 Sammu Korrektse Madratsi Kõrvaldamiseks\nMida peate mees koobas ei oleks täielik, ilma et oleks keeris. Võite ehitada kergaratoreid standardse suurusega külmkapist või mini-külmikust. Selle projekti jaoks ei pea te minema ja ostma uhiuue külmkapi. Renoveeritud standardne külmkapp on ideaalne. Kui soovite kasutada kuni neli erinevat tüüpi õllekreeme, on standardse suurusega keevitaja see, mida vajate.


Elektriseeritud viiuldaja rabeleb juhtmepuntrast välja – otse digikosmosesse – Ajakiri KITARR\nKITARR.EE\t4. nov. 2014 2k Views\nKes 1990ndate keskpaiku Hella Hunti väisas, mäletab ilmselt Tiit Kikast kui üht Eesti edevamat viiuldajat − erinevates kooslustes tõmbas ta iiri folki nii vabalt, et kui keegi oleks tahtnud korraldada viiuldajate duelli, poleks talle kodumaal võrdväärset vastast leidunud. Ja mis seal imestada, sest viiuliga alustas Kikas juba nelja-aastaselt. Aga lahedad pubiajad on nüüdseks möödas ning laiem auditoorium teab teda pigem ansamblitest Justament, Dagö, Tulli Lum, Folkmill jne. Teatri- ja filmihuvilised on ehk muusikaga seonduvalt märganud ta nime Urbla filmi „Stiilipidu” tiitrites ja teatri kavalehtedel etendustes „Genoom” (2006) ja „Libahunt” (2011) – kui mainida vaid mõned. Ent peale kõiksugu live-esinemiste, õpetamiste ja muusikaprojektide on ta tänapäeval keskendunud ka veel stuudiotööle. Mugava inimesena on ta jäänud ainult digitaali peale, ning seda poolt käisimegi Tiidu käest uurimas.\nTekst: Indrek Palu\nFotod: Siiri Kumari, Kris Moor\nMillal algas sinu koostöö arvutiga?\nSee langeb aastatesse 1995−96, kui läksin Sibeliuse akadeemiasse rahvamuusikat ja stuudiotööd õppimas. Tollal olid seal veel töös kaheksarealised analoogsalvestajad, mille üle olen tagantjärele õnnelik, sest tänapäeval jääb kokkupuude analoogsüsteemidega järjest harvemaks. Väga lihtne on aru saada, kuidas süsteemid digitaalsel kujul töötavad, kui tead nende toimimist päris elus. Akadeemias olid juba ka esimesed Maci arvutid, kuid mitmerealisi salvestamisi nendega veel ei tehtud. Editeeriti AIFF-faile, kasutades tänapäeva mõistes üliprimitiivseid programme. Programmi imporditi kahesekundiline fragment, mille algust ja lõppu said lõigata. See oli täielik katarsis! Kui kasutasid veel fade-in/out’i, siis see oli juba kosmos. Kogu protsess võttis aega nii umbes 40 minutit ning rõõm sellest oli piiritu.\n“Kätt südamele pannes ütlen, et analoog on väga võimas valdkond, aga ma lihtsalt ei viitsi sellega tegeleda.” Foto: Kris Moor\nTegelikult puutusin arvutiga esimest korda kokku juba keskkoolipäevil, kui sõitsime laulukooriga Soome. Sealne pere kinkis mulle Commodore 64 arvuti, mille pehmel flopikettal oli üks trummisekvenser, kus sai teha kuni 16taktiseid mustreid. Arvutil puudus küll monitor, kuid selle sai ühendada televiisoriga. Mäletan, kuidas ma erakordselt koleda trummisaundiga õe ja vanemate närve ruineerisin. Ei kujuta ette, kas tänapäeval on üldse kellelgi millestki nii suurt rõõmu, kui mul omal ajal neid koleda saundiga neljataktilisi asju tehes…\nAga kõik arvutiga seonduv hakkas sealt alates oma loogilist rada mööda kulgema. Järgmisena sain Atari arvuti, mille kõvaketta maht oli 2 gigabaiti. Tundus, et seda mahtu pole võimalik kunagi täis salvestada. Praegu kasutan oma stuudios 15−20 terabaidist mahtu ja juba tundub, et peaksin ühe 6 TB kõvaketta juurde ostma.\nInimene on täitmatu loomusega…\nAndmete mahud suurenevad pidevalt. Kui varem mahtus flopikettale (1,4 MB) umbes 20 projekti, siis nüüd võib ainuüksi üks lugu hõlmata 20 GB andmemahtu.\nAnaloog vs. digitaal?\nPraeguseks on saanud minust paadunud digitaalikasutaja. Kätt südamele pannes ütlen, et analoog on väga võimas valdkond, aga ma lihtsalt ei viitsi sellega tegeleda. No tõesti, see on üks suur jant ja lõputu kaablite vedamine.\nVaatamegi siis su stuudio üle. Kui palju või vähe juhtmeid oled pidanud vedama?\nAlustame RME helikaardist, ilma milleta ei kujuta ma ka oma tulevast elu ette. Kanalite arvu laiendamiseks olen ADATi sisendi-väljundi võimalust kasutades RMEga ühendanud PreSonuse kaheksakanalise konverteri. Kokku 18 analoog sisendit/väljundit.\nHelikaartide kõrval on sul veel MOTU MIDI-kanalite jagaja.\nHetkel pole see järgi ühendatud, sest RME-l on endal kaks MIDI-porti, mis pakuvad kokku 32 MIDI-kanalit. Kasutasin MOTU’t viimati ühe filmiprojektiga – ühendasin läbi selle oma teise stuudio arvuti, et videot sünkroonis jooksutada. Praeguseks kasutan sama asja puhul hoopis wifi kaudu toimivat MIDI sünkronisatsiooni. Ka helikindla Studioboxi TV-monitor on wifi kaudu arvutiga ühendatud, sest stuudio sai enne valmis, kui tekkis vajadus see monitor sinna paigutada. Jällegi, et mitte seinu lammutada ja tohutult kaableid vedada.\nKui ma peaksin kontserdil 20 minutit juhtmeid ühendama, kaoks mul muusika tegemiseks igasugune inspiratsioon. Aga tõstan oma rack’i lavale ja loetud minutite pärast olengi esinemiseks valmis. Samamoodi stuudios – ühendan sülearvuti ja mõne minuti pärast teen juba tööd.\nLoe edasi ajakirja sügisnumbrist (12/2014)\nIndrek PaluSiiri KumaristuudioTiit Kikasviiulviiuldaja


