Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll – Riigi Teataja\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll\nRT II 2002, 26, 111\nVastu võetud 11.12.1997\nKyoto protokolli ratifitseerimise seadus\nKyoto protokolli Doha muudatus\nKäesoleva protokolli osalised,\nolles Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi konventsioon) osalised;\njärgides lõppeesmärke, mida on käsitletud konventsiooni artiklis 2;\narvestades konventsiooni sätteid;\njuhindudes konventsiooni artiklist 3;\nlähtudes osaliste konverentsi esimese istungi otsusega 1/CP.1 Berliinis saadud volitusest,\nProtokollis kasutatakse konventsiooni artiklis 1 esitatud mõisteid. Peale selle on protokollis kasutatud mõisteid järgmises tähenduses:\n1. osaliste konverents on konventsiooni osaliste konverents;\n2. konventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsioon, mis võeti vastu 9. mail 1992. aastal New Yorgis;\n3. valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm on valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertide kogu, mille 1988. aastal moodustasid Ülemaailmne Meteoroloogiaorganisatsioon ja ÜRO keskkonnaprogrammi rakendajad;\n4. Montreali protokoll on 16. septembril 1987 Montrealis vastu võetud Montreali protokoll osoonikihti lagundavatest ainetest koos selle hilisemate muudatuste ja täiendustega;\n5. kohal viibivad ja hääletavad osalised on osalevad ja poolt või vastu hääletavad osalised;\n6. osaline on käesoleva protokolli osaline, kui kontekstist ei tulene teisiti.\n7. I lisas nimetatud osaline on konventsiooni I lisas nimetatud või konventsiooni artikli 4 lõike 2 punkti g alusel teate esitanud osaline.\n1. Artiklis 3 käsitletud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust täites peab I lisas nimetatud osaline säästva arengu huvides:\na) oma riigi olusid arvestades rakendama ja/või täiendama strateegiaid ja meetmeid, mis võimaldavad:\ni) tõhustada energiakasutust riigi vastavates majandusharudes;\nii) rahvusvaheliste keskkonnakokkulepetega endale võetud kohustusi arvestades kaitsta ja laiendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside reservuaare ja muid neeldajaid ning edendada säästlikke metsandusvõtteid, metsastamist ja taasmetsastamist;\niii) säästva ja kliimamuutuste vältimise kaalutlusi arvesse võtva põllumajanduse edendamine;\niv) uurida ja arendada uut liiki taastuvaid energiaallikaid ning soodustada süsinikdioksiidi sidumise tehnoloogia ja muude nüüdisaegsete keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamist ning nende kasutuse laiendamist;\nv) kõigis kasvuhoonegaase tekitavates majandusharudes kaotada konventsiooni eesmärgiga ja turunduspõhimõtetega vastuolus olevad turukonkurentsi kahjustavad lõivu- ja maksuvabastused ning muud subsiidiumid või seada eesmärgiks neid oluliselt vähendada;\nvi) vastavates majandusharudes reforme ellu viies soodustada nende strateegiate ja meetmete kavandamist, mis aitavad piirata ja vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid;\nvii) transpordisektoris piirata ja/või vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid;\nviii) piirata ja/või vähendada metaani heitkoguseid rekuperatsiooni käigus, jäätmekäitluses ning energia tootmises, edastamises ja jaotamises;\nb) tegema konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktide e ja i kohaselt koostööd teiste I lisas nimetatud osalistega, et suurendada käesoleva artikli alusel rakendatavate strateegiate ja meetmete individuaalset ja summaarset efektiivsust. Selleks võtavad osalised meetmeid oma kogemuste jagamiseks ja informatsiooni vahetamiseks vastavate strateegiate ja meetmete kohta, arendades seejuures strateegiate ja meetmete võrreldavuse, selguse ja arusaadavuse ning efektiivsuse parandamise viise. Sellele informatsioonile tuginedes arutab koostöö soodustamise võimalusi protokolliosaliste koosolekuna toimiv konventsiooniosaliste konverents oma esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast istungit.