KUIDAS TEHA HOLLANDI PUNUTIST 6 LIHTSAS ETAPIS + INSPIRATSIOONIGALERII (2021) - PUNUTISED\nKuidas teha hollandi punet 6 lihtsa sammuga\nPõhiline Punutised Kuidas teha hollandi punet 6 lihtsa sammuga\nMeie lihtsa samm-sammulise juhendi abil saate teada, kuidas teha hollandi punutist vähem kui 15 minutiga. Seejärel inspireerige meie galeriis veelgi rohkem välimust, mida proovida.\nLisaks kogu stiil inspiratsiooni proovida, kui olete tehnika omandanud. Kõik asjad juuksed | 27. jaanuar 2021 Aeg 15 minutit-rohkem Oskus Lihtne\nMine toote juurde TRESemmé 2. päeva volüümi lisav kuivšampoon\nHollandi palmik on üks populaarsemaid punutud soenguid. See sarnaneb prantsuse palmikuga, kuna kudumisel lisatakse rohkem juukseid - seetõttu nimetatakse neid ka kui tagurpidi prantsuse palmik “. Kuid selle asemel, et kiud ületada, ristatakse need altpoolt, et anda punutisele 3D-efekt.\nÄrge kartke, sest kuigi nende valdamine võib tunduda keeruline, pole see nii keeruline, kui näete, kui oskate. Siit saate teada, kuidas hollandi punuda meie lihtsa samm-sammulise juhendi ja video abil.\nAlustuseks pritsige oma juukseid mõnega kuivšampoon . See aitab anda juustele haarde ja tekstuuri, muutes punutise kauemaks.\nJagage juuste osa 3-ks.\nVõtke sõrmedega väike osa juustest otse krooni kohal ja jagage need kolmeks võrdseks osaks.\nkuidas sirged juuksed lokkis meesteks teha\nSee moodustab teie punutise alguse.\nAlustage oma hollandi punutist, tehes tavalist 3-soonelist punutist, kuid pidage meeles, et ületage kiud pigem keskmise ahela all kui üle.\nTehke seda nii, et ristate parema haru keskmise haru alla ja viies seejärel vasaku haru keskmise haru alla.\nSeejärel jätkake seda protsessi, tõmmates kiud keskele, tõmmates külgedelt rohkem juukseid.\nmilline juuste värv sobib oliivinahaga\nKui olete punutise otsa jõudnud, jätke väike osa lõdvaks ja siduge see juuksesideme või selge elastsega.\nKui olete oma punutisega rahul, lukustage see VO5 Invisible Ultimate Hold juukselakk .\nUdutage juukseid eest ja taha, tasandades välja paiskuvad lendavad või lühemad kihid.\nRohkem hollandi punutise inspiratsiooni\nÕppinud, kuidas hollandi punutist teha? Nüüd on põhitehnika käes, siin on lõbusamad viisid, kuidas saate stiili erinevatel puhkudel rokkida.\nMohawk Hollandi palmik\nLooge sellega lahe faux-quiff-efekt mohawk Hollandi punutud stiil. Välimuse saamiseks hoidke oma punutise küljed klanitud ja lisage punutisele tekstuur tagurpidi oma juukseid enne punumist ja seejärel pannkookimist (tõmmates neid mõlemalt küljelt ettevaatlikult, et see paksem välja näeks).\nPoolpidi hollandi palmik\nEelistaksite oma juukseid seljas, kuid soovite siiski võimalust, kuidas põim oma välimusse lisada? See päris pool ülespoole suunatud poolpunutud palmik sobiks igaks juhuks ja on suurepärane võimalus oma pikkuste näitamiseks. Meie näpunäide? Keerake ülejäänud juuksed kokku, et muuta see välimus päevastest õhtustest vibudest.\nKui olete Hollandi standardse punutud meetodi alla saanud, on see külgpunutud variatsioon klassikalises sirgelt allapoole-tagasi versioonis armas keerdkäik. Kuna põimite pea ühelt küljelt teisele, töötab see välimus kõige paremini keskmise pikkusega kuni pikkade juustega.\nerinevad viisid kastipunutiste tegemiseks\nTagurpidi hollandi palmik\nKaks meie lemmikvälimust - räpased kuklid ja punutised - kokku tõmmates on see armas stiil suurepärane viis oma ülemise sõlme täiendamiseks.\nLõdvestunud, boheemlasest inspireeritud tundega Hollandi kroonipunutis töötab ka lühematel pikkustel.\nToimetaja näpunäide: Parim viis punutistele tekstuuri andmiseks ja nende paigal püsimiseks on juukseid eelnevalt kuiva šampooniga ette valmistada. Lihtsalt pritsige oma kiud sellise kuiva šampooniga nagu TRESemmé 2. päeva volüümi lisav kuivšampoon anda juustele rohkem sära ja hoida kauem püsivate stiilide jaoks.\nKülg Hollandi punutud Updo\nKas otsite glamuuri väärilist soengut, mida saaksite ise teha? Hollandi punutise lisamine lihtsale šignonile on petlikult lihtne viis, kuidas teid aeg-ajalt valmis teha.\nIlus ja praktiline, Hollandi põimitud kroonpunutis on ideaalne kuumade ilmade stiil suveürituste või õhtusöögi jaoks puhkusel. Hoides su välimust ja end lahedana, on need suurepärased viis juuste hoidmiseks, millel on kalduvus lokkis minna.\nMahukas topeltpunutud kukkel lisab peenematele juustele keha ja täidlust, andes illusiooni paksudest ja imalatest lokkidest.\nkuidas saada mullet soeng\nkuidas prantsuse punuma mõlemal pool pead\narmsad värsked pikad paksud juuksed\nsinised mustad juuksed pruunil nahal


AVATUD! Pico de Loro Club/HamiloCoast, korter/m' - Airbnb\nAVATUD! Pico de Loro Club/HamiloCoast, korter/m'\nKogu üürikorter, mille majutaja on Mae\nStuudiokorter (konditsioneer, 40'HD-kaabeltelevisioon ja WiFi, täisvarustusega köök) rõdu ja vannitoaga; see sobib ideaalselt paarile või perele; see mahutab mugavalt 4 külalist.\nPANE TÄHELE TEISI SOOVITATUD KORTEREID:\n2 stuudiokorterit üksteise kõrval: https://www.airbnb.com/rooms/11776994\n& https://www.airbnb.com/rooms/13445877 &\n1 MAGAMISTOAGA KORTER (mahutab 6 külalist):\nMeile meeldib siin! Me veedame siin Pico de Loro Cove Beachi ja Country Clubi puhkekeskuses nii palju aega kui võimalik:) Usume ja loodame, et hindad seda korterit võrreldes teiste saadaolevate pakkumistega :)\n- Teekaart on meie saidil; Manila MoA-st Pico de Loro Cove 'i sõitmiseks kulub 90 minutit.\n- Ühistranspordi võimalus on sõita Nasugbu bussiga Manila Paranaque PITX Terminalist ja väljuda Loocis (Pico de Loro Cove 'i lähedal). PITXi terminal on MOA ja Coastal Mall 'i lähedal; transportimisviis on takso või bussiga, lihtsalt teavita oma sihtkohana juhti PITX Terminali. PITX Terminal täielik aadress: cohM Terminals Inc. Paranaque Integrated Terminal Exchange, 1 Kennedy Road Brgy Tambo Paranaque City, 1701.\n- Teine ühistranspordi võimalus on sõita bussiga Nasugbusse, seejärel kasutada meie määratud autojuhi pakutavaid pealevõtmisteenuseid Nasugbust Pico de Loro Cove 'i (1000 Filipiinide peesot kogu auto kohta).\n- Privaatne autoülekanne Manilast ja Manilasse on saadaval ka hinnaga alates 5 500 Filipiinide peesost, üks viis kogu auto kohta. Küsi, kas oled huvitatud või vajad teistsugust korraldust, me püüame sulle sobiva lahenduse leida!\n- Parkimine on hoone ees tasuta.\n- Territooriumil jookseb tasuta edasi-tagasi vedu.\n- Kohalikud restoranid, märg turg, sari-sari poed on hõlpsasti saadaval väljaspool Pico de Loro Cove 'i Brgy Loocis.\n2 stuudiokorterit üksteise kõrval:\nhttps://www.airbnb.com/rooms/22590768 Sisseregistreerimise aeg: alates kella 14.00\nLahkumise aeg: 12.00\nKuid kui teised külalised ei kasuta korterit enne saabumist või/ja pärast lahkumist (saad seda minult hõlpsasti kontrollida vahetult enne peatumist), võid vabalt sisse registreerida (kasuta korterit) nii vara kui soovid ja lahkuda nii mõistlikult hilja kui soovid (Pico de Loro reeglid on lubatud, võid saabuda, maksta sissepääsutasu ja kasutada teenuseid (basseinid, rand jne) nii vara kui soovid ja jääda ka pärast lahkumist kuni kella 20.00-ni.\nTutvu teiste võimalustega linnas Batangas ja selle ümbruses


Kõik lood märksõnaga „digitaliseerimine” - Kaubandus\nAastalõpu viimases "Digipööre kaubanduses ja tööstuses" saates võtame kokku käesoleva digiaasta, vaatame tulevikku ning kuuleme ühe puidutööstusettevõtte digitaliseerimise arengu lugu. Selleks oleme täna saatesse kutsunud Columbus Eesti digieksperdi Indrek Sabuli ja Barruse IT juhi Vaido Otsari ning juhatuse liikme Andres Linnasaare.\nKuidas hinnata digitaliseerimise tasuvust?\nHesburger alustab täna teenindamist ka iseteeninduskassades, avades Baltikumi esimese digikassa Eestis Pärnu Niidu restoranis.\nLaojuhtimise väljakutsetest e-kaubanduse hüppelise tõusu vaates\nMillised ootused on äriklienditeeninduses?\nKaubamaja juht Erkki Laugus: digitaliseerimine on sundkäik ellujäämiseks\nDigitaliseerimine on kaubanduses ja tööstuses kiirelt arenev valdkond. Tallinna Kaubamaja tegevjuhi Erkki Lauguse sõnul füüsilises asukohas kauplemisest enam ei piisa, sest rahvusvaheline e-kaubandus mõjutab kaubandust praktiliselt kõigis maailma piirkondades.\nKellel on kõige suurem probleem digitaliseerimisega?\nUue saatesarja "Digipööre kaubanduses ja tööstuses" esimeses saates on külas Columbus Baltikumi tegevjuht, ITLi asepresident ja Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu aseesimees Ivo Suursoo, Tallinna Kaubamaja tegevjuht Erkki Laugus ning HKScan tegevjuht Anne Mere.\nHollandi suurima toidukaupluste keti 3 digitaalset lahendust\nBaltika uus strateegia keskendub kolmele valdkonnale


Soome avaliku elu tegelased Martina Aitolehti-Eerikäinen ja Esko Eerikäinen lahutasid. Esko: Lahkuminekus on veel paljud asjad selgusetud | NordenBladet.ee\n23 Feb, 2011 by Marju Rõmmel\nPaar abiellus aastal 2007 ning selle aasta alguses andsid nad sisse lahutuse.\nHunks-tantsija Esko Eerikäinen ütleb, et üritab toibuda ning nüüdsest kavatseb ta pühenduda vaid nende ühisele tütrele Victoria´le.\n“Selline tühi tunne on küll, kuna lahkumisest on vaid paar kuud. Meie suhet lihtsalt ei ole enam, see on olnud ja nüüd on see läinud. Ma siiski siiamaani veel üritan lahkuminekuga kuidagi leppida, läheb aega, enne kui leian puuduvad tükid õigesse kohta. Keskendun nüüd iseendale ja oma tütrele,” räägib Esko.\n“Ma ei tea, mida Martina teeb või mida plaanib teha, see ei puutu enam minusse. Martina teab väga hästi, mida ta on teinud ja meie suhet ei ole võimalik enam taastada,” kirjeldab Esko.\n“Lahkuminekus on veel paljud asjad selgusetud. Meil on ju siiski ikkagi neli koosveedetud aastat selja taga. Loodan, et me ei hakka lapse üle riidlema, taotleme ühishooldust ning protsess on juba käimas. Ma ei taha Victorialt ema ära võtta kuid ma ei taha ka seda, et ta peaks isata kasvama,” lisab Esko.\nMartina Aitolehti ütles eelmisel nädalal oma blogis, mida ta peab Soome 7 päivää lehes, et ta väga igatseb Eskot. Martina siiski täpsustas, et ei taha Eskot tagasi vaid on lihtsalt kurb, et ei suutnud kinni pidada lubadusest, pakkuda oma tütrele ilusat ja tervet perekonda.\nEsko EerikäinenMartina AitolehtiMartina Aitölehti-EerikäinenVictoria


Modelli Princesslars proofilileht ja info - BongaCams\n24, Kaksikud, Philippines, Navotas City\nViimase sisselogimise aeg: 26.06.19 15:29:03\nKlõpsates nupul, tõstad Princesslars esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Princesslars hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nHotgirl 4 fotot 4 photos\nOluline info kasutaja Princesslars kohta


DELFI RALLISTUUDIO: Kui kaugel on Ott Tänaku esimene rallivõit? Mis tõi talle teise koha Rootsis?\nDELFI RALLISTUUDIO: Kui kaugel on Ott Tänaku esimene rallivõit? Mis tõi talle teise koha Rootsis?Delfi TV | 12. veebruar 2017 17:0012.02.2017 33\nOtt Tänaku ja Martin Järveoja suurepäraste sõitude valguses teeb täna oma debüüdi ka Delfi rallistuudio, kus võetakse kokku Eesti ekipaažile 2. kohaga lõppenud Rootsi ralli.\tStuudiot juhib Marek Lindmaa, ekspertkülalistena on täna külas Rainer Aus ning Simo Koskinen.Lisaks rallikokkuvõttele vaadatakse rallistuudios pisut ette ka edasisele hooajale, tehakse lõbus viktoriin ja vahendatakse muljeid otse sündmuste keskpunktist.Head vaatamist!\nVaata lisaks 5:46ErisaatedEV99 SÕNAMÄNG: Vaata, kuidas Kaur Kender ja Tanja orienteeruvad Eesti sõnavaras 61 615:30ErisaatedEV99 SÕNAMÄNG: Multitalent Ivo Linna näitab taas oma mälumängija külge 24 245:13ErisaatedEV99 SÕNAMÄNG: Linnar Priimägi ja Kadri Kõusaar pidasid maha eestiteemalise sõnalahingu 15 15\n1:40100 sekundit100 SEKUNDIT: Aaspere-Haljala teelõik Tallinna-Narva maanteel on nõudnud 12 inimese elu; Trump esitas Merkelile 350-miljardilise arve11:19Kaameraga maalÜllatav ja põnev – Kunstihoone tutvustab linnas lastele sõnnikulõhnalist maaelu1:50100 sekundit100 SEKUNDIT: Lõuna prefektuur lõpetas Tartu ülikooli vanemteaduri kriminaalmenetluse; kõige usinamalt kulutas riigikogu kuluhüvitisi EKRE fraktsioon2:36100 sekundit100 SEKUNDIT: Suri näitleja Lembit Ulfsak; Briti parlamendihoone juures sõitis terrorist autoga rahva sekka5:28SaatedDELFI TV TESTIB: Milline tšillikaste tekitab suus tõelise tulekahju? 17 177:12Kaameraga maalKAAMERAGA MAAL: Venemaa elukorraldusest tüdinud disainer pani Eestis püsti puittoodete äri 34 342:13100 sekundit100 SEKUNDIT: Valitsus surub Ida-Virumaa vallad loogikavastaselt kokku; Arvo Sarapuu sõnul ei pea hanke võitmiseks prügiveofirmal jäätmeluba olema2:00100 sekundit100 SEKUNDIT: Kaitsja nõuab Savisaare osas kriminaalmenetluse lõpetamist; Danske Eesti juhid lasti Vene rahapesuskandaali tõttu lahti\n11:19Üllatav ja põnev – Kunstihoone tutvustab linnas lastele sõnnikulõhnalist maaelu7:12KAAMERAGA MAAL: Venemaa elukorraldusest tüdinud disainer pani Eestis püsti puittoodete äri 34 345:19KAAMERAGA MAAL: Originaalsed väärispuidust ehted – Haapsalu abielupaari hobist sai edukas äri 1 18:00KAAMERAGA MAAL: Gurmaani ja loodusnautleja unistus – kauges maanurgas tegutseb tipp-topp kalarestoran 31 31