HOBIAUTODE KERETÖÖD: 230. Peatükk: Wildcat-i vedu ja Lincoln Continental-i parandustööd.\n230. Peatükk: Wildcat-i vedu ja Lincoln Continental-i parandustööd.\nEile hommikul purjetasime koos Buick-i omanikuga uuesti värvikambri suunas.\nSeekord aga mitte järjekordsele värvimisturniirile, vaid autot kambrist ära tooma. Kuna puksiirijuht trummeldas sõrmedega juba vastu autovedamisplatet, siis pidime "blondi metskassi" käbedasti paberitest lahti pakkima ja hoovi peale lükkama, kus ta siis vintsiga treileri peale sikutati.\nMõne aja pärast jõudsime kõik ühes tükis koos treileri peal õõtsuva varandusega sinna, kus mind esimest korda "vaibale" kutsuti ja ma seda autot esimest korda lähemalt vaatamas käisin.\nSiin siis Buick-i vastutav omanik raevukalt rebimas veel viimaseid kattepaberijäänuseid:\nTagasiteel arutasime omanikuga, mida värvimata jäänud kapoti ning tagaluugiga teha ja kunas neile võiks uue kuue selga lasta. Kuna auto omanikul pidi see nädal ja nädalavahetus olema suht kiire, siis otsustasime et jätame nende detailide värvimise järgmisesse nädalasse. Praegu nendega sellisel kujul veel midagi ei juhtu, kui nad niiviisi mõnedeks päevadeks seisma jäävad ja oma värvimisaega ootavad.\nKui ma olin vahepeal kodus traditsiooniliselt kannutäie musta kohvi sisse kaaninud, siis seadsin sammud oma tagasihoidliku värkstoa poole, kuhu oli nädalavahetusel saabunud üks järjekordne USA päritoluga sõiduk.\nTegu on siis uuemat sorti Lincoln Continentaliga. Mõneti eriline masin.\nEt mis mõttes ? Selles mõttes, et tegu on ühe järjekordse autoga, mis saabus minu juurde pealinna kandist(esimeseks pealinnast saabunud külaliseks oli teadupärast see kuldne Ford LTD, mida ma paar aastat tagasi voolisin) ja teine, mitte vähemtähtis asjaolu on see, et auto omanikuks on üks nooremapoolne naisterahvas.\nNii et esimene naisklient kogu mu selle tegevusaja jooksul.\nIgatahes on see väga teretulnud nähtus ja minu tagasihoidlik lugupidamine selles suhtes, et Eestis (õnneks) veel leidub taolisi noori naisterahvaid, kes ei ole lasknud ennast mõjutada sellest laialtlevinud "bemaripsühhoosist" ning keda jätavad külmaks nii see viimatimainitud kolmetäheline automark, kui ka igasugused muud Euroopa/Jaapani nn. "kiired ja vihased" neljarattalised, millede peale tavaliselt noored naissoo esindajad omi ripsmeid, põlvi jms. väristavad.\nOma põhjatut ja konkreetset põlgust Euroopa/Jaapani autode suhtes avaldas meie kohtumise ajal ka selle Lincolni omanik, kes haput nägu tehes meenutas, kuidas ta pidi vahepeal, Lincolni remondisoleku ajal, olude sunnil sõitma nii mõnegi naistele mõeldud väikeautoga(Renault Twingo jms.). Minu muigega esitatud küsimusele, et kuidas oli, vastati vastikusvärinaga, et ta ei saa aru, kuidas keegi üldse niisuguste kirstudega sõita saab. Et kui juba oled korra pikemat aega suures ja mugavas USA autos olnud, siis ega nii naljalt enam teistel mandritel tehtud autode poole ei tõmba.\nMnjah... Oleks sellise suhtumisega naisterahvaid ainult rohkem....\nAga kui nüüd Lincolnist lähemalt rääkida, siis laias laastus pole autol suurt viga midagi, kuid aja jooksul on ta mõlemad stanged saanud siit-sealt kergeid põkse ja mükse. Samuti pole parklates mõned tänapäevaste (liisingu)autode omanikud Lincolni plastikust ukseliistude vastu armulikud olnud ja on nad autol mõlemalt poolt ukseservadega korralikult ära "tähistanud":\nEile hakkasin teda jupphaaval lahti võtma. Ega see kõige kiiremini ei edenenud, sest et hea hulk aega kulus erinevate kinnituspoltide/mutrite otsimise peale ning mis järjekorras missugune vidin lahti käib:\nNeed kaks "mulku" seal tagastanges on suunatulede avad.\nSuunatuled on autol endal ka täiesti olemas ja töökorraski, aga kuna teatud EL-i valitsusametnikel on vaja oma kohast kümne küünega kinni hoida, siis on keegi tarkpea kunagi välja tulnud avaldusega, justkui punase klaasiga kaetud tagatule sees ei paista vilkuv suunatuli välja. Ma ei tea, kes see tark olla võis, kuid taolise avalduse põhjal julgeks arvata, et lisaks vesipäisusele peab seda inimest küll mingi totaalne värvi-, kui mitte kanapimedus valdama.\nNii ei jäägi tavainimestel muud üle, kui et täita neid nõmedaid kriteeriume ja rappida oma autot mingitele "lambinõuetele" vastavaks.\nTäna aga siis jätkan neid töid poolelijäänud kohast. Igatahes selle nädala lõpuks peab auto valmis saama, nagu omanikule lubatud sai.\nPostitaja: Vanatehnikahuviline kell 8.7.09


Rasvapoletite loikamise ajal,\nKui olete vanem inimene, siis kui teil on oht kukkuda, võtke valku, sest kui kukute ja murrate puusa, on see peamine põhjus, miks vanemad inimesed haigestuvad või surevad. Seejärel otsustasid paar kongresmeni, kes olid põhiliselt toidulisanditööstuse taskutes, et seda ei tohiks juhtuda, ja nad peaksid vastu võtma õigusaktid, veendumaks, et seda ei juhtu. Nende toidulisandite lisamine koos multivitamiiniga aitab teil saada tulemusi, mida olete soovinud.\nMida see tavaliselt tähendab, on see, et uuring oli piisavalt väikeses valimis, et me pole tulemustes eriti kindlad. Kui teeksite selle uuringu inimesel, mitte 30 inimesel, siis oleksite lõpuks palju kitsama usaldusvahemikuga ja põhimõtteliselt oleksite oma tulemuses palju enesekindlam.\nPeale olulisuse ja numbrite endi on veel palju asju, mida vaadata. Kui teete uuringu, on nn kullastandard randomiseeritud kontrollkatse. Tänapäeval mõtlevad inimesed metaanalüüsi ja uuringute süstemaatiliste ülevaadete osas. Umbes kaks aastat tagasi oli D-vitamiini ülevaade, mida nimetati katusekontrolliks, mis on põhimõtteliselt metaanalüüsi metaanalüüs. Nüüd on D-vitamiini kohta tehtud nii palju uuringuid ja seejärel metaanalüüs, mis käsitleb ühte konkreetset teemat, näiteks 20 erinevat D-vitamiini vererõhu uuringut, koondatakse kokku ja vaadeldakse kvantitatiivselt ning see on metaanalüüs.\nRasvapoletite loikamise ajal arvates, kui jõuate andmetest endast nii kaugele, tehes ülevaatuste ülevaatuse, siis kaotate puude jaoks osa metsast.