\n2. Koostöös Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga taotlevad I lisas nimetatud osalised lennunduses ja laevanduses kasutatava kütuse põletamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramist ja vähendamist, mida Montreali protokolliga ei reguleerita.\n3. Konventsiooni artikli 3 kohaselt püüavad I lisas nimetatud osalised käesolevas artiklis käsitletud strateegiaid ja meetmeid rakendada nii, et nende kahjulikud tagajärjed, sh mõju kliimamuutustele rahvusvahelisele kaubandusele, keskkonna- ja majandusmõju teistele osalistele, eriti arengumaadest osalistele ja esmajoones neile, kes on nimetatud konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9, oleksid minimaalsed. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib vajaduse korral võtta käesoleva lõike kohaldamist hõlbustavaid meetmeid.\n4. Kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsustab, et lõike 1 punktis a nimetatud strateegiate ja meetmete rakendamiseks on riikidel otstarbekas teha koostööd, kavandab ta koostöö tegemise viisid, arvestades riikide olusid ja koostöö võimalikku mõju.\n1. I lisas nimetatud osalised tagavad iseseisvalt või koostöös teiste osalistega, et lisas A nimetatud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste süsinikdioksiid-ekvivalendile ümberarvutatud üldkogused ei ületaks neile lubatud koguseid, mis arvutatakse lisas B kinnitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust ja käesolevat artiklit järgides ning lähtudes kohustusest vähendada nende gaaside üldist heitkogust kohustusperioodil 2008–2012 vähemalt 5% võrra 1990. aasta tasemega võrreldes.\n2. I lisas nimetatud osaline on aastaks 2005 saavutanud käesolevas protokollis ettenähtud kohustuste täitmisel tõestatavat edu.\n3. I lisas nimetatud osalisele selles artiklis ettenähtud kohustuste täitmist kontrollides tehakse kindlaks kohustusperioodil süsiniku üldkoguses toimunud muutused, mille mõõtmiseks selgitatakse saasteallikatest õhku heidetavate kasvuhoonegaaside koguste muutused ning maakasutuse muutumise tõttu ja metsanduses metsastamise, taasmetsastamise või metsatustamise tõttu 1990. aastast alates neeldajates seotud kasvuhoonegaaside kogustes toimunud muutused. Nimetatud tegevusega põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kohta esitatakse põhjalik aruanne, mis vaadatakse läbi kooskõlas artiklitega 7 ja 8.\n4. Enne protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi esimest istungit esitab I lisas nimetatud osaline teaduse ja tehnika küsimustes nõustavale organile andmed, mille alusel on sellel võimalik hinnata 1990. aasta süsinikuvarude taset ja järgmiste aastate muutusi. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast seda vastu tegevusjuhendi, kuidas ja milliseid täiendavaid inimtegevuse liike lisada I lisas nimetatud osalistele, mis kutsuvad esile muutusi kasvuhoonegaaside heitkogustes ja põllumajanduslikes neeldajates seotud gaaside kogustes; muutuste teatavast määramatusest ning aruande põhjalikkuse nõudest lähtudes tehakse juhendis ettepanekud ka selle kohta, kas I lisas nimetatud osalisele lubatud koguseid arvestades võib talle lubada seda kogust mõjutavat muud maakasutust või metsandustegevust, kui on nimetatud I lisas, või kas ta peab mõne tegevuse lõpetama; juhendis tutvustatakse veel valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma metoodikatöö tulemusi, teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi artikli 5 kohaseid soovitusi ning osaliste konverentsi otsuseid. Otsuseid täidetakse järgmistel kohustusperioodidel. Kui otsuse alusel on lubatud tegevuse liike lisada ja tegevust alustatakse pärast 1990. aastat, võib osaline otsust järgida ka esimesel kohustusperioodil.\n5. Kui I lisas nimetatud osalistele, kes lähevad üle turumajandusele, on kohustuste täitmise alusaasta või -periood määratud osaliste konverentsi teise istungi otsusega 9/CP.2, lähtuvad talle käesoleva artikliga ettenähtud kohustusi täites sellest alusaastast või -perioodist. I lisas nimetatud muu osaline ja osaline, kes läheb üle turumajandusele ning kes ei ole konventsiooni artikli 12 alusel esimest teadet esitanud, võib protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile teatada, et seda artiklit kohaldades lähtub ta muust alusaastast kui 1990. Teate heakskiitmise otsustab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.