Parim maaraamatukoguhoidja 2015 – Rapla Keskraamatukogu\n2015. aasta Raplamaa parim raamatukoguhoidja on Ede Talistu.\nAasta tegu, mille eest Ede väärib tunnustamist on Rapla maakonna raamatukogude suvelugemisprogrammi „Suveraamat 2015“ juhtimine. 2014. aastal edukalt käivitunud maakondlik projekt lastele jätkus sel aastal uute ettevõtmiste ja ideedega. Projektijuhina tuli Edel kirjutada rahataotlusi, organiseerida ja kooskõlastada tegevusi, korraldada üritusi. Ede on sellega suurepäraselt hakkama saanud, seda näitab osalejate arvu kasv. Kolleegid hindavad Ede koostöövõimet, initsiatiivikust, korrektsust.\nAlates 2012. aastast töötab Ede Talistu Märjamaa Valla Raamatukogu direktorina. Ede tööle asudes oli Märjamaa vald algatanud raamatukoguvõrgu reorganiseerimise, mille tulemusena moodustus Märjamaa Valla Keskraamatukogu ja kuue külaraamatukogu tegevus iseseisvate asutustena lõpetati. Struktuurimuutus oli raamatukogutöötajatele pingeid ja muresid tekitav. Samal ajal tuli korraldada tööd valla keskraamatukogu uues hoones. Kolme aasta jooksul on Ede Talistu kasvanud võimekaks juhiks. Tema töö tulemuseks on hästi toimiv raamatukoguvõrk ja lugejasõbralik keskkond Märjamaa valla raamatukogudes. Oma kogemusi on Ede Talistu jaganud kolleegidele üle Eesti.\nMilline on Ede juhina? Tagasihoidlik ja rahulik, kuulab teisi, mõistab muresid. Oskab ja peab vajalikuks oma mõtteid alluvatega jagada, oskab avatult ja sõbralikult suhelda. Hindab ausust ja peab lugu oma töötajatest.\nKodukohas Purkus on Ede tuntud kui aktiivne Purku küla-ja kultuurielu eestvedaja, osaleb MTÜ Purculi ettevõtmistes.\nEde on abikaasa, ema ja vanaema. Ta on väärtustanud raamatukoguhoidja ametit ka oma peres. Ede tütar on valinud sama elukutse.


LAPTOP MICROSOFT SURFACE BOOK 2 (FVG-00022) HIND | kaup24.ee\n€ 4 12499 € 4 584 00 *\nTasu kolme võrdse maksena 3 x € 1 37500\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 1 37500\n€ 4 12499\nToote kirjeldus: Laptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022)\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Suurepärane värvide ja detailide reprodutseerimine ja puutejuhtimine – lahendus, mis on kasulik igas olukorras. Puutetundlik ekraan lihtsustab sülearvuti igapäevast kasutamist, tagab võimaluse teha palju asju kiiremini ja mugavamalt ilma hiirt kasutades.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Intel HD Graphics graafika kiibistik garanteerib parima visuaalse kogemuse fotode, filmide vaatamisel või mängides, filmide vaatamisel või mängides. Integreeritud graafika kiibistik - parim lahendus energia säästmiseks, nii et Teie sülearvuti töötab akuga kauem. Intel HD Graphics pakub kodukino pildiefekte, nii igapäevane töö või programmid pakuvad veelgi rohkem emotsioone.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Mängudel ja multimeedia jaoks eraldi videokaart! Kõrgekvaliteedilise videokaardiga NVIDIA GeForce näete rohkem sõna otseses mõttes. See on kiibistk, mis tagab ebatavaliselt sujuva ja realistliku graafikat. Vaadake filme, mängige mänge ja nautige kõrgeima kvaliteediga multimeediakogemust! Ideaalne lahendus proffidele ja nõudlikele mängijatele.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Ekraani läikiv kattekiht tagab väljendusrikkaid värve, samuti suurepärase kontrasti. Sellise kattega ekraan võimaldab nautida filme ja multimeediat. Läikiv ekraan tagab seadme tõhusa ja elegantse välimuse, pakkudes samal ajal parimat kogemust filmide, fotode vaatamisel või mängides.\nLaptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nÜldine informatsioon tootest: Laptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022)\nMicrosoft, Äri, Microsoft, premium, Microsoft, 2 in 1 (arvuti / tahvelarvuti)\nSäästke: € 45901\nSoovitame osta koos: Laptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022)\nSoovitame osta koos Laptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Laptop Microsoft Surface Book 2 (FVG-00022)


Joniškis suunakood on 8426. FFiktiivse telefoninumbri 1103184 ja suunakoodi 8426 jaoks tuleb valida number 8426 1103184. Joniškis asub Leedu.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 8426 (Joniškis) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8426 1103184. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 8426.\nKui te ei asu Leedu ja soovite helistada inimesele Joniškis, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Leedu Riigi suunakood on +370 (00370), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Joniškis, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +370 8426. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 8426 (Joniškis) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8426 1103184.


Volvo Estonia viis ERAA liikmed Saksamaale tarbeautode näitusele - Logistikauudised\nVolvo Estonia viis ERAA liikmed Saksamaale tarbeautode näitusele\nEesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsioon käis 34 inimesega ERAA liikmesettevõttest Saksamaal õppereisil, mille raames külastati tarbesõidukitenäitust Hannoveris. Messi külastamise sponsoriks oli Volvo Estonia.\n23. septembrist kuni 3. oktoobrini toimus ERAA õppereis Saksamaale. Reisi eesmärgiks oli külastada rahvusvahelist tarbesõidukite näitust IAA 2010 Hannoveris, kus on esindatud enamik Euroopa veoki,- haagise-, kaubikute, eriotstarbeliste sõidukitetootjad ja ka telemaatiliste ja IT lahenduste pakkujad, kirjutab Veondussõnumid. Samuti oli plaanis külastada Mercedes Benzi veokitehast Wörthis.\nEt IAA 2010 külastamise sponsoriks oli Volvo EstoniaOÜ, siis näituse külastamist alustati Volvo boksist, kus tutvustati Volvo tootmise ajalugu ja tänapäeva. Tutvuti uute Volvo veokitega ja kuulati asjatundja seletusi. Volvo tarned on 2010. aasta esimese 8 kuuga tõusnud 47% võrreldes eelmise aasta sama ajaga.\nIAA2010 näitusel tutvustas Volvo oma uut ehitusveokit Volvo FMX ja presenteeris veokit Volvo FM, mis töötab metaani ja diisli abil.\nVeoki kütuse efektiivsus on 40% parem võrreldes praegu turul olevate gaasiveokitega. Volvo Trucks pöörab eraldi tähelepanu ohutusele ja veokijuhi töökeskkonnale. Volvo FH16 kabiini on täiendatud aktiivse ohutuse süsteemidega.\nJuhikabiinis on seade, mis annab autojuhile märku pikivahe liiglühikeseks muutumise kohta, samuti andur, mis registreerib juhi sõidustiili muutuse juhi väsimuse korral ja annab märku vajadusest puhata. Seade, mis sõidurea vahetamisel annab märku ootamatult sõiduki kõrvale tekkinud teisest sõidukist. Sõidukile on lisatud lisakaamerad, mis teevad nähtavusvälja manööverdamisel lihtsamaks. Täiustatud on ka esitulede paneeli ja uutel sõidukitel on võimalik tulesid vahetada ühekaupa.\nMercedes Benz esitles IAA 2010 näitusel uusi Actros’eid „Black Liner ja White Liner“. Nende puhul on erilist tähelepanu pööratud uuele välimusele – autokered on teemantvalged või obsidiaanmustad ja läbiva dekoratiivjoonega ning pilkupüüdvate kroomdetailide, metallikvärvi astmelaudade, LED-päevatulede, valgustatud suure bränditähe, eridisainis signaalpasunate ning valgete või hõbedaste alumiiniumvelgedega. Atego uus mudel valiti 2011. aasta „Truck of the Year“ sõidukiks.\nSilberauto AS kutsel külastati Mercedes Benzi veokitehast Wörthis, kus tutvustati uusi sõidukeid. Nendest kõige huvipakkuvam oli gaasil töötav Econic. Econic on baasautoks eriautodele, mis peavad vastama kõige erinevamatele nõuetele.\nEconic-seeria autod on valmistatud spetsiaalkasutuseks prügivedudel, paakautona bensiinijaamades ja lennuväljadel, tuletõrjeautona ja teiste autode veoks. Ühe paagitäie gaasiga saab sõita 300 km. Tihtipeale ostavad Econic veokeid omavalitsused. Mercedese kõige uuem mudel on Zetros. Zetros on\nneljaratta veoga sõiduk, mis on mõeldud mittestandardsetes ja ekstreemsetes oludes sõitmiseks, raskete ja üliraskete veoste vedamiseks. Esmakordselt tutvustati veokit 2008. aastal Pariisis.\nMessil külastati KÖGEL-i kutsel ka nende boksi. Kögeli haagiste tootmine on samuti väljumas kriisist ja kui sel aastal toodeti 4000 uut haagist, siis järgmise aasta prognoos on 10 000 uut haagist. Münchenis külastasime Deutsches Museumi, mis on Saksamaa suurim tehnikamuuseum, kus on eksponaadid alates lihtsatest tehnikasaavutustest (transpordi eri liigid, keemiateadus, raadioehitus, sillaehitus, põllumajandus jne.) kosmoseteaduseni välja.\nERAA õppereisist võttis osa 34 inimest ERAA liikmesettevõttest. Sõit toimus Go-Bus ASi bussiga.


Riigikogu Kantselei kuulutab välja järjekorras kuuenda August Rei parlamendiuuringu stipendiumi konkursi.\nStipendiumi asutamise eesmärk on toetada ja edendada parlamendialast teadustööd. See antakse parlamendi-, parlamentarismi- või Eesti parlamentaarsete kogude alase magistri- või doktoritöö kirjutajale. Töökavandeid on oodatud esitama kõik teema käsitlemisest huvitatud üliõpilased, magistrandid ja doktorandid.\nStipendiumi taotlemiseks tuleb esitada Riigikogu Kantseleile 20. juuliks 2013 avaldus, elulookirjeldus, magistri- või doktoritöö pealkiri, ideekavand ja ajakava, juhendaja soovitus ning väljavõte varasematest õpingutulemustest.\nVälja antakse kuni kolm 1300 euro suurust stipendiumi kahes osas. Esimene osa makstakse välja parima töökavandi esitanud magistrandile või doktorandile, magistri- või doktoriõppesse kandideerijale pärast vastavasse õppesse vastuvõtmist. Teine osa antakse samale isikule töö eduka kaitsmise järel. Stipendiumitaotlusi hindab Riigikogu Kantselei direktori kinnitatud komisjon. Konkursi võitjad avalikustatakse hiljemalt 20. septembril 2013.\nIga-aastaselt välja antava stipendiumi asutas Riigikogu Kantselei 2008. aastal. Esimesel aastal määrati stipendium Mihkel Solvakule, kelle doktoritöö teema oli „Saadikute eelnõud parlamendis: Soome ja Eesti võrdlev uuring“ ning 2009. aastal Priit Kallakasele, kelle magistritöö keskendus eelkõige Eesti parlamendierakondade liikmeskonna muutustele. 2010. aastal anti stipendium Getter Tiirikule, kes käsitles oma magistritöös erakondade sisedemokraatiat. Kallakas kaitses edukalt oma töö 2010. aastal, Solvak 2011. aastal ja Tiirik 2012. aastal. 2011. aastal määrati stipendium Katerina Gorobetsile, kes uurib oma magistritöös valijate esindamist parlamentaarse kontrolli raames. Eelmisel aastal anti välja kaks stipendiumi – Kadri Vakmanni magistritöö teema on „Valimissüsteemide mõju proportsionaalsusele ja parlamendi killustatusele“ ning doktorant Dmitri Gerassimov on oma töö teemaks valinud „Neoliberalismi hegemoonia kehtestamine seadusloomes Eesti näitel“. Tööde kaitsmine seisab neil veel ees.\nLoodame, et stipendium innustab noori uurijaid ka sel aastal ning aitab ühtlasi kaasa meie parlamendi tegevuse ja ajaloo uurimisele ning väärtustamisele.