\nD-vitamiin on hormooni eelkäija ja see on mõistlik. Mehhanism on mõttekas paljude erinevate tulemuste jaoks. Ma arvan, et mõnikord pole oluline, mida kõik uuringud ütlevad, vaid pigem see, mida ütlevad parimad uuringud koos sellega, kas sellel on mõtet või mitte.\nTelli podcast oma valitud meediumipleieris. Podcasti sponsorid Ruutruum.\nUuringut vaatava keskmise inimese jaoks on vaja palju asju vaadata. Tõesti peate lihtsalt lugema ja õppima õppimist vaatama ning üha rohkem teada saama. Üks asi, mida olen aastate jooksul õppinud, kirjutades teaduslikele uuringutele tuginedes The Art of Manlinessi, vaadeldakse ka seda, mis on nende uuritav rühm.\nNäiteks testosteroon. Nagu testosterooni suurendamine.\nÜhes uuringus võib öelda: 'Noh, kui teete selle ühe sekkumise, näitab see testosterooni taseme tõusu. Sageli tehti seda suurt testosterooni taseme tõusu inimestel, kellel oli testosterooni tase madal, vanematel meestel, diabeetikutel ja meestel, kellel oli mingisugune terviseprobleem. See ei hõlmanud suhteliselt terveid poisse, kes soovisid testosterooni tõsta. Sa võiksid neid sekkumisi teha, tõenäoliselt ei näeks see suurt kasvu.\nSee on üks asi, mis mulle rasvapoletite loikamise ajal pidanud meeldima, kui ma ennast vaatasin, see on selline: 'Keda tegelikult uuritakse. Kamal Patel: Jah, see on naljakas, seda peaksite mainima, sest vastasin lihtsalt meie Facebooki lehel küsimusele.\nKeegi küsis selle artikli kohta, mille me postitasime. Meie postitatud uuring näitas, et kui kahekordistate proteiinisisaldust suure kalorite puudujäägi ajal, võite samal ajal kaotada palju rasva ja saada lihaseid. Ajalooliselt on inimesed arvanud, et peate minema kogumis- rasvapoletite loikamise ajal lõikamistsüklitele, sest te ei saa tegelikult mõlemat korraga teha.\nKui teil on kalorite puudujääk, ei saa te lihaseid juurde, kui teil on liiga palju kaloreid, ei kaota ka rasv. Siis hakkasid inimesed oma süsivesikuid perioodiliselt treeningute või, tead, muud tüüpi peaaegu vahelduva paastu tüüpi asjade ümber jaotama, ja siis leidsid nad, et võib-olla võiks. Ütlesime kindlasti, et see oli ülekaaluline mees. Siis küsis keegi: 'Miks nad neid uuringuid jätkavad? Kõik need ülekaaluliste meeste kohta tehtud uuringud on näidanud, et suure kaloraaži korral saate teha näiteks lihaseid, kas saate seletada, miks see üldse juhtub?\nMiks on olemas kõik need uuringud? Ameerika rasvapoletite loikamise ajal, Austraalia probleem või tänapäeval põhimõtteliselt ükskõik milline riik, mis kaotab majanduse miljardeid dollareid ja tekitab palju hädasid, ei seisne selles, et 4-pakiga inimesed ei saaks 6-pakendeid. See on see, et ülekaalulistel inimestel tekib diabeet ja diabeet palju varem kui tavaliselt. Inimestel on hormoonid peksnud tavapärasest palju varem.\nProbleem on haigetel inimestel ja kaks kolmandikku ülekaalulistest või rasvunud inimestest saate NIH-i rahalisi vahendeid nende inimeste jaoks. See ei tähenda, et te ei saa loota nendele uuringutele inimestele, kes pole haiged, ülekaalulised ega rasvunud.\nSee tähendab lihtsalt, et on korralik võimalus, et see ei pruugi seda enam kohaldada. Kui olete võistlusvalmis kulturist, ei kavatse te protsendilise kalorite puudujäägiga tegeleda ja lihaseid kasvatada, sest teie keha ei jääks ellu, kui te seda jätkaksite.\nOn läbi viidud igasuguseid uuringuid, kus vaadeldakse näiteks fruktoosiuuringuid, puuviljasuhkrut ja ka kõrge fruktoosisisaldusega maisisiirupis sisalduvat suhkrut ning suhkrut sisaldavaid jooke üldiselt vaadake nende juhuslikke radasid, tõenäoliselt kui uuringut rahastab suhkrutööstus, siis see uuring ei näita vee ja suhkrustatud jookide vahel vahet.\nKui vaadata NIH rahastatud uuringuid, näitab see tõenäolisemalt, et suhkruga joogid on kahjulikud. See kehtib paljude asjade kohta, sealhulgas toidulisandeid tootvad ettevõtted ja piimatööstus ning muu selline.\nAsi pole selles, et piimatööstus oleks halb. Asi pole selles, et liha oleks halb. Asi pole selles, et suhkur oleks halb. Lihtsalt te ei saa rasvapoletite loikamise ajal täiesti kindel, et teie uuritavat uurimistööd pole kuidagi mõjutatud. Brett McKay: Kuidas peaksid inimesed lähenema loomadega tehtud uuringutele?\nPalju uuringuid toidulisandite või testosterooni rasvapoletite loikamise ajal tehakse hiirtel. See on katserühm. Kas peaksite seda võtma koos soolateraga või on midagi, mida saate loomkatsetest tegelikult välja paista ja selle inimeste tervisele üle kanda. Kamal Patel: Jah, rasvapoletite loikamise ajal peaks olema soola tera või rohkem, kuid seda ei tohiks täielikult arvestamata jätta.\nLoomade kasutamise põhjus on see, et saate palju paremini kontrollida loomade tegureid. Loomade eluiga on lühem ning see on odavam ja lihtsam kui inimeste kasutamine. Isegi kui ütleme, ütleme, 30 inimest, kui kontrollite nende dieeti, mis tähendab, et teie kui peamine uurija pakute neile toitu, peate kindlasti jälgima, et nad seda sööksid, ja siis peavad nad olema kohapealsed külastused.\nKuu jooksul lisab see tonni raha ja tavaliselt maksavad sellised uuringud vähemalt 1 või 2 miljonit dollarit. Kui teete uuringu hiirtel või rottidel, on see palju odavam. Jagame näriliste ja teiste loomadega palju füsioloogiat, kuid sellel on palju negatiivseid külgi.\nIsegi väga elementaarsete asjade puhul erinevad närilised ja muud imetajad inimestest. Ühe näitena on C-vitamiin üks enim uuritud toidulisandeid, kuna see on üks meie peamisi eksogeenseid antioksüdante. Antioksüdandid, mida me oma kehas valmistame, on näiteks glutatioon.\nC-vitamiin on oluline. Kui te ei saa sellest piisavalt, mis võib mõnikord juhtuda madala kaardiga dieedil, kui te ei pööra tähelepanu sellele, mida te sööte või mida täiendate, siis võivad teil tekkida madalad sümptomid, mis ei parane hästi ja jõusaalis mitte hästi esinenud ning hunnik muid asju.\nInimesed ei suuda C-vitamiini sünteesida, kuid peaaegu kõik teised loomad suudavad. Sel põhilisel viisil oleme erinevad kui närilised ja muud loomad.\nMingil rasvapoletite loikamise ajal, umbes kaks miljonit aastat tagasi, tekkis meil geneetiline mutatsioon, et me ei toodaks C-vitamiini. Me ei tea täpselt, miks. See oleks võinud mingil moel pakkuda ellujäämise eelist, pluss võib-olla me sõime siis veel rohkem puuvilju või midagi.\nErinevatel põhjustel ei tooda me C-vitamiini ja seda teevad kõik teised loomad. C-vitamiin on peamine vees lahustuv antioksüdant. See on vaid üks kergesti tuvastatav meie ja näriliste vahel. Seal on igasuguseid muid erinevusi. Ainevahetuse määr on erinev, stressiga toimetuleku viisid on erinevad. Elundid on samad, kuid sageli on hormonaalne suhtlus erinev, nii et jah. Peate olema väga ettevaatlik, kui testosterooni kohta tehakse närilistega seotud uuring, mis kehtib ka inimestele.\nIsegi näiteks nagu fütoöstrogeeni uuringud. Me ei tea täpselt, millised toidus sisalduvad fütoöstrogeenid on olulised ja mitte olulised, et inimesed neid jälgiksid. See kehtib meeste või naiste kohta. Meeste jaoks, kes üritavad testosterooni tõsta või langust vältida, ei tea me, kui palju soja kulub.\nMe ei tea, kui palju teisi taimi on vaja testosterooni tootmise häirimiseks nende koostisosade tõttu, sest loomkatsed ei tähenda sageli inimestele. Tegelikult on parim viis, mida me teame, mitte toidulisandite, vaid vähiravimite kaudu. Seejärel näitavad paljud ravimid, millel närilistel kõrvaltoimeid pole, lõpuks kõrvaltoimeid inimestel. Selles ei saa kunagi kindel olla. See sarnaneb enamasti vaatlus- rasvapoletite loikamise ajal, epidemioloogiliste tõenditega.\nInimeste abil saab hüpoteese genereerida. Minu arvates tuleks näriliste tõendeid kasutada hüpoteeside genereerimiseks, mitte nende otsese rakendamiseks kellegi elus. Brett McKay: Nad võiksid uuringuid ise lugeda, kasutades mõnda neist juhistest, ja jällegi lisame lingi saidile, kus teil on seda õppematerjali, mida inimesed saavad jälgida, et nad saaksid ise uurida, kuid võivad minna ka exam.\nMillised on suurimad toitumismüüdid oma töös saidiga exam. Teile esitatakse selle kohta pidevalt küsimusi. Kas selliseid on? Kamal Patel: Jah, nii et enamik olulisemaid müüte on tühjad, on halb.\nSüsivesikud on halvad, rasv on halb, liha on halb, tead, ma ütleksin, et need on kolm peamist. Nendega järjekorras tegelemisel pole süsivesikud ilmselgelt halvad. See on peaaegu valusalt ilmne, sest vaatluslikult söövad mõned maailma kõige kauem elanud kultuurid palju süsivesikuid. Meie keha ei jookse süsivesikutega halvasti. Pole mingit loomupärast põhjust, miks teil süsivesikute söömisel tekiks veresuhkru reguleerimine ja diabeet. Diabeet võib olla erinevate asjade kogum, näiteks ebatervisliku dieedi söömine, mis sisaldab palju süsivesikuid, rasvapoletite loikamise ajal süsivesikud pole kurjad.\nSamamoodi pole rasv ka kuri. Igaühel on nii plusse kui ka miinuseid. Keha arendab rasvkude, et tõhusalt salvestada lisakaloreid. Kui me ei saaks lisakaloreid tõhusalt salvestada, siis me sureksime. Meie veres oleks liiga palju tri-glütseriidi. Meie kõhunääre oleks lõpuks ülekoormatud. Hea, kui saate kaloreid ja rasvkude ära visata.\nTeksti kirjutaja - Anisimova Jelena Sergeevna. Autoriõigused kaitstud.\nLõige Glükogeeni vahetus - Tee\nPärast pluss kalorite tarbimist päevas ning energia ja higi jõusaali valamist võite nüüd öelda, et olete edukalt kokku panna faas.\nLõige Glükogeeni vahetus - Dieedid\nAsjad, mis sisaldavad süsivesikuid, mida ei töödelda, pole kergelt üle süüa. Nii palju puuvilju ei saa tegelikult süüa, kui neid näiteks ei töödelda. Kui proovisite süüa nagu 10 banaani või 15 õuna või midagi sellist, peate selle läbi tõeliselt möllama. Need sisaldavad kõiki süsivesikuid, mis ei sisalda rasva. Küll on küllastunud vesi ja kiud. Eraldatud rasv ei sisalda tavaliselt palju toitaineid.\nRasva tarbimine on lihtne. Töötasin natuke Bostoni rasvumiskliinikus. Patsientidega töötades pole see nagu juhuslik Interneti-lugemine ja teie jaoks toimiva nägemine. Kui töötate suurte patsientidega, on palju ülekaalulisi või rasvunud inimesi, kellel on teatud toiduaineid, millest nad ei saa piisavalt ja neile meeldib öösel süüa. Maapähklivõi, šokolaad, palju rasva sisaldavad asjad sisaldavad palju kaloreid ja väikest kogust ainet. Siis on ka muid asju, näiteks see, kui sööte rämpstoitu sisaldavat dieeti, mis sisaldab ka palju rasvapoletite loikamise ajal, siis võib teie soolestikus olla probleeme.\nSee ei tähenda, et ka suhkur oleks selles selge, kuid mõlemal on lihtsalt plusse ja miinuseid. Siis pole liha ka halb või liha hea, see pole ka tõsi. On mõned põhjused, miks liha ei pruugi olla optimaalne, teatud tüüpi liha suurtes annustes, enamasti töödeldud liha.\nSelle põhjuseks võivad olla kantserogeenid lihas, mis on kas hästi keedetud, peaaegu põlenud või konserveeritud liha, või isegi tonni liha söömine, mida teatud inimesed ei ole säilitanud, võib põhjustada probleeme, näiteks raua ülekoormus inimestel, kellel on mõningane vastuvõtlikkus sellele.