Las Merily lendab! - meiemaa.ee\nLas Merily lendab!\nOrissaare ja Muhu kandis tegutsev noor ja hakkaja Merily Porovart ilmutas neil päevil oma debüütkogu „Las lendan ma“.\nKuna kulkaga on nagu on, õieti nagu polegi, siis ehk oli valik õige. Nimelt tuli kirjastus Paljasjalg välja projektiga anda Eesti 100 auks välja sada luuleraamatut. Merily oma on üks neist. Piisab, kui võtta kirjastusega ühendust ja mõne aja pärast saad käsikirja vastu raamatu. Küljendatud ja trükitud. Levitamisega tegelevad nad ise.\nKui enamasti on sellised pakkumised natuke altlatiminekud või ehk põrsa kotis ostmised, siis sirvides Merily raamatut midagi liiga hullu silma ei hakanud. Vastupidi. Igati normaalne raamat. Põhimõtteliselt tähendab see seda, et kel vähegi on sahtlis avaldamiskõlblikke luuletusi ja kes tahaks näha neid päriselt trükituna, pärisraamatuna, sel on nüüd hea võimalus. Mine tea, võib-olla kasutavad ka professionaalsemad kirjutajad sama võimalust. Kas ma juba ütlesin, et kulkaga on nagu on?\nMerily puhul ei saa mainimata jätta, et kirjastuse nimi on talle väga sobiv. Teda tuntakse ju kui Tüdrukut, Kes Käib Paljajalu. Ja et kirjastus Paljasjalg pakkus tuge, on enam kui tervitatav.\nRaamat on 93 lehekülge pikk. Luuletuste puhul on järgitud kronoloogiat. Mõnikord see töötab, mõnikord mitte nii hästi. Leidsin end päris mitmel korral raamatut „toimetamast“ ehk luuletusi mõtteliselt ümber tõstmast loogilisemasse ahelasse. Samas on sellistel raamatutel see võlu, et lugemist ei pea tingimata alustama algusest. Vabalt võib võtta keskelt lahti ja sealt alustada. Või miks mitte viimasest luuletusest.\nMerilyl on palju toone. Võib-olla üheks läbivamaks jooneks on tema otsatu ausus. Et kui midagi on ikka vaja öelda, siis kirja see ka saab. Ja niimoodi, et ei jäta abitut muljet. Kui sinna juurde haakida keel-põses-kirjutamislaad, hoolimine loodusest ja uurimine, mis või kes see inimloom siis ikkagi on, on tulemus huvitav.\nSamas on nii, et mõned tekstid justkui ei kuuluks sellesse kogumikku. Või kui, siis ehk saaks need paigutada eraldi jaotuse alla. Sellised lühikesed ja väikse vimkaga asjad, mida võiks esitada ehk ka aforismide pähe. Siiski, asjal on teine pool ka. Nagu alati. Kronoloogiline ülesehitus kannataks.\nÜks kindlaid ühisjooni saarlaste kirjutatud tekstides on seotus merega. Ka Merily ei saa merest üle ega ümber.\nLuules ei ole tänapäeval eriti enam reegleid. Peamine on kujund. Merily luuletustel on aga tihti olemas ka nii riim kui rütm. Riim on ka sellistes tekstides, kust seda otse ei oota. See muudab tema luuletused neiks, mis nad algselt olid – lauludeks. On ju luule üks laulu modernseid variante, niisiis ei ole midagi imestada, et modernism vannub aeg-ajalt arhailisusele alla. Mida jõulisem on laul kirjutava inimese sees, seda enam ilmub ta paberile või ehk faili.\nRaamat on otsekui sisselõige Merilysse kui loovnatuuri. Mida ausamalt kirjutad, seda enam puudutad. Miks? Raske vastata, aga nii see on. Küllap mõjuvad ausalt ja valusalt kirjutatud tekstid ehedamalt kui hillitsetud ja kaunite sõnade kütke aheldatud mõtteuited.\nKas alles ei olnud kui kevad siit läks?\n…ja meie koos sinuga.\nKaskede mõru hõngu iga\npuu õhkab endiselt, eks?\nKas alles ei kõndinud külg külje kõrval\nsina, ja mina, so plikatirts.\nSamamoodi laulab rohutirts,\nkevad on jälle ja kaskedel kõrvad.\nTule. Tule ja läheme, jalg jala ette:\nnüüd sammu pidada on kerge\nvana kask endiselt on kõrge\nja kraavid pilgeni täis vett\nRaamatu esitlus Saare maakonna keskraamatukogus 20. aprillil kl 17.30.


Ogier kommenteeris oma stardiajaga manipuleerimist: täitsime punktikatse eesmärgi - WRC\nOgier kommenteeris oma stardiajaga manipuleerimist: täitsime punktikatse eesmärgi\n18.veebruar 2018 15:03\nRootsi MM-ralli punktikatsele sihilikult viis minutit hilinenud ning seetõttu esimeste seas mitte startima pidanud Sébastien Ogier tõdes ralliraadiole, et tegu oli selgelt strateegilise lükkega.\nRalli kokkuvõttes kümnendal kohal olnud Ogier oleks pidanud startima ühena esimestest ning seetõttu taas mõnevõrra teistele teed puhastama, mis oleks tema punktikatse aega halvasti mõjutanud. Selle asemel viivitas prantslane starti tulekuga ning pääses lõpuks rajale WRC masinatest viimasena, sõites Esapekka Lappi järel välja teise aja.\nPunktikatselt teenis Ogier seega neli silma, aga pidi ajatrahvi tõttu loobuma oma kümnendast kohast, mis meeskonnale aga kahju ei toonud - tema asemel tõusis ühe silma peale tiimikaaslane Elfyn Evans.\n"See oli tiimistrateegia. Meie kohalt stardijärjekorras poleks meil mingit lootust olnud," selgitas Ogier oma käiku. "Tahtsime natuke mängida, et vastuvõetav positsioon saada. Punktikatsel tegin paar viga, sest polnud nii hea pidamisega harjunud, ent lõpuks täitsime eesmärgi ja võtsime mõned punktid juurde."\nSealjuures rikkus Ogier' kogu nädalavahetuse reedene päev, kus ta MM-sarja üldliidrina pidi esimesena startima ja seetõttu teistele teed puhastama, ise suurest mängust väga kaugele jäädes.\nDELFI ROOTSIS | Tänak: ringrajal saab tagada võrdseid olusid, rallis mitte (9) 18.02.2018\nMarkko Märtini hoolealune valmistas Rootsi rallil suurüllatuse 18.02.2018\nAutoralli MM-sarja punktiseis: kui kaugele Tänak teiselt kohalt langes? (4) 18.02.2018\nDELFI RALLISTUUDIO | Kas Ogieri taktikaline lüke punktikatsel oli geniaalne või ebasportlik? Mida õppida olukorrast, kus Monte Carlo parimad pidid "lumesahkasid" mängima? 19.02.2018\nWRC tiimipealikud nõuavad muutust: rahvusliku grupi autod sõitku teisel ajal! (4) 22.02.2018\nKvalifikatsioonikatse tuleb WRC sarja tagasi? Wilson: seda tasuks kaaluda 25.02.2018\nMM-sarja liider Thierry Neuville: mul on raske järgmisel rallil poodiumile jõuda 27.02.2018


Umbusaldus pööras võimu Lüganusel teise suunda - Põhjarannik\nEsileht / Umbusaldus pööras võimu Lüganusel teise suunda\nUmbusaldus pööras võimu Lüganusel teise suunda (0)\nLüganuse võimu võti on praegu abivallavanem Risto Lindebergi käes. Kui tema otsustab volikokku naasta, pöörab vana võim tagasi.\nLüganuse volikogu tagandas eile umbusaldusega ametist senised juhid Andrea Eiche ja Enno Vinni ning seadis ametisse liitumise vastu töötanud Lüganuse valla endised juhid Viktor Rauami ja Marja-Liisa Veiseri.\nLüganuse volikogu umbusaldas eile volikogu esimeest Enno Vinnit ja vallavanem Andrea Eichet. Senised omavalitsusjuhid viis positsioonilt oma seniste koalitsioonikaaslaste Evelyn Danilovi ja Arno Strauchi hääl, mis oli ootamatu pööre nende valimisliidu Meie Kodu liidrile, abivallavanem Risto Lindebergile.\nEsimene katse ebaõnnestus\nLüganuse vallavanema Andrea Eiche umbusaldamise põhjuseks toodi otsustuskorras maa müüki kunagi talle kuulunud ettevõttele ning eelarve kiirustades vastuvõtmist. Umbusaldamise poolt oli 10 ja vastu 9 liiget. Samasuguse tulemusega võeti ametist maha volikogu esimees Enno Vinni, kellele pandi süüks täpselt samu asju.\nKümne häälega ülekaal volikogus on aga nii õhuke, et kui umbusalduse taga olnud saadikud seadsid vallavanema kandidaadiks eelmise Lüganuse vallavanema Viktor Rauami, kelle vastaskandidaat oli Andrea Eiche, jagunesid hääled vastavalt 9 ja 8 ning koosseisu poolthäälte enamuse tõttu jäi vallavanem selles ringis valimata. Uuel katsel sai Rauam vajalikud 10 poolthäält. Marja-Liisa Veiser kogus vajalikud hääled esimese hääletuskorraga.\nKas selle umbusaldusavaldusega sündis ka uus koalitsioon, on veel vara rääkida. Evelyn Danilov ütles Põhjarannikule, et nemad Arno Strauchiga hääletasid umbusaldushääletuse poolt. “Kas uus koalitsioon on püsiv, näitab aeg,” ütles Danilov, kes paar istungit varem hääletas nende punktide poolt, mis umbusalduse kaasa tõid.\nUue koalitsiooni sünnist on vara rääkida ka Keskerakonna nimekirja liidri Dmitri Dmitrijevi sõnul. Tema meelest on pigem tegemist praegu opositsiooni kaheksa häälega, millega nüüd liitus kaks. Dmitrijevi sõnul ei saa rääkida mitte sellest, et sündinud on uus koalitsioon, vaid pigem sellest, et olemasolev koalitsioon laguneb. “Aga seda, et neil omavahel lahkhelisid tekib, ennustasin ma juba varem,” sõnas ta.\nDmitrijev ütles, et nad on arvestanud olukorraga, et võim võib uuel istungil olla uuesti teistpidi. Ent ta lisas, et olukord võib uuesti muutuda siis, kui saab selgust, kas valimisliidu Oma Valla Eest nimekirjas volikokku pääsenud, kuid praegu koalitsiooni kuuluva Inna Kalamäe jätkamine volikogus on seaduslik või ei. Opositsiooni hinnangul on tema volikokku kuulumine seadusvastane, sest Kalamäe oli vallavalitsuses palgal. Temaga oli sõlmitud käsundusleping.\nVõti Lindebergi käes\nAbivallavanem Risto Lindeberg tõdes, et olukord oli temale ootamatu. “Me istusime oma nimekirjaga koos ning üldine seisukoht oli, et ehkki võib-olla mõningad otsused ja teod olid taunimisväärsed, jätkame me selle koalitsiooniga. See, et tänane hääletamine toimus vastupidi, on täielik üllatus.” Tema sõnul on äärmiselt kahetsusväärne, et saadikud on unustanud, et nad pole saanud valijatelt isikumandaati, vaid on pääsenud volikokku kogu nimekirja ühistööna ning peaksid seetõttu ka teiste arvamusega arvestama.\nLindeberg tõdes, et ta on pandud äärmiselt keerulisse positsiooni. Ühelt poolt on ta andnud lubaduse oma senistele koalitsioonikaaslastele, sealhulgas Reformierakonnale, kellega kohe pärast valimisi lepiti kokku, et edasi minnakse koos. Teisalt peab ta loobuma abivallavanema kohast. “Ma pole veel otsustanud, kuidas edasi minna. Peame nimekirja ja koalitsioonikaaslastega enne maha istuma ning olukorda arutama,” ütles ta.\nLindebergi naasmine volikokku tähendaks, et vähemalt esialgu, kuni Kalamäe kohta otsust pole, oleks senine koalitsioon ühe enamushäälega taastunud ning tuleks uus umbusaldusring. Mõlemad pooled tunnistasid, et nii väike ülekaal on probleem ning head lahendust siin ei ole.


Tehnoloogia - P tähega algavad mõisted | Sõnu seletav sõnastik\nPakettide pealtkuulamiseks on kaks võimalust: pealtkuulaja istub liinipeal või pealtkuulaja asub võrgusõlmes. Kuikeegi saab kätte võrgust võõrad paketid, on tal võimalik sealt kõike lugeda, ka paroole (ntx pop3 ja telneti puhul liiguvad paketid üle võrgu krüpteerimata kujul). Võimalik on ka pakettide saatmine nii, et paketi päises on teine IP aadress kui saatjal tegelikult, sel juhul vastuvõtja määrab saatjaks vale arvuti, mis võimaldab ühel arvutil teeselda, et ta on teine.\nPaco lab – selle all tuntakse protsessi, milles tuntud ja lugupeetud disainerid kutsutakse hooajaliselt Paco Rabanne`ile väikseid aksessuaaride, ehete ja jalatsite kapselkollektsioone disainima. Kuigi iga Paco Lab kollektsiooni „säilivusaeg“ on üks hooaeg, disainer võib järgmisel hooajal tagasi tulla, teised jällegi võivad anda väikseid hooajasiseseid panuseid.\nPaigalinnud on harkas, nurmkana või puukoristaja Talvel võib kohata umbes 150 linnuliiki, kuid koduaias jääb see arv umbes 40\nPaisumistöö – komplimeerimistöö = kasulik töö Üheks põhiliseks karakteristikuks sisepõlemismootoritel on surveaste, mis väljendab silindri kogumahu(V1) ja põlemiskambri mahu (V2) suhet . Autodel kuni 10. . Seejuures väljendab V1 silindri üldmahtu ja V2 põlemiskambri mahtu.\nPaljutel toiteplokkidel on energiatõhususe märgis nagu näiteks 80+ Bronze, silver, gold. Paljud toiteplokid on võimelised töötama nii 100v kui ka 220v võrkudes ja suudavad seda automaatselt tuvastada, osade puhul aga tuleb seda teha käsitsi vastava lüliti abil.\nPackage diagrams - organises the model,dependency indicates a usage relationship between contents of the packages,use it to model the high-level organization of the system,indicate visibility on owned elements,import from packages,supports package merge.\nPaigaldatud seina - või laejahutusseadmed, mis tagavad ruumitemperatuuri 0—2 °C ja õhu liikumiskiiruse umbes 0,5—4 m/s (kiirjahutus). Rümba pealispinnale kuivamiskooriku tekkimine annab hügieenieeliseid ja võimaldab liha pikemat aega säilitada.\nPalju tootlikum on lihvimine spetsiaalsel lihvimispingil malmketta abil. Ketta läbimõõt on 250-300 mm ning ta pöörleb kiirusega 1,5-2 m/sek. Malmketta pinnale hõõrutakse pastat või kantakse masinaõliga segatud boorkarbiidi pulbrit.\nPakkumisinformatsioon on konfidentsiaalne. Enne pakkumiste avamist ei tohi pretendentidega hinnaläbirääkimisi pidada ja kõik pretendendid tuleb kindlustada ühesuguse informatsiooniga ka muudatuste korral.\nPaketifilter - tulemüür loeb ja uurib läbi kõik paketid, mis sisenevad või lahkuvad võrgust ja vastavalt eelnevalt kehtestatud reeglitele lubab paketi edasi liikumist või keelab seda.\nPaarsusbiti abil on võimalik tuvastada ühekordseid vigu (kui kaks bitti on valed, siis paarsusbitt viga ei näita) ning vigade parandamiseks paarsusbitt piisavalt informatsiooni ei anna.\nPa omadused on temperatuuristabiilne, püsiv, jäik ja vananeb aeglaselt • PVC(Polüvinüülkloriid) – Kasutatakse: Põhjakaitse, juhtmekate, siseviimistuluse pealispind.\nPaksuseks on vaid paar sajandikku µm (1 µm on üks tuhandik millimeetrist). See kiht on väga vastupidav ja tagab suurepärase korrosioonivastase kaitse.\nPaberilaiu pöördeseadmed on võllid, millede abil on võimalik muuta paberi liikumissuunda ja nende abil on võimalik paberilaidu ümber pöörata.\nPaigaldamine läbisurumisega - 1,2 ja 3grupi pinnasesse lahtise otsaga 600-1600mm.Torusse tungiv pinnas eemaldatakse hüdromenetlusega või käsitsi.\nPaljudele on väikses kirjas linkide ja reklaamidega läbipikitud teksti lugemine aeganõudev ja väsitav.\nPaigaldamine sissesurumisega - kuni 3m sügavusele 100-600mm pikkus kuni 60m.Otsad suurema läbimõõduga, koos aukudega.\nPaco rabanne on öelnud, et moevallas on disaineril kõik õigused, v. a õigus naist naeruvääristada.\nPakettkommunikatsioon – sel korral jaotatakse sõnumid peab iga päringu alguses selle ID serverile edastama.\nPaberkott - esimest korda kasutati paberkotti poekauba pakendamiseks väidetavalt 1630. aastal.\nPaketi päises on ette Iga kiht kasutab vahetult enda all olevat kihti ja teenindab järjekordadega.\nParameetrid on seadistatavad igale mälupessa salvestatud keevitusprorgammile iseseisvalt.\nParalleelühendus on kiirem, mitu bitti samal ajal, või terve “sõna”, märk korraga.\nPakettide filtreerimine - mingid kaadrid jätta samasse võrku, mingid saata üle silla mujale.\nPakendatud rullmaterjale on lubatud vedada igasugust liiki transpordivahendiga.\nPaberi grammkaal e. Pinnakaal 5. Paksus 6. Erikaal e. Mahulisus\nPakendamiseks on glassiin tavaliselt pruunikaks värvitud.\nPakil on küljes aadress kuhu see saata tuleb.\nPaljudes projektides on vaja mitut ühesugust detaili.\nPaljudes klassides on rohkem inimesi kui arvuteid.\nPaco rabanne – moemaja muutuste lainel.\nPaberi grammkaal e. pinnakaal (pinnamass)- paberi pinnakaal on mõõt, mis näitab mitu grammi kaalub paber 1x1m=1m2. Näiteks 80 grammiline paber tähendab seda, üks paberileht, suurusega 1 ruutmeeter, kaalub 80 grammi.