\n4 toidulisandit lihaste säilitamiseks ja rasva kaotamiseks - lihased ja vormisolek\nMa arvan, et ohutu dieet on lihtsalt tavaline dieet. See on kõik, millel on rasvapoletite loikamise ajal toitu, mis näeb välja nagu taimed või loomad, olgu see siis veiseliha, kana või kala. Tavaline salat või lehtkapsas või kinoa vms. Niikaua kui sööte enamasti tavalist rasvapoletite loikamise ajal, siis see tavaliselt õnnestub.\nIga kord, kui te midagi täielikult kõrvaldate ja sunnite ka oma sõpru ja peret, ütleksin, et see on suurim ja kõige kahjulikum müüt. Brett McKay: Te ei ole sellise paleodieedi ega muu sellise kaalulangus 400 Kamal Patel: Naljaga kombel tulin kuidagi läbi paleosfääri. Aitasin korraldada ühte kahest esimesest või kolmest paleokonverentsist, kuid alati jõudis mulle see, et seal on palju inimesi, kes räägivad hästi kursis olevate ja eri valdkondade professoritena, ja teate, see on väga huvitav teema, et näha, kuidas meie toitumine on või peaks olema seotud sellega, mida inimesed sõid kas 10 aastat tagasi, aastat tagasi või aastat tagasi, kuid ma arvan, et kui inimesed satuvad esmakordselt paleodieedile, siis nad vaatavad seda konkreetsete reeglite kohta.\nMa ei saa süüa lisatud suhkrut. Ma ei saa kaunvilju süüa. Ma ei saa süüa kartulit ega valget riisi.\nJaapani inimesed söövad mõõdukat kuni väikest kogust valget riisi peaaegu iga päev või teatud Aasia riikides. Pärast pluss kalorite tarbimist päevas ning energia ja higi jõusaali valamist võite nüüd öelda, et olete edukalt kokku panna faas. Alustate innukalt, et saaksite selle lahja ja lõhestatud keha, et saaksite enesekindlalt painduma reedeti. Paljude inimeste jaoks lõikamine on keerulisem kui kokku panna - peate lugema kaloreid, loobuma sellest magusaisust ja olema motiveeritud.\nIha haldjas võib sosistada sulle kõrva, kuid sa ei saa järele anda - see kõik on siitpeale vaimne. Lõikamisetapp tähendab peaaegu kalori langetamist päevas ja söögikordade arv on väiksem kahe portsjoni rasvapoletite loikamise ajal iga kahe kuni kolme tunni tagant.\nAeglane ja ühtlane on lõikamise mängu nimi. Fosforülaas ja glükoosfosfataas on fosforolüüsi peamised ensüümid. Sintezgl ja kogena.\nGlükogeeni sünteesi reguleerimine. Seetõttu stressi ja nälja ajal glükogeeni sünteesi ei toimu nälja- ja stressihormoonid vähendavad glükogeeni sünteesi ning puhke- ja täiskõhutunde korral toimub glükogeeni süntees insuliini mõjul. Glükogeeni süntees on üks protsesse, milles kasutatakse glükoosi, seetõttu aitab selle käik vähendada glükoosi kontsentratsiooni veres. ATP on fosfaatide allikas, seda tüüpi katalüüsivaid reaktsioone fosfaadi ülekandmine ATP-st substraadile nimetatakse kinaasideks; kinaasi, mis katalüüsib 6.\nSee reaktsioon on pöörduv, vastupidises suunas toimub see glükogeeni lagunemise ajal vt eespool.\nEnsüümiks on fosfoglükomutaas. Ülejäänud glükogeeni sünteesi reaktsioonid on pöördumatud. Glükoosfosfaat; glükoosfosfaat.\nGlükogeeni sünteesi kolmas reaktsioon: UDP-glükoosi moodustumine glükoosfosfaadist UMF-i lisamisel fosfaadile punkt Seega kulutatakse glükogeeni sünteesil 3 ATP molekuli iga glükoosimolekuli lisamiseks esimeses reaktsioonis kolmas.\nGlükogenoosid ja aglükogenoosid. Glükogenoosiga ei saa glükogeeni lagunemise tõttu glükoosi toota, seetõttu on glükogenoosiga inimestel vähenenud võime taluda regulaarselt toidutarbimist, mistõttu peavad nad sööma sagedamini kui tavalised inimesed sööma süsivesikuid.\nToidu tarbimise pikem paus võib sellistel inimestel põhjustada veresuhkru kontsentratsiooni langust hüpoglükeemianõrkuse ilmnemist ja minestamist.\nGlükogeeni kogunemine põhjustab ka maksa suurenemist. Glükogenoos on näide metaboolse blokeerimise kohta: madala ensüümi aktiivsuse geenimutatsioonide tõttu madal reaktsioonikiirus. Primaarse ensümopaatia näide. Glükoosfosfataasi puudus on raskem, kuna sel juhul ei moodustu glükoos GNG-ga. Kõik lootust regulaarsele söögikorrale. Nad ei sünteesi glükogeeni või vähe ja seetõttu ei saa neid nälja ajal lagundada.\nSeda glükogeeni puudust nimetatakse A-glükogenoosiks eesliide "a-" tähendab ei. Aglükogenoosiga on eluviis sama mis glükogenoosil - peate regulaarselt sööma, kuna nälja korral puudub glükoosi reserv glükogeen. Võib-olla aitab GNG. Mida peaks iga sportlane teadma glükogeeni kohta Meie lihaskiud koosnevad valgust, kuid suurte lihaste pumpamiseks ja palju tugevamaks muutmiseks peate tarbima palju süsivesikuid.\nKui te seda ei tee, kaotate palju. Lühidalt öeldes on loogika järgmine: Intensiivse treeningu ajal on lihaste peamine energiaallikas glükogeenina tuntud komplekssüsivesik.\nEnsüümiks on fosfoglükomutaas. Ülejäänud glükogeeni sünteesi reaktsioonid on pöördumatud. Glükoosfosfaat; glükoosfosfaat. Seega kulutatakse glükogeeni sünteesil 3 ATP molekuli iga rasvapoletite loikamise ajal lisamiseks esimeses reaktsioonis kolmas. Glükogenoosid ja aglükogenoosid.\nGlükogenoosiga ei saa glükogeeni lagunemise tõttu glükoosi toota, seetõttu on glükogenoosiga inimestel rasva kadu bpm võime taluda regulaarseid söögipause, seetõttu peavad nad sööma sagedamini kui tavalised inimesed sööma süsivesikuid.\nToidu tarbimise pikem paus võib sellistel inimestel põhjustada rasvapoletite loikamise ajal kontsentratsiooni langust hüpoglükeemianõrkuse ilmnemist ja minestamist. Glükogeeni kogunemine põhjustab ka maksa suurenemist. Glükogenoos on metaboolse blokeerimise näide: madal reaktsioonikiirus madala ensüümi aktiivsuse tõttu geenimutatsioonide tõttu. Primaarse ensümopaatia näide.\nGlükoosfosfataasi puudus on raskem, kuna sel juhul ei moodustu glükoos isegi GNG-ga. Kõik lootust regulaarsele söögikorrale. Need ei sünteesi glükogeeni või vähe ja seetõttu ei saa neid nälja ajal lagundada. Seda glükogeeni puudust nimetatakse A-glükogenoosiks eesliide "a-" tähendab ei. Aglükogenoosiga on eluviis sama mis glükogenoosil - peate regulaarselt sööma, kuna nälja korral puudub glükoosi reserv glükogeen. Võib-olla aitab GNG. Glükogenoosiga patsienti kirjeldas I tüübist ja Esimene ensüüm, G.\nPompe I. Valitud on 12 G. Sisu G-l on kolm peamist vormi: maksa- lihas- ja generaliseerunud. I tüüpi glükogenoos I tüüpi glükogenoos Girke tõbi, hepatonefromegaalne G. Päritud autosomaalsest retsessiivsest tüübist. Kliinilise pildi kohaselt viidatakse sellele haigusele G. Selle esimesteks ilminguteks on isupuudus, oksendamine, hüpoglükeemilised krambid koomarespiratoorse distressi sündroom vtvahelduv palavik, hepatomegaalia, nefromegaalia, steatorröa vtketonuuria vt.\nVanusega progresseerub maksa- ja nefromegaalia glükogeeni infiltratsiooni joonis 1kasvupeetuse, keha tasakaalustamatuse suur pea, lühike kael rasvapoletite loikamise ajal jaladnukunäo, lihaste hüpotensiooni tõttu; tühja kõhuga hüpoglükeemiline sündroom suureneb patsiendid on sunnitud sööma peaaegu pidevalt. Sageli sekundaarsete infektsioonidega liitumine suurendab järsult ketoatsidoosi vt.\nAtsidoos ja hüpoglükeemiat vt. Ning on sageli surma põhjustajaks. Rasvapoletite loikamise ajal täheldatakse hemorraagilist sündroomi, naha ksanomatoosi. Neuropsühhiline areng on rahuldav; puberteet on märkimisväärselt edasi lükatud. Patsientide seisund paraneb mõnevõrra puberteedieas. Biokeemilised häired: hüpoglükeemia, ketoos, hüperlaktatsideemia, hüperlipeemia, esterdamata rasvhapete, glükogeeni, kolesterooli, uriini atsidoosi sisalduse tõus veres, paljude ainete halvenenud renaalne kliirens.\nAvastatakse glükoositalumatus. Adrenaliini, glükagooni ja galaktoosi sissetoomine põhjustab märkimisväärset hüperlaktatsideemiat, kuid mitte hüperglükeemiat, kuna maksas puudub glükoosfosfataas.\nLõpliku diagnoosi saamiseks uuritakse glükoosfosfataasi aktiivsust maksas intravitalilise biopsia abil. Van Hof F. Prognoosi määrab ensüümi aktiivsuse vähenemise aste. Lapsed surevad atsidootilise kooma või korduvate haiguste tagajärjel. II tüüpi glükogenoos II tüüpi glükogenoos Pompe tõbi, generaliseerunud glükogenoos, kardiomegalia glycogenica areneb happelise alfa-1,4-glükosidaasi puuduse tõttu.\nPärimine on autosomaalselt retsessiivne, see on seotud endokardi fibroelastoosi esinemissagedusega [Dinskaya M. Dinscoy jt, ]. Lahkamise uuringust selgus glükogeeni ladestumine kõigis elundites ja kudedes. Südame suurus suureneb lihaskiudude glükogeense infiltratsiooni tõttu joonis 2. Südame klappide aparaadis orgaanilisi muutusi ei täheldata.\nGlükogeeni ladestumine keele lihaskiududesse viib sageli makroglossiani, püloorse mao lihaskiududesse - pylorospasmini, diafragmas ja teistes hingamislihastes - hingamispuudulikkuseni.\nMaks, põrn ja neerud on ühtlase suurusega. Kiilu järgi viidatakse selle haiguse pildile G. Esimesed sümptomid tuvastatakse mõne päeva või nädala kuni 6 kuud järgselt pärast sündi: tsüanoos üldine ja katkendlikhingamisraskused kiirendatud, pealiskaudneärevus, apaatia ja adüneemia.\nHiljem liituvad makroglossia, müohüpotensioon. Hepatomegaalia korral areneb varakult pylorospasm. Tulevikus muutuvad kiilaks kardiomegaalia sfääriline süda, muutused EKG-sõhupuudus, bronhiit, atelektaas, hüpostaatiline kopsupõletik, müodüstroofia, hüporefleksia, bulbarihäired, spastiline halvatus, pilt.\nPuudub isu, kasvupeetus. Üldine glükogeeni ladestumine ilmneb varakult. Lisaks üldistatud vormile on haigusjuhte, mis on põhjustatud happelise alfa-glükosidaasi puudusest ainult lihastes. Nendel juhtudel avaldub haigus reeglina hilisemas eas ja piki kiilu, pilt meenutab lihaste G-vorme.\nDiagnoosimisel on määrav biokeemik - biopsia abil saadud koe uuring. II tüübi G. Võimalik sünnieelne diagnoos biokeemia põhjal, loote naha epiteeli katkestavate rakkude uurimine amnionivedelikus.\nÜldistatud vormi prognoos on ebasoodne, patsiendid surevad esimesel eluaastal südame- või hingamispuudulikkuse tagajärjel.\nKui glükogeeni koguneb ainult skeletilihasesse, on prognoos soodsam. III tüüpi glükogenoos III tüübi glükogenoos leetrihaigus, Forbesi tõbi, lemite dekstrinoos, ensüümi debrancheri defekt on põhjustatud amülo-1,6-glükosidaasi ja või oligo-1,4-transglükosidaasi täielikust või osalisest aktiivsuse puudumisest. Loodi 4 haiguse alatüüpi tabel 2.


FLESHLIGHT KENDRA SUNDERLAND - FLESHLIGHT GIRLS, müük, kuulutus 81389594 - Kuldne Börs\nFLESHLIGHT KENDRA SUNDERLAND - FLESHLIGHT GIRLS\nID: 81389594, muudetud 13:01 20.10.2017\nFleshlight Kendra Sunderland - Fleshlight Girls Tuntud pornostaari Kendra Sunderland vagiina järgi valmistatud Fleshlight koos autogrammiga. Maailmas mainekaks kujunenud ja kuulsaks saanud! Eriti tõepärane ning meeldiv patenteeritud REAL FEEL SUPERSKIN materjal. Pehme ning sametine ihu hellitab Sinu peenist!100% turvaline! Materjali võib enne kasutamist veega niisutada, mis tagab imepärased mõnutunded! Kerge kasutada ja puhtana hoida! Vagiina on pakitud taskulambi kujulisse hoidikusse, mistõttu saad seda jätta oma väikseks saladuseks! See toode on parim, mida üks mees võib endale soovida! Saanud enam kui 1 000 000 heakskiidu avaldust, mis ei saa ometi valed olla.