2017.aasta Aluksne ralli parimad eestlased olid Bundsen - Loštšenikov\nEeloleval nädalavahetusel 19.-20.jaanuarini sõidetakse EAL Eesti autoralli meistrivõistluste avaetapp etapp Aluksne ralli. Teist aastat järjest Eesti, Läti ja Leedu meistrivõistluste avaetapina sõidetavale rallile registreerus 98 võistluspaari kolmeteistkümnest riigist. Eesti meistrivõistluste punkte asuvad 2018. hooaja esimesel rallil püüdma 42 võistluspaari.\nAluksne ralli on ka hooaja esimeseks võistluseks Estonian R2 Challenge sarja osalejatele.\npromootori Eurosport Eventsi koostöös 2017.aasta alguses noortele rallitalentidele loodud sari, mille etapid sõidetakse Eesti autoralli meistrivõistluste raames.\nEsimese Eesti võistluspaarina saavad Aluksnes lähte Steven Viilo - Jakko Viilo, kellele see on esimeseks stardiks uue võistlusauto Citroen DS3 R5-ga.\nKohe Viilode järgi sõidavad üle hooaja avaralli stardipoodiumi Egon Kaur – Annika Arnek.\nPosted by Rauno at 1:16 PM


Loomade hoiupaiga juhataja nimetati aasta loomavihkajaks - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLoomade hoiupaiga juhataja nimetati aasta loomavihkajaks\n10. jaanuar 2014, 12:37\nHoiupaiga juhataja Larissa Kozõreva lõikab lahti koertele ja kassidele mõeldud tordi. FOTO: Mihkel Maripuu\nEestimaa Loomakaitse Liit otsustas aasta loomavihkajaks nimetada MTÜ Loomade Hoiupaik juhataja Larissa Kozõreva.\n«Põhjuseks hoiupaigas toimuv kasside massiline hukkamine ja suhtlusprobleemid inimestega. Kozõrevaga pole võimalik rääkida, see näitab loomavihkajalikkust ja pahatahtlikkust,» sõnas Eestimaa Loomakaitse Liidu juhatuse esimees Heiki Valner. «Meie pole on palju pöördunud inimesi kaebusega, et nad ei saa väidetavalt looma kätte,» rääkis Valner.\nValneri sõnul on loomade hoiupaigaga seotud hulk selliseid probleeme, mis ei mahu ühegi seaduse raamesse. «Ühe põhjusena öeldakse, et ühiskond toodab väga palju kodutuid loomi. Aga pealinna loomade hoiupaik on ahnitsenud endale lisaks Tallinna niigi suurele territoorimile veel ka 31 valla ja linna lepingut!» rääkis Valner.\nHoiupaiga juhataja Larissa Kozõreva ütles kommentaaris Õhtulehele, et on hoiupaigale osaks saanud negatiivsest tähelepanust väsinud. «Olen loomavihkaja, siis olen. Aga ma olen seda tööd teinud 15 aastat. Olin siin enne ja olen ka edaspidi. Inimesed jagunevad alati kaheks – on need, kes austavad, ja need, kellele ei meeldi,» rääkis Kozõreva.\nVõimalike rikkumiste uurimiseks Tallinna loomade hoiupaigas tegid talve hakul ühisavalduse Eesti Loomakaitse Selts, MTÜ Kasside Turvakodu, Pesaleidja Tallinna Kassituba, MTÜ Kassiabi, MTÜ Kelmiküla Kassijaam ning MTÜ Kass ja Pojad. Pöördumine saadeti linnavalitsusele, keskkonnaametile, Harjumaa veterinaarkeskusele ja Harju maavalitsusele, kuid veterinaarameti erikontroll rikkumisi ei tuvastanud.\nETV saade «Pealtnägija» teatas novembris, et üle kahe kolmandiku Tallinna rahastatavasse loomade hoiupaika sattunud kassidest sureb või tapetakse. Eelmisel aastal sattus hoiupaika 2222 kassi, kellest tervelt 80 protsenti ehk 1790 looma leidis otsa hädatapu või haiguse tagajärjel.\nTallinna keskkonnaameti andmetel hukati 2012 ainuüksi Tallinnast püütud kassidest enne kohustuslikku 14 hoiupäeva möödumist 449 kassi. Alla kuue kuu vanuseid kassipoegi püüti mullu 862, loomade hoiupaik hukkas neist 500.


Terasest Treppide Sisemuses » Tüübid, Disain Ja Muud - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardTerasest trepid on väga muutuv disainielement\nFunktsioon ja optika\nSissepääs ja väljumine põrandaga või ilma\nPaigutuse ja disaini valikud\nTrepi vormid ja tüübid\nEriti kaasaegses sisekujunduses on materjaliteras väga oluline. See on mõjutanud ka terasest treppide disaini mitmekesisust. Kuigi terasest trepid olid varasemates aegades puhtalt funktsionaalsed, on need tänapäeval atraktiivsed.\nInterjööri terasest trepid on jagatud kahte põhirühma. Võite kasutada funktsionaalset treppi olemasolevates trepikodades või kasutada vabakutselisena või projitseerides ruumi interjööri arhitektuuriliseks vahendiks. Eramu või ridaelamu treppide puhul rakendatakse tavaliselt funktsionaalset aspekti.\nHoone üldise osa "treppimiseks" on vajalikud suured ja kõrged ruumid ning struktuuriliselt keerulised meetmed, nagu seina- ja lagede avad või vahepealse taseme, balustrade või galeriide paigaldamine. Sõltuvalt põrandaplaanist asuvad trepikoda asendavad avarad koridorid terasest trepikojad, mis liiguvad elutuppa või muudesse ruumidesse, ehteid ja toimivad võrdsetes osades.\nTrepi planeerimisel on võimalik põrandaplaani detsentraliseeritud paigutus. Erinevalt fikseeritud trepist võib terasest trepikoja paigutada kõikjal, kus staatika või paigaldised seda ei takista. Trepi ideed ulatuvad külgsuunalistest treppidest kuni spiraalsete trepikodadeni ruumi kesk- või nurgas, et ehitada ruumi.\nTrepikoja projekteerimisel saab luua täiendavat elu- ja / või kasulikku ruumi. Kui on olemas sobivad laekõrgused, võivad terasest trepid viia portaalide, pjedestaalide või pjedestaali. Sisemine trepp, millel on kaks sissepääsupunkti, moodustavad nende vahel pjedestaali või koridori, mis võib sõltuvalt nende suurusest moodustada galerii.\nInterjööri terasest trepid on võimalik integreerida sisekujundusse mitmesuguste optikate, seadmete omaduste ja ehitusmeetoditega:\nSpindlite kurss koos trepi silmaga\nKesk Stringer ladustamise\nAvatud trepikoda ilma käsipuudeta\nLame terasest trepikoda\nTrepiastmed, mis on valmistatud akrüülist või päris klaasist\nOtsene või kaudne trepikoda\nroostevabast terasest sõimamine\nTihedad trossid trepi piirdena\nSissepääsude ja väljapääsude trepid ja kuju on jagatud mitmeks rühmaks, mida saab paigaldada eraldi või koos:\nÜhepoolse sirge või külgsuunalise väljumisega ühepoolsed trepikojad, mille puhul turustusvõimalused toimuvad ühel või mõlemal küljel sama või vastassuunas\nKahejalgsed trepid, vaheplatvormiga 180 või 90 kraadi "muutus"\nKolme sõidurajaga trepid, mis on paigutatud S, U või T kuju ja mis on ühendatud aluspindadega\nPoolringikujuline, ümmargune ja ovaalne spiraaltrepp, millel on või mitte\nKumerad trepid Y- või S-kujuga\nKoonukujulised trepid, mis liiguvad allapoole või ülespoole, põrandaga või ilma\nHea inspiratsioon siseruumide terasest trepikodadele pakub erinevate online otsingumootorite tulemusi vastava märksõna all.\nKatusehinna hinnad koos materjaliga on umbes 20–100 eurot ruutmeetri kohta. Aitame teil ehitustööde hinda.\nEhita ise spiraalne trepp - kas see on võimalik?\nKas te saate ehitada spiraaltrepid ise ja milliseid probleeme tekib, loe siit. Lisaks sellele, kuidas saate ennast komplektide abil soodsalt aidata.\nLöögikindlad isolatsioonipaneelid on valmistatud erinevatest materjalidest ja erinevad omadused; mõned on samaaegselt soojusisolatsiooniks.\nPeske liivfiltri süsteem tagasi\nFiltrikeskkonna puhastamiseks kasutatakse liivfiltri süsteemi tagasipesemist. Klõpsake siin, et saada juhiseid selle kohta, kuidas edasi minna.\nGraniidi sordid jagunevad kolme kategooriasse\nGraniidi sortide liigitamine järgib kolme tegurit. Me räägime teile, kuidas kvaliteet määratakse, millised värvid on olemas ja kuidas hind on loodud.


Moehitt: aluspükstes tänavale - Tänane leht\nMoehitt: aluspükstes tänavale\n20. juuni 2020, 6:00\nAluspüksid rokivad moelavadel nii et sinulgi pole sel suvel vaja enamat selga ajada. Kas julged? Vasakult: Herme's, Isabel Marant, Salvatore Ferragamo FOTO: Kollaaž Taavi Kristjuhan\nMullu röökisid kõik laulda, kuidas neil pole aluspükse. Tänavune suvi loob tasakaalu majja – aluspükse on korraga kohe nõnda palju saanud, et nendega passib ka tänaval patseerida. Kas julged?\nEestimaa suvemood olgu eeskätt praktiline. Iseasi muidugi, kas kandja või publiku vaatepunktist. Siinse moeloo peategelase poolt hääletaksid kindlasti sääsehordid metsa all ja rahvamassid jaanipidudel. Siin on külluses, mida soojal suveööl hea maitsta lasta või pika pilguga sihtida. Ja tõsiasi, et kaugeltki mitte igaüks ei julge nii paljastavat kraami selga panna, võimendab tähelepanudoosi veelgi.\nJaaniaeg on suve kõige kirglikum osa ja sel ajal pole ülemäära põhjust end terve mõistuse rangete kammitsatega vaevata. Parem kasuta kõige kuumemaid ja lühemaid öid täiel rinnal – tembuta ja provotseeri. Maailmamood annab meile selleks vabad käed. Moepealinnades on üksmeelselt nõuks võetud konservatiivsetele kodanikele kinnas visata ning kuulutatud selle suve moeasjaks number üks hot pants’id ehk kuumad püksid!\nChaneli kruiisikollektsioon, peaosas loomulikult stiilsed aluspüksid. FOTO: Fashionpps\nKui ühest moeideest on äkitselt haaratud Pariis ja Milano, Chanel ja Herme’s, siis on sel asjal moekaardil kaalu. Ning kedagi ei huvita tühine pisidetail, et moeasi ise ei kaalu enam kui keskmised alukad.\nKuna mood on meister vastuoludest vaimustuma, kehtib sama tõde ka nii tillukesel pinnal nagu ülilühikesed püksid. Kõige ihaldusväärsemad nende seast on valmistatud pehmest trikoost või lausa varrastel valminud. Nii et tibakese sõjaeelse Eesti Vabariigi aegset viksimat rannamoodi viskaks justkui meeleolu poolest kah sisse.\nIrja Lembra roosade palmikutega tibatilluke –sed karupüksid Antoniuse moeetendusest. FOTO: Antoniuse Moeetendus\nVaadake või Itaalia moemaja Salvatore Ferragamo kootud püksikesi või siis kodumaise moelooja Irja Lembra imearmsaid pisitillukesi karupükse. Vastuoludes peitub meeletu veetlus!