Foxy Rabbits küülikud | Kodukakk\nEsileht » Varia » Suleline külaline metsast\nEile hommikul, kui farmi läksime, olid lapsed leidnud meil aiavõrgu külge kinni jäänud kodukaku noore poja. Läksime teda siis päästma. Selle aja peale, kui mina sinna jõudisn oli ta juba aiavõrgu küljest lahti ja oli selili maas, tiivad laiali. Vaeseke oli ikka väga räsitud olekuga. Ise seda linnuliiki üldse ei tunne ega ei tea ja mida sellises situatsioonis ka peale hakata. Muud tema heaks teha ei saanud, kui tõin küülikute transportpuuri (suurima, mis mul hetkel oli) ja aitasime ta sinna sisse. Panin kausiga vee ka puuri ukse külge ning jahedasse ruumi. Sest väljas oli eile ikka väga palav.\nSai helistatud esmalt Tartu koduta loomade varjupaika. Aga, kuna oli tegemist pühapäevase päevaga, siis peale automaatvastaja ma kellegagi ühendust ei saanud. Aga siis meenus, et möödunud aastal oli meil farmi minnes teepeal pisikene kakupoeg ja tookord suunati mind keskkonnaametisse. No otsisin siis keekordki telefonist selle numbri ülesse ja rääkisin mure ära. Ja nemad suunasid mind edasi Nigula metsloomade taastuskeskus ja Kabli linnujaama. Suhtlesin väga toreda naisterahvaga, kes mind siis veidi juhendas, et kuna hetkel oli päevane aeg ja kakud sellisel ajal reeglina magavad, siis tema uimasus võis ka sellest tingitud olla. Et andku me linnukesele aega toibumiseks ja õhtul proovime paigutada ta oksale istuma, et äkki lendab ise minema. Puuris istudes ei tundunud tal visuaalselt midagi viga olevat. Aga nojah, vaata ta nokka, ei kipu hästi metslinnule oma käsi laenama (näljane ka teine, äkki ) 😀 Ja võibolla võtan ta kuidagi valesti ja teen talle haiget. Tiivad hoidis ta puuris külgedel koos ja oma imeilusate suurte tumedate silmadega muudkui jälgis, kuhu lähen, mida teen. Äärmiselt tark isend ja kui ilus. Seda on fotoga võimatu edasi anda. Aga eks ma natukene ikka püüan.\nÕhtul proovisime teda siis oksale panna, aga paraku ei tahtnud ta seal kuidagi olla, ajas tiivad laiali ja hakkas mööda maad hüppama. Lõpuks keeras end selili ja jäi nii tiivad laiali mulle otsa vaatama. Muud ei jäänud üle, kui ta puuri tagasi panna ja Nigulasse tagasi helistada. Öeldi, et tulevad täna talle järgi.\nTäna hommikul tuldi siis sellele võrratule isendile järgi. Kuna ise teda eriti torkida ei tahtnud (teen oma lollusest teisele veel haiget), siis välja võttis ta puurist härrasmees, kes talle järgi tuli. Kasutasin juhust ja tegin siis temast paar pilti tema hiilguses. Kuna kahjuks tuli välja, et üks tema tiib oli ikkagi eile ka viga saanud. Aga mis täpsemalt hetkel ei tea, võibolla saan edaspidi neilt veidi infot tema käekäigu kohta. Loodan väga, et midagi väga tõsist ei ole.\nPilte “meie kakust”\nÜhed suured ja äärmiselt targad silmad\nTransportpuuris mind jälgimas\nVahetult enne lahkumist\nLihtsalt ilus lind. Mingu sul kõik hästi!\nNimi Kristel merigan\n(@Twitter) 06 juuni 2011 09:06 p.l.\nOi kui ilus lind, loodame et saab ikka terveks!\n(@Twitter) 07 Jun 2011 07:06 am\nNigula looduskaitseala lubas mind ka kaku eluga kursis hoida. Näis, vaatame, mis edasi saab. Aga jah, lind on võrratu. Polnudki nii lähedalt sellist enne näinud. V.a möödunud aasta päris pisike poeg, kes oli udusulgedes.


[tsiteeri]mina nt olen oma ühe kaaslase eksidest täiesti juhuslikult teada saanud (tag'itud piltide kaudu või ühiste tuttavate). täiesti seinast seina, pigem isegi inetud neiud, aga ju siis oli neis midagi muud atraktiivset ja ilu on nii subjektiivne mõiste ning suhetes üldse mitte nii oluline. tema kõige viimane eks ehk siis see naine, kes tal enne mind oli, on minu arvates väga ilus tüdruk ja tänu ühistele tuttavatele olen temaga ka ühte seltskonda sattunud. ütleme nii, et siis on tema olekus alati midagi väga vastumeelset olnud. mitte selle pärast, et ta oleks olnud kellegi eks, ilma seda teadmata arvaksin sama. temas oli mingi ebameeldiv närvilisus ja kohati jättis isegi hullumeelse mulje (mitte heas mõttes). nii et välimus üksi ei näita midagi ja seega on mingi piltide põhjal võrdlemine mõttetu. [/tsiteeri]


TMF – MuusikaPlaneet\n2. mai 2019 @ 10:51\nLääne-Viru räpigrupp TMF on valmis saanud video palale “Leierkast”, mis on esimene singel nende peagi ilmuvalt debüütplaadilt “Maailma parim pänd”. Albumil löövad muuseas kaasa eesti räpi vanameister Cool D, Elephants From Neptunes’i kidramees Linnu ning koomik Sander Õigus.\nRäpikoosseis TMF avaldas üle mitme aasta värske loo “Varavalges”. Lääne-Virumaalt alguse saanud rühmitus TMF on Eesti räpimaastikul tegutsenud juba üle kümne aasta, millest viimased seitse pole nad enda sõnul midagi arukat teinud. TMF-i lood “Võsaneeger”, “Kartulivõtt”, “Vilechill” ja “Räppimaie” on siiani paljude räpifännide meeltes. Uus singel “Varavalges” jutustab emotsionaalse loo erinevate inimeste ärkamisharjumusest...


Parim müügimees ei ole parim suhtleja. | Tööpakkumised | Töö ja CV Kandideeri.ee\nMäletan, kui neliteist aastat tagasi oma esimesele müügitööle asumist kaalusin, ütles mu sõber Ilmar, et see sobib sulle nagu rusikas silma auku. Ma olla hea suhtleja ja kindlasti saan väga hästi hakkama, arvas ta. Ilmaril ei olnud õigus, sest esimesed üheksa kuud ei suutnud ma müüa mitte midagi ja kaalusin rohkem kui kord loobumist. Siis mäletan, et mu juhid võtsid mind kordamööda ette ning ütlesid, et ma võtku ennast kätte või… kusjuures ma solvusin. "Ma olen ju suurepärane suhtleja, ma alles käivitun, soojendan, harjutan."\nMulle tuli see kuidagi eredalt meelde seoses uute müügimeeste värbamisega. Mitte keegi ei ole mulle intervjuul öelnud, et ta ei oska suhelda, vastupidi kõik on absoluutselt parimad ühes asjas - suhtlemises. Müük aga ei olegi ainult oskuslik suhtlemine, kommunikatsioon, kuulamine ja rääkimine. Palju rohkem on see oskus leida ülesse huvitatud osapool, keegi skeptik, kellel sind on vaja.