Riigikontrolöri ametist peagi ERM-i direktoriks liikuv Alar Karis: Eesti kõrgkoolides võiks olla osaline õppemaks, millest pääseks teatud tingimustel - Delfi Eesti\nRiigikontrolöri ametist peagi ERM-i direktoriks liikuv Alar Karis: Eesti kõrgkoolides võiks olla osaline õppemaks, millest pääseks teatud tingimustel\n29.märts 2018 06:44\nUudisteportaal ERR.ee avaldas täna hommikul pika usutluse riigikontrolöri ametist peagi lahkuva Alar Karisega.\nKarise viis riigikontrolöri aastat saavad täis nädala pärast ja siis kolib ta Tartusse, Eesti Rahva Muuseumi (ERM) direktori kabinetti. See annab talle vabaduse olla paljudel teemadel avameelsem kui seni.\nAjakirjanik Toomas Sildam küsitles Karist muuhulgas TÜ rektori valimiste, tasuta kõrghariduse, ilma bakalaureusekraadita magistriõppimise minemise, võõrkeelse kõrghariduse ja Emajõe äärde puidurafineerimise tehase loomise teemadel.\nTasulise kõrghariduse asjus leiab ta, et meil võiks olla osaline õppemaks. "Kõik maksavad, aga... Õppemaksust oleks vabastatud need inimesed, kellel on majanduslikud raskused; need, kes õpivad väga hästi; ja nende erialade tudengid, mida riik arvab eriti tähtsateks, olgu see siis tehnikavaldkond või õpetajad.\nVõibolla neist paljudele on ka stipendium määratud. See annaks võimaluse tuua eraraha kõrgharidusse, aga samas on kõigil algusest peale selge – kui hästi õpin, olen õppemaksust vabastatud."\nRefereeritud artikli täisteksti loe uudisteportaalis ERR.ee


Ilmastikukindel silikaatvärv fassaadile\nKasutusvalmis silikaatvärv, mille sideaineks on orgaaniliste stabilisaatoritega kaaliumvesiklaas. Sylitol® Finish kaetud pinnad on ilmastikukindlad, need värvid on väga hea kattevõime ja intensiivse valge värvitooniga, sisaldavad mittepleekivaid pigmente ja on väga hea difusioonivõimega. Sobivad värvimata mineraalse krohvi, tugeva ja kobrutiseta looduskivi ning lubiliivakivimüüritiste värvimiseks, samuti vanade kandvate silikaatvärvide ja -krohvide renoveerimiseks.\nTänu ränistumisele hea nakkuvus mineraalsete aluspindadega\n1,25 l, 2,5 l, 10 l, 15 l\nSylitol® Finish on ColorExpressi toonimismasinates teatud piirangutega toonitav kõikide kasutatavate värvikollektsioonide järgi. Toonimisvigade vältimiseks kontrollida enne pinnalekandmist värvitooni täpsust. Üksteisega külgnevate pindade värvimisel kasutada sama partii tooteid. Briljantselt säravad, intensiivsed värvitoonid on väiksema kattevõimega. Seetõttu on nende värvitoonide puhul soovitav pind eelnevalt katta antud tooniga võrreldava, katva, valgel pigmendil põhineva pastelse värvitooniga. Võimalik, et osutub vajalikuks pind teist korda katta.\nVärvitooni püsivus vastavalt BFS info-lehele nr 26:\nParameetrid vastavalt standardile EVS EN 1062\n≤ 0,1 (0,08) [kg/(m2 · h0,5] (madal), W3\n< 0,14 (0,02) m (kõrge), V1\nTööde teostamisel järgida määruse VOB C osa, standardi DIN 18 363 pt 3.1.10 ja pt 3.2.1.\nÜhtlase värvitooniga pindade saamiseks tuleb aluspinna imavus ühtlustada. Ilmastikust kahjustatud prits- ja kraapekrohvidele tuleb pärast kruntimist tootega Sylitol® Konzentrat 111, mida on lahjendatud vahekorras 2:1 veega, kanda rulli abil struktuuri tasandav vahekiht Sylitol® Mineraga. Rohkete parandustega, kergelt pragunenud pindadele tuleb kanda 1-2 vahekihti Sylitol® Mineraga. Siledatele pindadele on soovitatav kanda Sylitol® Minera harjaga, karedatele pindadele rulliga. Suuremate pindade värvimisel tuleb värvi nähtavate jätkukohtade vältimiseks kasutada piisavalt tööjõudu ja pind katta ühe korraga "märg-märjale" meetodil.\nIse toonides tuleb kogu värvimiseks vaja-lik värvikogus hästi läbi segada, et vältida värvitoonide erinevust.\nUued krohvid ehitussegude rühmadest PI c, P II ja P III:\nVärskelt krohvitud pinnad peavad enne viimistlemist piisavalt kuivama. + 20° C temperatuuri ja 65 % suhtelise õhuniiskuse korral kulub selleks tavaliselt 2 nädalat. Halbade ilmastikutingimuste korral, nt tuul või vihm, tuleb rakendada pikemat ooteaega.\nNõrglubjakihiga kaetud krohvid\nLahtiste pragude ja kahjustatud krohvipindade parandamisel tuleb jälgida, et parandussegu tugevus ja struktuur sarnaneks parandatava krohvi omale. Eriti hästi sobivad krohviparanduste tegemiseks tufilubja/tufitsemendi baasil valmistatud valmissegud. Parandatud kohad peavad enne värvimist olema kõvastunud ja läbikuivanud ning need tuleb töödelda tootega Histolith Fluat ja seejärel pesta. Seejuures tähele panna, et toodet Histolith® Fluat töödelda alati 1-2 harja laiuselt üle paranduskoha. Suuremate krohviparanduste korral töödelda alati kogu pind (nii vana kui uus krohv) fluorosilikaadiga ja seejärel pesta.\nVanad mineraalsed värvkatted\nVanad, aluspinnaga tugevalt seotud värvkatted puhastada kuivalt või märjalt. Lahtised, ilmastikust kahjustatud mineraalsed värvkatted maha lihvida, maha kraapida või keemiliselt eemaldada ja kogu pind korralikult veega üle pesta. Pind kruntida tootega Sylitol® Konzentrat 111, mida on lahjendatud vahekorras 2:1 veega.\nVanad, mittekandvad dispersioon-värvkatted\nEemaldada täielikult sobival meetodil, nt mehaaniliselt või lahustite abil ja puhastada kõrgsurvepesuga, järgides kehtivaid eeskirju. Keemiliselt puhastatud, mitteimav aluspind kruntida tootega Sylitol® Minera. Keemiliselt puhastatud, suure imavusega aluspind kruntida Sylitol® Konzentrat 111 ja vee 2:1 seguga. Vahekiht teha tootega Sylitol® Minera.\nVanad, kandvad matid dispersioon-värvkatted\nMustus ja kergelt kriidistunud pealispind survepesuga või teisi sobivaid meetodeid kasutades põhjalikult puhastada, järgides kehtivaid eeskirju. Vahekiht teha tootega Sylito® Compact.\nPind kuivalt harjata ja kogu pind puhastada veesurvepesuga, järgides kehtivaid eeskirju.\nVanad tugevad krohvid ehitussegude rühmadest P Ic, P II ja P III\nMäärdunud pealispind puhastada käsitsi või masinaga, nt survepesu või liivalisandiga kõrgsurvepesuga, järgides kehtivaid eeskirju. Liivaga survepesu on võimalik ainult ehitussegude rühmade P II ja P III krohvide korral. Vetikate või seenhallitusega kaetud krohvid puhastada survepesuga, järgides kehtivaid eeskirju, ja töö-delda vastavalt eeskirjale tootega Capatox. Vajadusel katta pind fungitsiidse ja algitsiidse toimega spetsiaalvärviga ThermoSan.\nMineraalsed ja silikaatsoojustuskrohvid\nMäärdunud ja sammaldunud krohv puhastada nõrgasurvelise survepesuga, järgides kehtivaid eeskirju, vajadusel lisada puhastusvahendeid. Mehaaniliselt mitte puhastada. Sammaldunud või seenhallitusega kaetud krohvid töödelda vastavalt eeskirjale tootega Capatox. Vajadusel katta pind fungitsiidse ja algitsiidse toimega spetsiaalvärviga ThermoSan.\nVärvida saab ainult külmakindlaid kive, mis ei sisalda paisuvaid ja värviandvaid võõrkehi, nagu liiva- või savitükid jne. Vuukides ei tohi olla pragusid ja nad ei tohi sisaldada värvi nakkumist takistavaid tihendusmaterjale vms. Soolakahjustused kuivalt maha harjata. Tolmava/kriidise pealispinna korral töödelda kogu pind tootega Histolith® Fluat ja seejärel pesta. Katuse-, akna- ja põrandaühendused tuleb teostada vastavalt Saksa Lubiliivakivi Ühingu eeskirjadele. Järgida BFS infolehte nr 2.\nLooduskivid peavad olema tugevad, kuivad ja kobrutisteta. Kahjustatud pealispinnaga kivide tugevdamiseks tuleb neid enne värvimist mitu korda töödelda tootega Histolith® Steinfestiger. Määrdunud kivid puhastada veesurvepesuga, järgides kehtivaid eeskirju. Defektseid kohti ei tohi parandada krohviseguga, vaid kasutada tuleb spetsiaalseid tehiskivimaterjale. Parandatud kohad peavad korralikult kui-vama, enne värvimist tuleb neid oskusli-kult töödelda fluorosilikaadiga ja seejärel pesta.\nToodet Sylitol® Finish võib pinnale kanda rulli, pintsli ja pihustamise teel\nEnne pihustamist tuleb värv korralikult läbi segada ja sõeluda.\nNõrga ja ühtlaselt imavad krohvid, tehiskivid ja lubiliivakivimüüritised ning krunditud aluspinnad\nPärast vastavat eeltöötlust kanda kruntkihina pinnale segu Sylitol® Finish, lahjenatuna maksimaalselt 10% Sylitol® Konzentrat 111-ga. Lõppviimistluseks lahjendada max. 3 % Sylitol® Konzentrat 111-ga.\nTugevalt ja ebaühtlaselt imavad krohvid, liivase pealispinnaga krohvid\nPärast vastavat eeltöötlust kanda kruntkihina pinnale segu, mis koosneb 2 mahuosast Sylitol® Konzentrat 111 ja 1 mahuosast veest, kandes segu pinnale harjaga hästi hõõrudes. Tugevalt imavad krohvipinnad kruntida kaks korda "märg-märjale" meetodil. Vahekihi jaoks lahjendada max 10% Sylitol® Konzentrat 111.ga. Lõppviimistluseks lahjendada toodet Sylitol® Finish maksimaalselt 3% tootega Sylitol-Konzentrat 111.\nCa 150- 250 ml/m2 kihi kohta siledal aluspinnal. Karedatel pindadel on materjalikulu vastavalt suurem.\nTäpne kulu teha kindlaks proovikatmise teel.\nMinimaalne lubatud temperatuur värvi pealekandmisel ja kuivamisel +8 °C õhk ja aluspind\n+ 20 °C ja 65% suhtelise õhuniiskuse juures peab kuivamisaeg erinevate värvikihtide pealekandmise vahel olema vähemalt 12 tundi. Pind on vihmakindel 24 tunni pärast. Madalam temperatuur ja suurem õhuniiskus pikendavad kuivamisaega.\nTöövahendid puhastada kohe pärast kasutamist veega, vajadusel lisada puhastusvahendit. Tööpauside ajal hoida töövahendeid värvi sees või vee all.\nHeledusastmega < 20 värvitoonid ei ole sobivad kasutamiseks soojusisolatsioonile.\nToodet mitte peale kanda otsese päikesekiirguse, vihma, väga kõrge õhuniiskuse (udu) või tugeva tuule korral. Vajadusel katta tellingud kaitsevõrguga. Ettevaatust öökülmaohu korral! Toodet ei tohi peale kanda emailvärvikihtidele, soolakobrutistega aluspindadele, tehismaterjalidele ja puidule. Värv ei sobi kasutamiseks horisontaalsetel, veega kokkupuutuvatel pindadel. Toote pealekandmisel väikese kaldega pindadele tuleb jälgida, et vee äravool oleks laitmatu.\nTumedamate värvitoonide puhul võib mehaaniline puude (kriimustus) tekitada heledaid jooni (nn kirjutamisefekt). Tegemist on mattide fassaadivärvide tootespetsiifilise omadusega. Tihedate, jahedate aluspindade puhul või ilmastikust tingitud kuivamisaja pikenemise tõttu võivad niiskuse mõjul (vihm, sula, udu) viimistluse pealispinnale ilmuda kollakasläbipaistvad, kergelt läikivad ja kleepuvad ained. Need ained on veeslahustuvad ja nad eemalduvad iseseisvalt piisava veega, nt mitmekordse tugeva vihmasaju mõjul.\nKuivanud viimistluse kvaliteeti see ei mõjuta. Kui siiski peaks toimuma pinna ületöötlus, tuleks ained eelnevalt niisutada ja peale lühikest mõjuaega täielikult maha pesta. Kruntida lisaks tootega Capagrund Universal. Sobivate ilmastikutingimuste korral teostatud viimistluse korral selliseid aineid pinnale ei teki. Parandamisel tekkivad jäljed sõltuvad paljudest faktoritest ning on seetõttu välti-matud (BFS infoleht nr 25).\nSylitol- tooteid ei tohi nende eriliste omaduste säilimise huvides segada teiste värvidega.\nVärvitava pinna ümbrus, eriti klaas, keraamika, lakitud pinnad, klinker, looduskivid, metall, samuti naturaalne või lasuuritud puit, tuleb hoolikalt kinni katta. Värvipritsmed tuleb viivitamatult rohke veega maha pesta.\nTugeva tuule korral, eriti värvi pealekandmisel rulli või värvipritsiga, katta tellingud kaitsekiledega.\nPidevalt pinnale tilkuv vesi vähendab värvkatte vastupidavust. Ohustatud pindade töötlemine hüdrofoobse immutusvahendiga Disboxan 452 Wetterschutz aitab oluliselt pikendada värvkatte vastupidavust. Enne pinna immutamist peab värv vähemalt 10 päeva kuivama. Siloksaanimmutusvahend Disboxan 452 Wetterschutz kaitseb tõhusalt ka puhastatud kivipindasid enneaegse sammaldumise, kahjulike ainete sissetungi ja tilkuva vee kahjuliku mõju eest.\nHoida lastele kättesaamatus kohas. Lihvimistöödel kasutada tolmufiltrit A2. Tööde teostamise ning pinna kuivamise ajal hoolitseda põhjaliku ventilatsiooni eest. Söömine, joomine ja suitsetamine tööde teostamise ajal on keelatud. Silma ja nahale sattumisel loputada kohe rohke veega. Mitte valada kanalisatsiooni, veekogusse ega maapinnale. Tugevalt leeline. Kaitsta silmi ja nahka värvipritsmete eest. Värvitava ala ümbrus hoolikalt kinni katta. Lakile, klaasile, keraamikale, metallile ja looduskivile sattunud pritsmed koheselt maha pesta.\n(kat. A/c): 40 g/l (2010). See toode sisaldab max 15 g/l LOÜ-d.\nSylitol Finish: M-SK01\nSylitol Finish: Kaaliumvesiklaas, akrüülvaigudispersioon, mineraalsed pigmendid ja täiteained, vesi, lisandid.\nKasutusalade definitsioon 606\nPagari 1 luksuslik kortermaja\nEesti posti maja, Elamu Lossi plats 4


- Deadlift burn fat\nVajutage parempoolse käega plaani juurde tagasi. Treeningu jälgimisseade sisaldab ka sisseehitatud jõusaali treeningplaane, mida saate hõlpsasti alustada. Kui puusad suruvad ettepoole ja käsi ulatub õlakõrguseni, vabastage SandBell õhk hetkega, vahetades käed nii, et vasaku käega hakatakse SandBelli ülaosast haarama. Plank-up-down-dog-sprinter Plankist vabastage parem küünarnukk ja käsivars põrandani, seejärel vasak küünarnukk ja käsivars, jõudes küünarvarre plaani külge. Tagurpidi liikumine.\nHoides südamikku kinni, selg sirge ja raskus ühtlaselt jaotatud õlgade all olevate randmetega, astuge vasak jalg üles vasaku käe väljapoole ilma kere pöörlemata. Rista vasak keha põlve all, et puudutada paremat küünarnukki, hoides puusad ja õlad põranda suhtes ruudukujulisena.\nKeerake vasak jalg läbi, et see ulatuks välja mati parempoolsest küljest, avades külgtahvli ja sirutades parema käe laeni. Naasta algasendisse.\nKorda vastasküljel, vaheldumisi, kokku 12 kordust. Swing-Clean-Press Seiske jalgade puusa laiusega, haarates parempoolses käes oleva SandBell või keedikella ülaosast ülekäepidemega. Tehke üheharuline õõtsumine, puusad puusad kokku ja tõmmake SandBell jalgade vahele tagasi.\nFat Burning Workout: Haara väänata ja hoida tihedalt Fat Burning Workout: Haara väänata ja hoida tihedalt Kui soovite eemaldada keha rasva nii kiiresti kui võimalik, võib see ahvatleda asju liiga keeruliseks, üritades teha korraga liiga palju erinevaid asju, et varurehvi nihutada. Kuid on olemas ainult üks viis, kuidas põletuskalorid rasvade kaotuse kiirendamiseks peaksid olema keerulised: tehes rihvelakompleksi, mis on mitut harjutust, mis on tehtud tagasi, kasutades ainult ühte komplekti. Kõik, mida vajate, on rihvel, väike ruum ja 15 minutit, et teie keha šokeerida, et loobuda oma rasvavarudest, nii et hakkate kärpima kergemat ja raskemat keha. See viis liigutusega barbelli kompleks on nii efektiivne, sest see tõkestab teie südame, kopsude ja lihaste lühikese aja jooksul kõvasti hoogu ja suurendab hapniku tarbimist, nii et muudate oma keha kalorite põletamiseks.\nTõukejõud puusad ettepoole, genereerides jõudu alakehast, et tõsta Deadlift burn fat õlakõrguseni. Pöörake SandBell, et puhata paremas peopesas õla kohal.\nHoides paremat pöialt liivakella serva kohal, vajutage pea kohale. Tagurpidi liikumine. Alumine parem käsi keha ees ja tee veel üks kiik.\nKui puusad suruvad ettepoole ja käsi ulatub õlakõrguseni, vabastage SandBell õhk hetkega, vahetades käed nii, et vasaku käega hakatakse SandBelli ülaosast haarama. Deadlift-Curl-Lunge Seisa jalad veidi laiemad kui õlad, mõlemas käes on hant, peopesad reite poole. Säilitage selgroo ja hinge puusad tagasi.\nNihutage raskust kandadele ja laske hantlid aeglaselt kontrolli alla, hoides põlvedes väga kerget painutust, kuni tunnete venitust tagaküljel. Haarake tuharad ja naaske juhtimisega tagasi seisma.\nEbatervislik kaalulanguse maar üheharuline rida, tõmmates parema käe ribikaare poole, kui küünarnukid on suunatud otse laeni. Langetage hantel ja painutage mõlemad küünarnukid sirge seljaga, saavutades triitsepsi surumise, langetades rindkere põranda poole.\nVajutage kõrgele plangule tagasi ja vabastage vasak hant.\nLööge vasak käsi otse keha ette, hoides puusad ja õlad põranda suhtes ruudukujulisena. Plank-up-down-dog-sprinter Plankist vabastage parem küünarnukk ja käsivars põrandani, seejärel vasak küünarnukk ja käsivars, jõudes küünarvarre plaani külge. Vajutage deadlift burn fat käega plaani juurde tagasi.


Tasujad | Lavastus | Ugala Teater\nEsietendus: 21. november 2016\nNoortelavastus „Tasujad” on musta huumoriga laetud satiiriline kuulsuskomöödia, mis võtab sihikule ühiskonnas aina leviva pealiskaudsuse ja sellega kaasnevad ohud. Kuivõrd manipuleeritavad me meedia poolt oleme? Kes suunab seda, millele sotsiaalvõrgustikes tähelepanu pööratakse ning mille põhjal kujuneb avalikkuse arvamus? Kuidas on võimalik, et meie iidoliteks ja juhtideks saavad inimesed, kellelt ei ole tegelikult mitte midagi õppida?\nLavastuse tekst on värske ja päevakajaline, sisaldades samas rohkelt viiteid Eduard Bornhöhe loomingule. Tegelaste loomisel on ammutatud inspiratsiooni Bornhöhe „Kuulsuse narride” Vesipruulist ja Tatikast ning „Tasuja” Jaanusest.\nTänapäeval ei oleks Vesipruul ja Tatikas enam narrid, vaid tõelised kuulsused. Kuulsaks saamisel pole oskused enam olulised – piisab vaid tahtmisest. Pealegi pole kuulsuse nimel enam ükski tegu liiga narr. Tasujal on aga pealiskaudsusest kihavat ühiskonnakorraldust raske taluda. Verine konflikt näib vältimatu.\nHarlet Orasmaa ja Rauno Vaher\nMarika Palm, Laura Kalle ja Mikk Jürjens (Tallinna Linnateater)\nUgalas esietendub sotsiaalmeedia ajastu narridest rääkiv "Tasujad"\n- Olev Kenk / ERR, 21.11.2016\nUgala «Tasujad» asub võitlusse ühiskonna pealiskaudsuse vastu\n- kultuur.postimees.ee, 18.11.2016\n- Margus Haav / Sakala, 23.11.2016\nDelta. Mehis Pihla autorilavastus "Tasujad"\n- Keiu Virro / Klassikaraadio saade "Delta", 29.11.2016\nTähelepanek: miks sa oled kuulus? – Sest ma olen kuulus\n- Keiu Virro / Eesti Päevaleht, 28.11.2016\nMeie reliikvia on kuulsuse narrid\n- Veiko Märka / Eesti Päevaleht, 15.12.2016


Oudekki Loone: Julgus olla süüdi - Maaleht\nOudekki Loone: Julgus olla süüdi\nOudekki LooneFoto: erakogu\nVõib-olla alles siis saame täiskasvanuks, kui oleme pidanud leppima omaenda ebatäiuslikkusega, mõtiskles kunagi Jacopo Fo, Itaalia intellektuaal ja poliitiline aktivist.\nKui oleme läbi elanud selle traagilise momendi, kus juhtunus ei saa süüdistada kedagi teist, pidanud vaatama peeglisse ja tunnistama: sina oled sitapea. Sina ka oled üks sitapea.\nEesti praegune kool kipub aga seadma ideaaliks “tubli tüdruku” − vaikse, kuuleka ja kõike ära õppiva inimese, kes esitab küsimusi ja argumente ainult etteantud raamides ning ei pane õpetajate otsuseid kahtluse alla.\nKas peab kartma\nPaljud, kellele see süsteem ei sobi, lihtsalt kaovad, astuvad kõrvale ja lähevad ära. Eesti ärimaailmas arutletakse samal ajal probleemi “pankrotikultuurist”. Pankrotti kardetakse samamoodi nagu vaikset istumist nõudvat karmi kooliõpetajat ning valitakse toimetulemiseks sama strateegia. Juhid püüavad teha otsuseid, mis välistaksid ebaõnnestumised, ja kui ettevõte millegipärast siiski satub kehva seisu, hoidutakse sellest aru andmast, haihtutakse, ja süüdi on ikka keegi teine.\nAndrus Ansipi valuline reaktsioon Riigikontrollile ei ole ju mingi uudis, sest kui tema valitsuse ajal midagi on halvasti läinud, siis oleme pidanud kuulma, et asi pole mitte poliitikutes, vaid et tegu on valeandmete või seemneid söönud kriitikuga. Isegi siis, kui kriitika on nii pehme nagu see viimane, kus üteldi, et raamatupidamine on korras, aga pikaajalises plaanis võib olla vajakajäämisi.\nKoolijuntsust peaministrini, ärist kultuurini kardetakse Eestis eksimist. Teise vabariigi avalik kultuur ei ole veel saanud täiskasvanuks ega sisalda endas arusaama, et ebaõnnestumisi pole alati võimalik vältida.\nTegelikult võiks ju kooli kontrollitud olud olla suurepärane paik, kus kukkudes ja jälle tõustes katsetada oma õnne, otsustusvõimet, riskivalmidust ja mässumeelsust. Äris juba peab riskima. Kui juhid valivad keskpärasuse ja probleemide ignoreerimise, ei saa sündida innovaatilisi tooteid. Poliitik ei pea teadma jumalikku tõde, vaid suutma pakkuda mõistuspärast reageeringut muutuvatele oludele.\nJah, kooli ebaõnnestumistele võib järgneda halb hinne või vajadus oma tegevusest aru anda. Ent kui see on vormis “kuidas ma väldin edaspidi seda, et nii juhtub” või “kuidas ma aitan tagajärgi likvideerida”, ei hävita see julgust edaspidi veel huvitavaid asju proovida. Äri tasub mõnikord riskide eest heldelt, kuid vahepeal peab ka karmi kooliraha maksma.\nAga ebaõnnestumisest saab alati õppust võtta, et tulevikus edukam olla. Mõnikord peab minister tagasi astuma, partei oma valitud tegevusplaanist loobuma. Kui see on ratsionaalne vastus muutunud oludele, ei ole tegu igavese kadumisega, valijad on tegelikult mõistlikud inimesed.\nEesti avalikkuses unistatakse ka riigist, kus kuulatakse opositsiooni, kus riigivalitsemisse on haaratud ka kodanikuühiskond. Unistatakse koolidest, kuhu lapsed lähevad hea meelega, ja ettevõtetest, kus töölise arvamust kuulatakse.\nNende soovide täitumine eeldab ebaõnnestumiste demoniseerimisest loobumist ja teistele ekslikkuse andeksandmist. Tunnistamist, et iga üksik inimene ei pruugi alati kõike teada ning et õnnestumised eeldavad ka õnne. Tunnistamist, et minagi olen ekslik ja seetõttu on mõtet teistega nõu pidada.


101 huvitavat aga enamasti kasutut fakti. • Leht 2 • Jutud vabal teemal • www.pisi.ee\n101 huvitavat aga enamasti kasutut fakti.\n78 postitust • Lehekülg 2/3 • 1, 2, 3\nRe: 101 huvitavat aga enamasti kasutut fakti.\nPostitas kellu270 » 22. november 2010, 21:25\n30.Keskmine inimene veedab kogu elu jooksul valgusfoori taga lubavat tuld oodates ligi kaks nädalat.\nAsukoht: Läänemaa, Virtsu\nPostitas sussu112 » 23. november 2010, 16:01\nkuku22 kirjutas: 29. Pepsi tegi üks Ameerika Ühendriikide apteeker rohuks seedehäirete vastu\nTegelikult oli see Coca-Coola.\n31.Ameeriklased viskavad iga päev ära 20 tuhat televiisorit, 150 tuhat tonni pakkimismaterjale ja 43 tuhat tonni toitu.\nKohutavad raiskajad ikka !\nMinu ehtepood http://www.maasikaehted.edicypages.com\nPostitas Anete12 » 23. november 2010, 16:05\n31. 85 inimest sajast suudab oma keele ajada torukujuliseks.\n(Mina seda ei saa. )\nPostitas Keilyke » 23. november 2010, 16:08\n32. Tegelikult leiutas vargaalarmi taanlane.. Aga see varastati ära.\nPostitas sussu112 » 23. november 2010, 17:38\n34. 99% maal eksisteerinud elusolenditest on välja surnud\nPostitas kohupiimapirks » 23. november 2010, 23:41\n35. Walt Disney oli 20 aastat Miki Hiire hääleks.\nPostitas Anete12 » 24. november 2010, 16:32\n36. Siga pole suuteline taevasse vaatama.\nPostitas Kuldhai » 24. november 2010, 17:46\n37. 70 kilone inimene kaalub Kuu peal umbes 12 kilo.\nPostitas Juhe » 24. november 2010, 20:14\n38. Rott suudab veeta kauem olla, kui kaamel.\nPostitas kellu270 » 25. november 2010, 16:07\n39.Viimase 4000 aasta jooksul pole kodustatud ühtegi uut metslooma.\nPostitas kuku22 » 25. november 2010, 16:14\nMa olen küll aru saanud, et tuhkur on suhteliselt hiljuti kodustatud\nPostitas Marie » 26. november 2010, 15:57\n40. kõige vanem rott on elanud 7. aastaseks.\nPostitas Kuldhai » 26. november 2010, 16:18\n41. Kõige rohkearvulisem kalaliik on heeringas.\nPostitas Celion » 29. november 2010, 13:52\n42. Rulett on saatanast - kui kõik numbrid ruletirattal kokku liita, on tulemuseks 666.\nPostitas Jammers » 29. november 2010, 15:01\n43) Sebra ei näe oranži värvi.\nPostitas Kuldhai » 01. detsember 2010, 16:13\n44. Et saada 1 kilo roosiõli, on tarvis 3000 kilo õielehti.\nPostitas nobipungu » 02. detsember 2010, 19:17\n45. Tugevaim lihas inimesel on keel.\nPostitas sussu112 » 05. detsember 2010, 17:00\n46. Kui arv 111.111.111 korrutada 111.111.111 saame tulemuseks 12345678987654321.\nPostitas sindrinahk » 07. detsember 2010, 17:44\n47. Aevastuse kiiruseks on ligikaudu 160 kilomeetrit tunnis.\nPostitas Kuldhai » 08. detsember 2010, 09:13\n48. Kõige suurem silm on hiidkaheksajalal - läbimõõt 40 sentimeetrit.\nPostitas karks2 » 12. detsember 2010, 09:16\n49. Üks tilk verd sisaldab ligi 5 miljonit punaliblet.\nPööra nägu päikese poole ja varjud jäävad selja taha.\nPostitas kuku22 » 12. detsember 2010, 23:01\n50. Tigu läbib tunniga 5,4 meetrit (inimene läbib sama ajaga 5-6km)\nedit: panin siis huvitavama fakti\nViimati muutis kuku22 13. detsember 2010, 20:18, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas milvikas » 17. detsember 2010, 17:27\n51. Kõigil lumehelvestel on 6 haru.\nPostitas Kuldhai » 21. detsember 2010, 12:45\n52. Ühepäevakärbsed on loomad, kes ei söö elu jooksul mitte midagi.( Paarituvad ja munevad paari elutunni jooksul).\nPostitas Mercar » 21. detsember 2010, 12:50\nTäpsemalt siis täiskasvanud ei söö, vastsena ikka söövad Muidu tekiks energiajäävusseadusega probleeme.\nPostitas Marie » 22. detsember 2010, 14:09\n53. Kõige vanem koer on elanud 34 aastaseks.\nPostitas HamsterRules1 » 23. detsember 2010, 18:54\n54. Kui kõik maailma autod üksteise taha ritta seada, siis ulatuks rida kuuni. See rida pikeneb kogu aeg, sest igas sekundis valmib uus auto.\nSleepy ♥ ..\nAsukoht: Maa Planeet\nPostitas Anete12 » 01. juuli 2011, 21:21\n55. Šimpansid on ainukesed loomad, kes võivad ennast peeglis ära tunda.\nPostitas nobipungu » 02. juuli 2011, 19:13\n56. Kui monumendil, mis kujutab inimest hobuse seljas, on hobusel üleval kaks esimest jalga, siis inimene suri lahingus; kui hobusel on üleval üks esimestest jalgadest, siis inimene tema seljas suri lahingust saadud haavade tagajärjel; kui hobusel on kõik neli jalga maas, siis tema ratsanik suri loomulikul teel.\nHuvitav, kas see tõesti oli nii ?\nPostitas Koduloom » 07. juuli 2011, 22:28\n57 . inimene saab õuna söömisest rohkem kofeiini kui kohvist .\nAllkiri eemaldatud; palun tutvu foorumi reeglitega.