GALERII | Tartus algasid Emajõe kaldal uue kodumaise koguperekomöödia „Tähtsad ninad“ filmivõtted | Elu\nGALERII | Tartus algasid Emajõe kaldal uue kodumaise koguperekomöödia „Tähtsad ninad“ filmivõtted\nohtuleht.ee, 22. juuli 2021 14:06\nRežissöör Ingomar Vihmari sõnul jutustab „Tähtsad ninad“ laste ja vanemate suhetest kaasaegse ja värske nurga alt, esitades küsimuse, mida on ühel perekonnal tarvis õnnelik olemiseks. „13-aastased Oliver ja Sass meisterdavad tööõpetuse tunnis ninakujulise prillihoidja, mis äratab ootamatult ühe salapärase suurinvestori huvi. Samal ajal näeb Oliveri hiljuti koondatud isa vaeva, et leida uus ametikoht. Poisid on iseseisvaks äriajamiseks aga liiga noored ning nii tekibki plaan, kuidas tabada kaks kärbest ühe hoobiga – nad palkavad oma firmat juhtima Oliveri isa ning päästavad seeläbi ka Oliveri vanemate karile sõitnud abielu. Konks on aga selles, et Oliveri isa ei tea, et töötab oma poja ja tolle sõbra Sassi heaks. Algab hoogne topeltmäng, mis eskaleerub, kui poisid saavad teada, mis on salapärasel investoril tegelikult plaanis.“\nVihmari hinnangul on „Tähtsad ninad“ universaalne ja tänapäevane lugu, mis käsitleb noorte jaoks aktuaalseid teemasid – näiteks innovatiivne start-up-maailm ja selle mõju peresuhetele – kuid teeb seda läbi värskendava huumoriprisma. „Film tegeleb ka laiemalt universaalsete küsimusega – mis on edu ja õnn tänapäeval. „Tähtsad ninad“ annab võimaluse rääkida olulistest asjadest lahedal moel nii laste kui vanematega,“ selgitas ta.\nTähtsate ninade tegevus toimub keskmise suurusega Eesti linnas, mis tuksub sellest läbivoolava suure jõe rütmis. Oliveri kodu asub vaiksel aedlinna tänaval, milliseid võib leida näiteks Meriväljalt või Ihastest. See on kahekorruseline maja, mis asub teiste sarnaste, kuid pisut paremas seisukorras eramajade naabruses. Oliveri majal on metsiku ilmega väike sopiline aed, milles kasvavad viljapuud ja põõsad. Üle heki kõrgub jõuka naabri uhke maja, mille pügatud muruga aias on suur bassein. Oliveri sõber Sass elab ühes paljudest kaheksakümnendate lõpus ehitatud viiekordsetest kortermajadest. Kõrghoonetega linnadžungel vastandub aedlinna unistele tänavatele – kõrgetes klaasist hoonetes tehakse tähtsaid otsuseid ja juhitakse suuri firmasid. Oliveri ja Sassi jaoks mõjub see nagu Wall Street.\n„Tähtsad ninad“ tootja on Nafta Films, kes on varasemalt produtseerinud koguperefilmi „Supilinna salaselts“ ning eelmise aasta parimaks Eesti filmiks auhinnatud spioonipõneviku „O2“ ja kes on ka sügisel linastuva Apteeker Melchiori triloogia kaastootja.\n„Tähtsad ninad“ filmivõtted algavad 22.07 ning kestavad Tartus ja Tallinnas kuni augusti lõpuni. Film jõuab kinodesse 2022. a sügisel. Tootmise eelarve on miljon eurot ja seda rahastavad Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Elisa ning Creative Europe Media.


Maksuamet: välismaal tankimisest on maksuraha kaotatud 20 miljonit - Liiklus.ee\nAvaleht uudised Maksuamet: välismaal tankimisest on maksuraha kaotatud 20 miljonit\nMaksuamet: välismaal tankimisest on maksuraha kaotatud 20 miljonit\nMaksu- ja tolliameti hinnangul on Eestist väljaspool tankimisest sel aastal riik kaotanud 20 miljonit eurot.\n“Maksu- ja tolliametile kättesaadavate käibemaksutagastuste andmete põhjal on terve aasta jooksul Eesti transpordiettevõtete väljaspool Eestit tankimise maht tõepoolest suurusjärgus 100 miljonit liitrit,” ütles maksuameti teabeosakonna juhataja Janek Leis.\n“Väljaspool Eestit tankimine on aga hinnanguliselt kasvanud aasta lõpuks 40 miljoni liitri võrra. Välismaal tankimise maksukahjuks hindame nende andmete põhjal 20 miljonit eurot, mis on ka kooskõlas rahandusministeeriumi suvise majandusprognoosiga,” märkis ta.\n“Väljastpoolt Eestit tankimise mõju hindamisel tuleb arvestada, et ka enne 2017. ja 2016. aastat tankisid Eesti transpordiettevõtted suurtes kogustes välismaal, tehes tellimusvedusid väljaspool Eestit. Oluline on aga teha vahet ka sellel, kui palju on tankimine väljapool Eestit suurenenud,” ütles Leis.\nEesti transpordisektori erialaliidud teatasid esmaspäeval, et nende hinnangul on Eesti kaotanud tänavu kõrgete kütuseaktsiiside tõttu 50 miljonit eurot maksuraha.\nEesti transpordisektori liidud märgivad riigikogu rahandus- ja majanduskomisjonidele esitatud ühisavalduses, et veonduse ja transpordi sektor on riigi otsuste tõttu kaotanud konkurentsivõime ja pole enam jätkusuutlik ning et käesoleva aastaga on Eesti asemel naaberriikides tangitud ligi 100 miljonit liitrit kütust.\nRahandusministeeriumi hinnangul on diislikütuse hinnaerinevus Lätiga kahanemas, millest väheneb ka mujal riikides kütuse tankimise stiimul.\n“Rahandusministeerium on oma prognoosides arvestanud välismaal tankimise mõjuga ning kuna järgmiseks aastaks kavandatud diislikütuse aktsiisimäära tõus jäeti ära, siis on oodata hinnaerisususte kahanemist Lätiga,” ütles rahandusministeeriumi avalike suhete osakonna nõunik Siiri Suutre BNS-ile.\n“Rahandusministeeriumi viimase prognoosi järgi on riigi oodatav tulu kütuseaktsiisilt järgnev: kui möödunud aastal laekus kütuseaktsiisist 506 miljonit eurot, siis tänavu saab riik kütuseaktsiisi tulu 530 miljonit eurot, järgmisel aastal 581 miljonit eurot, 2019. aastal 602 miljonit eurot, 2020. aastal 622 miljonit eurot ning 2021. aastal 634 miljonit eurot,” lisas ta.\nSellest lähtuvalt märkis Suutre, et Eesti transpordisektori erialaliitude esmaspäevane teada, justkui kaotaks Eesti riik välismaal tankimisest 50 miljonit eurot, korrektne, sest see arvestab vaid piirikaubanduse negatiivse mõjuga, kuid ei arvesta Eestis tarbitavalt kütuselt laekuva täiendava aktsiisituluga.\nDiislikütuse aktsiisimäär on Eestis 2017. aastal 15,2 senti liitri kohta kõrgem kui Lätis. Samaväärne vahe on ka Eesti ja Läti diislikütuse jaemüügi hindadel, kuid järgnevatel aastatel on oodata diisli hinnaerinevuste kahanemist aktsiisimäärade ühtlustumise tõttu.\nEelmine Politseiinfo 25. septembri sündmuste kohta liikluses\njärgmine Uberi tegevjuht palus vigade eest vabandust ja lubas muudatusi