meeldib.postimees.ee » Pildid, videod, anekdoodid ja huvitavad artiklid – meelelahutust igale maitsele! » noormees\n5 Te ei saa mind sõjaväkke võtta!\n7 Kallis jõuluvana! Eelmisel aastal palusin ma sinult noormeest\n5 Kuidas on, noormees?\n3 Palun seepi!\n4 Mis vahe on netol ja brutol?\nKōnnivad noormees ja neiu kenal pärastlōunal armunult jōe ääres ja jõuavad vesiveskini.\nVeskis askeldab tubli veskimees ja kaalub just viljakotte.\nNoormees ja neiu kohe pärima, et kas saaks ennast ka lasta kaaluda.\nNoormees astub kaalule ja veskimees teatab: “86 kilo bruto!”\nAstub neiu kaalule ja veskimees teatab: “56 kilo neto!”\nNoored pärima, et mismōttes neto ja bruto.\nVeskimees vastab: “Ega kurat mina ka ei tea, kuid ülemus ütles, et kui on kottidega, siis on bruto, ja kui ilma kottideta, siis neto!”\n3 Noormees, ehk te ütleksite, kuidas sünnitusmajja saab?\n5 Varahommikul kõlab korteris kellahelin


Rohetehnoloogiaalane toetus kahele sihtrühmale - Uudised ja teated - Kuusalu vallavalitsus\nRohetehnoloogiaalane toetus kahele sihtrühmale\nKeskkonnainvesteeringute Keskus avas toetuse ettevõtete arenguprogrammide korraldajatele ja haridusasutustele rohetehnoloogiaalaste algatuste loomiseks ja teadlikkuse suurendamiseks. Alanud on registreerimine 13. mail toimuvatele infopäevadele.\nHäkatonide, ideekonkurside, ärikiirendite korraldamine ja mentorlus. Taotlema oodatakse ettevõtete arenguprogrammide korraldajaid. Infopäev algab kell 12. Info ja registreerimine infopäevale asuvad siin: Rohetehnoloogia ettevõtluse arendamise programm\nÕpilaste rohetehnoloogia teadlikkuse suurendamise projektid. Taotlema oodatakse koole, huvikoole ja keskkonnahariduskeskuseid või mittetulundusühinguid, kes tegelevad õpilaste teadlikkuse suurendamisega rohetehnoloogia valdkonnas. Infopäev algab kell 15. Info ja registreerimine infopäevale asuvad siin: Õpilaste rohetehnoloogia teadlikkuse suurendamine\nEttevõtete arendamise programmide taotlusvooru eelarve on 246 000 eurot ja toetusmäär 90%. Õpilaste rohetehnoloogiaalaste projektide taotlusvooru eelarve on 123 000 eurot ja toetusmäär 95%. Taotluste esitamise tähtaeg on 5. juuli.\nToetusraha pärineb Euroopa Liidu heitkogustega kauplemissüsteemi vahenditest ja toetuse töötas välja Keskkonnaministeerium.


Victoria's Secret trenniretuusid ja uus Bershka trennisärk (128523796) - Osta.ee\nCRIVIT trennipüksid/jooksupüksid s.XS\nNike trennipüksid, retuusid\nKlassikalised retuusid must L-XL\nLONDSDALE trennipüksid s.12/M\nVictoria's Secret trenniretuusid ja uus Bershka trennisärk\nEseme ID: 128523796\nEseme ID: 128523796 Seisukord: kasutatud\nImelised Victoria's Secret trenniretuusid.\nIlusad pastelsed toonid. Mõnus tugev riie, mis toetab hästi. Tellitud e-bayst 70€. Eestis ilmselt selliseid teisi vaevalt näeb.\nNagu uued, kasutatud mõned korrad, kuid mulle siiski suured. Superheas korras, pestud ainult spordiriiete vahendiga. Värvid ilusad erksad.\nSuurus S, kuid arvan, et sobivad ka väiksem M.\nVöö 70-85cm, puus 80-90 cm. Sääred pikad, pahkluuni (175 cm pikkusele)\nLisaks tuttuus Bershka trennisärk S. Kitsam tegumood, umbes 80 cm rinnaümbermõõdule.\nIlusti kehasse, rinnalt kelmika lukuga. Tagant traksid võrguga.


Tallinna neljapäevak 5. juunil Ihasalus\n21. oktoober 2019, 09:02:58\nTallinna neljapäevak 5. juunil Ihasalus 0 liiget ja 1 külaline vaatavad seda teemat. « eelmine järgmine »\nTeema: Tallinna neljapäevak 5. juunil Ihasalus (Loetud 16954 korda)\n« 3. juuni 2008, 23:10:59 »\nTähistus Ihasalu teelt. Seekord on parkimine tasuline, hind on 10 kr.\nRe: Tallinna neljapäevak 5. juunil Ihasalus\n« 5. juuni 2008, 23:14:33 »\nTulemused on nüüd nähtaval aadressil http://www.ton.ee/tulemused/2008\n« 6. juuni 2008, 00:37:57 »\nKas tõesti ei ole ühegi võttega võimalik jõuda niikaugele, et kaarte jätkuks kõigile?\nTeeks siis nii, et tõstaks stardimaksu 10kr. ja garanteeriks kaardi soovitud rajage igale osavõtjale. Ehk teisisõnu trükiks selle lisa 10 kr. eest kaarte nii et piisab. Ja kui siis ka ei piisa, siis saavad kõik need kellele rajaga kaarti ei jätkunud startida üldse ilma rahata. Kas see motiveeriks vähem koonerdama?\nTegelt ajab lihtsalt vihale, sest asja nimi on "õhtu on p...s" kui pead jooksma C rada.\nPS! Kõikide punktidega kaart, millel siis võimalik punkte ühendada ja legend kogu rajaks pähe õppida, on muide veel hullem kui üldse ilma punktideta kaart. Kui ei suudeta tagada rajaga kaarte, tunnistage oma võimetust ja läheme tagasi aastasse 1980 ning joonistame kõik puhtale kaardile. Vähemalt võrdsed tingimused kõigile.\nKõik eksimused on andestatavad ja arusaadavad (ka see kui punkt valesti metsas), aga mitte see kui kaarte ei ole.\nOotan ka TON-i esindaja tulevikunägemust sellel teema. Ja vastus "jätkame vanal viisil" ei sobi!\nTänan ette tulevaste olemasolevate kaartide eest!\n« 6. juuni 2008, 02:14:57 »\nGraafikuga on mingi jama. Näitab vist eelmise korra andmeid.\n« 6. juuni 2008, 02:45:41 »\nÜks variant oleks päevakutele registreerimine. Muidugi mitte nii, et igale päevakule päev enne starti, vaid nt hooaja alguses kas kogu neljapäevakute seeriale või eraldi ära näidatud päevakutele. Umbes nagu praegu oli kevadel võimalik osta kõik osalemistalongid ettemaksuga, saaks ka sel juhul nt ettemaksu teinud inimesed endale kaarte reserveerida. Muidugi oleks tarvis eelnevalt ära näidata, millis(t)es klassi(de)s soovitakse osaleda. Sel juhul oleks tagatud, et kõik vanad kalad saavad endale kaardi, samas kui registreerimata osalejatele (uustulnukatele jt) trükitavate kaartide arv oleks endist viisi huupi (või heuristiliselt) valitud.\nP.S. Ise eelistan joosta just nimelt vabaklassi kaardiga (kus on kõik punktid peal), sest kui mõõtkava on 1 : 10 000, siis legendi pole eriti vajagi (on niigi näha, kas orvand, kivi või soonurk; ja kui mõnel üksikul juhul osutubki täpne paigutus oluliseks, siis saab ka legendi vaadata). Pluss on aga see, et kui eksin ära ja jooksen täiesti rappa ning lähedal on mingi võõras KP, siis ei pea ootama, kuni keegi sinna saabub ja (oma aega kulutades) punkti asukoha kaardil ette näitab, vaid saab kohe asimuudi õigeks keerata ja taas õigele teele suunduda. Aga ma saan aru, et n-ö päris võistlejatel on teisiti (iga sekund loeb ja medalid on mängus).\nIhasalu päevak: rajameistri praak: vale numbriga KP\n« 6. juuni 2008, 09:35:00 »\nEi saa jätta avaldamata nördimust eilse Ihasalu neljapäevaku rajameistri praagi pärast, mil ühel kontrollpunktil oli vale number (38). Seetõttu seda punkti esimesel korral läbides ja nähes, et see ei ole minu raja punkt (kuna number oli vale), märget ei teinud ja jooksin edasi. Paar minutit hiljem tagasi tulles märkasin, et punktil on lisaks ka teine number (47), mis oli õige.\n« 6. juuni 2008, 11:12:22 »\nTeema kaarte ei jätku jätkuks arvan, et küsimus ei pruugi olla koonerdamissoovis, vaid loodussõbralikus mõtteviisis. Osalejate arv on vaid mingis piiris ennustatav. Näiteks Palukülas oli minu klassis võistlejaid rajal 24, aga Linnamäel 45. Kui trükkida kõikides klassides 20 kaarti varuks, siis oleks Linnamäel üle jäänud 32x20= 640 kaarti ja Palukülas juba 32X41= 1312 kaarti. Mingis mahus jääb praegugi kaarte üle. Miks oleks sellist raiskamist vaja? Neljapäevak ei ole koht, kus tuleks veri ninast väljas "võrdseid võimalusi" taga ajades iga sekundit püüda. Pealegi ei ole orienteerumas kunagi kõigil võrdseid võimalusi. Kui Pulver võtaks neljapäevakut kui võimalust lahendada ootamatuid olukordi ja panna ennast neis proovile, siis langeks ära ka küsimus, kas kellelgi on kuskil edu, ning legendita ja kõikide punktidega kaart oleks kui issanda õnnistus enese arengu teel.\n« 6. juuni 2008, 12:32:45 »\nKus ee KP54 asus? Suutsin selle asemel KP53 võtta märkamat, et see vale oli. Sama juhtus vist veel paaril 21A mehel.\n« 6. juuni 2008, 12:38:43 »\nÕigust räägid. kraaks Ja kodanik P. oleks ju võinud M21C asemel mõne keerulisema rajaga rajaga kaardi valida (M40,45,50,55,60,...), ega ometi kõik need otsas polnud? Lisaks soovitus korraldajatele - kui mingi raja kaardid hakkavad lõppema, siis võiks finišis kaarte tagasi paluda ja teist korda kasutada.\nTaavile - ilmselt oli vaiale jäänud vale nr ? Kui nii, siis kogenud päevakuline peaks ju teadma, et nr. tuleb vaadata SI-jaama pealt.\n« 6. juuni 2008, 14:32:42 »\nSai vabaraja kaardiga kenasti joostud 21B rada ja tulemusega väga rahul... Kasu oli ka sellest, et kõik punktid olid kaardile märgitud, kuna KP-d 53 ja 54 olid väga lähestikku ja enamus rahvast külastas 54-ndat, millega mul pistmist polnud\n« 6. juuni 2008, 15:35:34 »\nEttepanek selline, et tõstke ainult hr. Pulveri stardimaksu ja broneerige talle igaks päevakuks nimeline kaart. Looduskahju oluliselt väiksem ja härra ka ehk rahul\n« 6. juuni 2008, 16:07:17 »\nVastan siis neljale inimesele korraga.\nNõnda kirjutas: kraaks - 6. juuni 2008, 11:12:22\nning legendita ja kõikide punktidega kaart\nMuide, vabakaardil on legend täiesti olemas.\nNõnda kirjutas: Pulver - 6. juuni 2008, 00:37:57\nKõikide punktidega kaart, millel siis võimalik punkte ühendada ja legend kogu rajaks pähe õppida, on muide veel hullem kui üldse ilma punktideta kaart.\nPole vaja pähe õppida, lihtsalt järjekorranumbri asemel tuleb legendil vaadata KP numbrit (need on samuti kasvavas järjestuses).\nNõnda kirjutas: aivo - 6. juuni 2008, 12:32:45\nKus ee KP54 asus? Suutsin selle asemel KP53 võtta märkamat, et see vale oli.\nSee on veel üks kõikide punktidega kaardi plusse. Nagu vabaklassikaardilt http://ton.ee/tulemused/2008/kaart0807.jpg näha, olid KP 53 ja KP 54 teineteisest 75 m kaugusel.\nNõnda kirjutas: __Taavi - 6. juuni 2008, 09:35:00\net see ei ole minu raja punkt (kuna number oli vale), märget ei teinud ja jooksin edasi. Paar minutit hiljem tagasi tulles märkasin, et punktil on lisaks ka teine number (47), mis oli õige.\nVõimalik. Ka minu rajal oli KP 47 olemas, kuid ise midagi ebatavalist ei märganud, kuna jooksin vabakaardiga ja seal piirkonnas (suurest teest põhja pool) asub lähim KP alles poole kilomeetri kaugusel. Seetõttu otsest vajadust KP numbrit üle kontrollida polnud.\nühel kontrollpunktil oli vale number (38).\nPealegi, KP 38 asub Ihasalu lahe poolses servas. Õige KP 47 on absoluutselt teises kohas.\n« Viimati muudetud: 6. juuni 2008, 16:18:45 a » Logitud\nRe: Ihasalu päevak: rajameistri praak: vale numbriga KP\n« 7. juuni 2008, 11:36:13 »\nRein, see vale nr 38 oli jah ülemise vaia keskosas. Torkas kohe silma. Sellisest reeglist ei ole ma midagi kuulnud, et KP numbrit peaks otsima SI jaama pealt ja ma arvan, et sellist reeglit ka ei ole. Tundub, et korraldajad antud probleemi ei tunnista, vastutust ei võta ja pigistavad silma kinni.\nHr/pr A, KP numbri kontrollimine on üks osa orienteerumisest ja ei saa öelda, et on olukordi "kus KP numbri kontrollimine ei ole vajalik". (Alati on võimalik, et on lähestikku olevaid kontrollpunkte)\n« 8. juuni 2008, 13:17:43 »\nPeaks TON vaiadelt need KP numbrid ära koristama. Varem oli neid vaja seoses kompostritega, nüüd pole neil enam mõtet. Jääks ainult SI-jaama peal olev nr.\nMargusele soovitan ikka varem kohale jõuda, saab n.ö. täisteenust. Meenub samas Ihasalus mõni aasta tagasi toimunud neljapäevak, kus äiksevihma tõttu mingi 300 kaarti üle jäi\nEi tohiks olla probleem kõikide KP-dega kaardil oma rada joonistada, alternatiiv oleks muidugi puhas kaart\n« 8. juuni 2008, 16:56:37 »\nNõnda kirjutas: __Taavi - 7. juuni 2008, 11:36:13\nReeglit pole. Aga küsiks, kust saad KP märke, kas vaiast või SI-jaamast ? Ja mis vastutus korraldajatelt ootad, stardimaksu tagastamist või ? Võtke päevakut kui trenni ja ärge põdege mingite pisiasjade pärast


Laupäev, 03 August 2019 09:52\nJUHTKIRI Kui vaadata laialdast toidupoodide valikut Võru linnas, siis võiks arvata, et üks keskmine võrukas sööb rohkem, kui ülejäänud eestlased seda tavatsevad teha. Võru teeb võrdlemisi väikese linnana nii mõnelegi suurlinnale silmad ette just toidupoodide rohkuse poolest.\nEhk on siin prioriteedid teised ja võetakse omaks nii-öelda maakate mentaliteeti, mida mujalt, suurematest linnadest külge kleebitakse? Ehk võrulasel ei olegi nii tähtis, mis on seljas või jalas või milline kodumasin parasjagu kodu ehib? Tähtsam on, et laud oleks lookas, kõht täis ja meel hea. Ometigi võiks nii nagu maainimestele kohane ise toiduks vajalikku kasvatada ja harva toidupoodi väisata.\nVõib-olla on häda hoopis selles, et võrumaalastel ei sobi külg külje kõrval oma igapäevaoste teha. Seetõttu peabki olema privileeg, et inimesed jaotatakse kaupluste peale ära. Julgemad ja massidesse sukelduda soovijad tüürivad Maksimarketisse. Kes soovivad rahulikumat interjööri ja end koduselt tunda, need ostlevad mõnes pisemas toidupoes, kas siis mini Rimis või Meie toidukaupluses. Igaühele oma.\nPeale toidukraami on taas tõusev trend ka kangem märjuke eestimaisest toidupoest soetada. Kui veel hiljuti jagus Lätti ka siitkandi rahvast, kes ühes soodsa õllega piiri tagant toidupoolist hankisid, siis alkoholiaktsiisi langetamine on meie inimesi rohkem tagasi meelitanud. Pole siis ka ime, et toidupoode juurde tarvis ja hea, et neid kerkib nagu seeni pärast sügisest vihma.\nKui kogu Eestis müüdi möödunud kuul ligi 45 protsenti rohkem õlut kui möödunud aasta juulis ning siidri ja muu lahja alkoholi müük kasvas 37 protsenti, siis on selge see, et mitte ainult toidunautlejate hordid, vaid ka joogigurmaanid vajavad uusi toidukauplusi.\nMeelt ei tasu veel heita, sest Kagukeskuse gigantseks muutumise lootuses on meil võimalus ehk ka tööstuskaupade valikut juurde saada ja ehk siis saab Võru inimene ka muust mõelda kui järgmisest kõhutäiest. Kes siiski ainult toidule suudavad keskenduda, ei pea samuti kurvastama, sest toidukohti on sügisel valmivasse hiidkeskusesse samuti kuhjaga planeeritud. Eks siis saab taas tõdeda, et tugevamad jäävad ellu.


Kodu: Kuidas Kaunistada Stsenaariumi Koos Sektsioonilise Diivanilauaga - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Kaunistada Stsenaariumi Koos Sektsioonilise Diivanilauaga\nSektsiooniline diivan võib muuta oma stuudiokorteri väiksemaks, kui see on või võib pakkuda teie kosmoseprobleemidele ideaalse lahenduse. Planeerimisega saab jagatud sektsioonide katkematu pühkimine luua teie suurema ruumi kaudu lõõgastava ühiskondliku saare. See võib ka kõige tõhusamalt kasutada...\nTeie ruumi planeerimine\nVäikeste ja väsitavate ruumide optimeerimine\nSektsiooniline diivan võib olla teie korteri istumisprobleemide jaoks ideaalne lahendus.\nSektsiooniline diivan võib muuta oma stuudiokorteri väiksemaks, kui see on või võib pakkuda teie kosmoseprobleemidele ideaalse lahenduse. Planeerimisega saab jagatud sektsioonide katkematu pühkimine luua teie suurema ruumi kaudu lõõgastava ühiskondliku saare. See võib ka kõige ebatäpsemat ruumi kõige tõhusamalt kasutada. Uus või vana, läbilõike diivan võib lisada oma korteris mugavust ja külalislahkust.\nVõimalik, et teie sektsioonide asukoha kindlaksmääramisel on kõige olulisem element tagada, et kõigil sellel olevatel komponentidel oleks ruumi toimimiseks. Sellega tuleb paigaldada kolmeosaline diivan koos külghauaga, nii et teil on juurdepääs nii istmetele kui ka lounging komponentidele, ilma et oleksite pidevalt kõndides või "U" kuju ühesugune jalg. Lisavarustuses oleva lamelli sektsiooniga on vaja ruumi, et jalamurg saaks välja ulatuda ja seljatoe tagurpidi. Nagu kiiktool või tool / ottomani komplekt, nõuab sektsioon tavaliselt rohkem ruumi kui ainult selle põrandapind.\nKõigi kahe kõrvuti asetsevate seinte lõikamise asetamine võib väikseima ala kõige paremini ära kasutada. Täiendav määratlus teie korteri elutoa ala kohta annab täiendava piirkonna põranda lisamise, mis sisaldab kogu sektsiooni ja tsentreerib kohvilaud istmete sektsioonide vahel. Kui sektsioonide tuged horisontaalsed jooned võivad seina taga asetada, tundub väiksem või laud ülevalt näib madalam, lisage mõned võrdselt tugevad vertikaalsed jooned, ehk torchiere-stiilis põrandate ja laualambid, seinakunst või seinakinnitus, et vähendada madal tunne. Disainer Todd Romano hägustab tugevat horisontaali, sobitades seina- ja polsterduse värvi, muutes läbilõike pika horisontaalse värvilahenduse mõõtmeid\nNii kahe- kui ka kolmepoolset sektsiooni saab pöörata kahe külgneva seina poole, luues suletud kasti elutuba. See seade töötab hästi, kui ühel või kahel külgseinal on aknad. Sellise kujunduse loomine aknapõhiste seintega võib tähendada kroonilist vajadust elektrilise valgustuse järele ja võib isegi tuua kaasa ruumi, mis tundub olevat igav või kinnine.\nSuurtes ruumides saab teie sektsioon-, vaip- ja kohvilauda siiski kasutada elutuba ala määratlemiseks, kuid see seade on seintest eemal. Saare ja seinte vahelist ruumi saab kasutada muu mööbli jaoks nagu raamaturiiulid või kummut, suurendades oma ladustust. Ükskõik, kas teie elutuba asub ruumi ühes otsas või selle keskel, sõltub kõikuvast ruumist. Kui see asetatakse ruumi ühes otsas, võib see eristada magamistoast, kus on ekraanid, eesriided, raamatukapid ja kõrged kappid.\nKui teil on võimalik osta uus sektsioon, pidage meeles hiljutisi disaini valikuid, mis võivad teie ruumi paindlikkust suurendada. Küsige "väikestele" läbilõikega diivanitele, mille osi saab kasutada nii eraldi kui ka kokku ühendatud. Teine uurimisvõimalus on väiksemate sektsioonide disainilahendused, mis on spetsiaalselt loodud piiratud kortermajade jaoks.\nKuidas Coleus Amboinicust Paljundada\nKuidas Ma Saan Surra Pruudi Ja Puude?


Koondislasteta võrkpalliklubid valmistuvad hooajaks - Tänane leht\nPärnu meeskonna uus mängija Aleksandrs Avdejevs (palliga) osales meeskonnaga Gutmanni turniiril. FOTO: Margus Ansu / Postimees\nVõrus toimunud 57. J. Gutmanni nimelise rahvusvahelise võrkpalliturniiri võitis enamjaolt eelmisest hooajast tuttava tuumikuga jätkav Pärnu Võrkpalliklubi. Pärnu ja Riia RTU järel kolmandaks tulnud Tallinna Selver jätkab tänavu samuti põhituumikuga, kõige suuremad muutused on läbi teinud Tartu Bigbank.\nEelmisel hooajal Tartu Bigbanki võrkpalliklubi abitreeneri kohustusi täitnud Oliver Lüütsepp on sellel hooajal võistkonna peatreeneri rollis. «Ma naudin igat päeva ja hetke,» lausus Tartu peatreener. Lüütsepa abitreener on eelmisel hooajal Tartu särgis mänginud Argo Meresaar. «Ta on värskelt mängimise lõpetanud ja oskab märgata asju ka mängija seisukohalt,» ütles Lüütsepp.\nMeresaare sõnul hakkab tal nii-öelda katseaeg läbi saama ja ta julgeb nüüd juba rohkem oma suud lahti teha. «Hakkan oma uue rolliga harjuma,» ütles abitreener. «Esimesed paar kuud olin õpipoisi rollis ja nüüd proovin rohkem oma sõna sekka öelda.»


Aed: Kust Yellow Jalapeno Pärit On? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kust Yellow Jalapeno Pärit On?\nJalapeno (capsicum annuum var. Jalapeno) kaalumisel on värviline roheline, kuid selle populaarse pipra värvide olemasolu on olemas. Kollakad jalapenosid, nagu teiste värvidega, esinesid algselt siis, kui pipar ristub, andis vilju ootamatutes toonides. Mõnikord saab loodus värvi eest täielikku krediiti. Muu...\nJalapenos tulevad värvid peale rohelise.\nJalapeno (Capsicum annuum var. Jalapeno) kaalumisel on värviline roheline, kuid selle populaarse pipra värvide olemasolu on olemas. Kollakad jalapenosid, nagu teiste värvidega, esinesid algselt siis, kui pipar ristub, andis vilju ootamatutes toonides. Mõnikord saab loodus värvi eest täielikku krediiti. Muudel juhtudel on töö taga asutatud väga spetsiifilised aretusprogrammid. Eripärase värvi või muude omadustega piparid valitakse ja kasvatakse, et neid soovitud funktsioone täiustada ja stabiliseerida.\nTexas AgriLife Researchi piprakasvatuse programm viib uute piparide arengusse. Alustatud 1970. aastal, käivitati programm vastuseks pipariviiruse puhangutele, mis ohustas seda olulist põllukultuuri. Aastal 1992 vabastati programm oma esimese kollase jalapeno, tuntud kui "Jaloro" (Capsicum annuum "Jaloro"). Lihavad "Jaloro" viljad hakkavad kuldkollaseks ja muutuvad seejärel järk-järgult oranžiks ja lõpuks punaseks. Jalapeno taimedest koosneva puuvilja sarnase suurusega ja maitsega on paprikaviiruste suhtes kõrge vastupidavus. Kollane värv oli meeldiv kõrvaltoime haiguse tõrjeks. Järgnevatel aastatel on lisatud täiendavaid kollaseid sorte.\nKontrollitud paprika tõuaretus nõuab kannatlikkust ja üksikasjalikkust. Aretus algab valides soovitud omadustega paprika ja seejärel nende taimede risttolestamise ja tulemuste saamiseks kasvavate seemnete kasvatamise. Kui järgmise põlvkonna küpsuseni jõuavad, määravad edasised katsed, kuidas ta seisab haiguse poole või kas sellised tunnused nagu värvus jäävad tõeks. Kogu protsessi käigus valivad kasvatajad sortid, mis arendavad soovitud omadusi, mida nad edastab järgmise põlvkonna seemnetele. Teatavate tunnuste geenid, näiteks jalapenoso kuumutamine, jäävad piparrestide domineerivaks. Suurema soojuse saamiseks satuvad kasvatajad uute taimede juurde kuumade paprikatega. Kergemate jalapenos, ristid tagasi magusateks sortideks, tekitavad soojust asemel rohkem magusat järeltulijaid.\nKodumajapidamistele, paprikale üleviimine või pappide ületamine - võib olla huvitav. Järgmine põlvkond, mis kasvab seemnest, võib olla üllatusi täis. Kui haigus ähvardab suuri põllukultuure, nagu jalapenos, lisab tähtsust ka piparitootmine. Isegi nii tekivad ikka veel üllatunud kõrvalsaadused. Kollane "Jaloro" jalapenos tunnevad oma haigustakistuse suhtes populaarsust, kuid nende ilus värv muudab oluliselt salsaks ja muudeks toodeteks, mis traditsiooniliselt piirduvad rohelise ja punasega. Texas AgriLife Researchi poolt väljatöötatud kerge jalapeno aitas laiendada salsa turgu, et jõuda kogu Ameerika Ühendriikidesse.\nLisaks sellistele programmidele nagu Texas AgriLife Research, on kollast jalapenosid põhjustatud juhuslikest ristest ja looduslikust tolmeldamisest vanemate vahel, keda kunagi ei tunne. Aastal 1978 valvas silm kinni jalapeno taim, mis kannab kollast puuvilja. See oli ainus kollasest puuviljakasvatusest 3000 ruutjalga ala. Tuntud lihtsalt kui "Yellow Jalapeno" (Capsicum annuum "Yellow Jalapeno"), oli taim teistest paprikatest isoleeritud ja seejärel sellelt seemnelt. Puuviljad jäävad kollase värvusega kinni. Järgnevatel aastatel arendas üks "Yellow Jalapeno" järeltulijaid suuremaid kollaseid puuvilju. See uus sord, mida nimetatakse ka "Yellow Jalapenona" (Capsicum annuum "Yellow Jalapenona"), kasvab järjest kollase seemnena.\nVideo Juhend: Gummy Food vs. Real Food Challenge! *EATING GIANT GUMMY FOOD* Best Gross Real Worm Candy.\nKuidas Vabaneda Rohutidest Rohust\nMillist Konteineri Tüüpi Peaksite Pothose Tehase Jaoks Kasutama?