\n6. Konventsiooni artikli 4 lõike 6 kohaselt rakendab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents turumajandusele üleminevale I lisas nimetatud osalistele selles protokollis ettenähtud kohustuste täitmist nõudes mõõduka paindlikkuse põhimõtet, välja arvatud käesolevas artiklis loetletud kohustuste suhtes.\n7. Heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuse esimesel perioodil aastatel 2008–2012 on I lisas nimetatud osalisele lubatud kogus, mida väljendatakse talle lisas B määratud protsendiga lisas A loetletud nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside sellest üldkogusest, mis osaline on õhku paisanud 1990. aastal ja mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, või lõikes 5 nimetatud alusaastal või -perioodil õhku paisatud kogus, mis korrutatakse viiega. Kui I lisas nimetatud osaliste kasvuhoonegaaside heitkogused on 1990. aastal tekkinud üksnes maakasutuse muutuste ja metsandustegevuse tõttu, arvab ta temale lubatud kogust arvutades nimetatud aasta koguse hulka selle aasta inimtekkeliste kasvuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile ja millest on lahutatud 1990. aastal neeldajates seotud gaasi kogused, mis olid tekkinud maakasutuse muutustest.\n8. Lõikes 7 nimetatud koguseid arvutades võib I lisas nimetatud osaline võtta fluorosüsivesinike või perfluorosüsivesinike või väävelheksafluoriidi puhul alusaastaks 1995. aasta.\n9. I lisas nimetatud osaliste järgmiste perioodide kohustused kehtestatakse protokolli lisa B muudatustes, mis võetakse vastu artikli 21 lõike 7 kohaselt. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents hakkab kohustuste täitmist kontrollima vähemalt seitse aastat enne lõikes 1 nimetatud esimese kohustusperioodi lõppu.\n10. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline omandab teiselt osaliselt vastavalt artiklile 6 või 17, arvatakse omandava osalise lubatud koguse hulka.\n11. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline kannab üle teisele osalisele vastavalt artiklile 6 või 17, arvatakse ülekandva osalise lubatud kogusest maha.\n12. Kui osaline on teiselt osaliselt artikli 12 alusel omandanud heitkoguste vähendamise ja teiste heitkoguste vähenemine on tõendatud, arvatakse see heitkoguste vähendamise omandanud osalise lubatud koguse hulka.\n13. Kui I lisas nimetatud osalise heitkogus on kohustusperioodil väiksem talle lubatud kogusest, siis osalise taotlusel arvatakse nimetatud koguste vahena väljendatud kogus sellele osalisele järgmisteks kohustusperioodideks lubatud koguste hulka.\n14. I lisas nimetatud osaline võtab meetmeid, et täita lõikes 1 nimetatud kohustusi viisil, mis võimalikult vähe kahjustab konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9 käsitletud osaliste ja teiste arengumaadest osaliste sotsiaal-majanduslikku seisundit ja keskkonda. Nimetatud sätete järgimise kohta protokolliosaliste koosolekuna toimival osaliste konverentsil tehtud otsuste alusel arutab konverents oma esimesel istungil, milliseid abinõusid tuleb rakendada, et kliimamuutuste kahjulikud tagajärjed ja muutuste vältimiseks võetud meetmete kahjulikud tagajärjed võimalikult vähe mõjutaksid neis sätetes nimetatud osalisi. Konverentsil käsitletakse ka rahastamise, kindlustuse ja tehnoloogia edasiandmise korraldamist.\n1. Kui I lisas nimetatud osalised on kokku leppinud, et nad teevad artiklis 3 nimetatud kohustuste täitmiseks koostööd, on kohustused täidetud juhul, kui lisas A loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, ei ületa osalistele lubatud koguseid, mis arvutatakse lisas B nimetatud heitkoguste vähendamise kohustuse järgi artikli 3 kohaselt. Kokkuleppeosalisele heitkoguste tasemed nähakse ette kokkuleppes.\n2. Kokkuleppeosaline teatab sekretariaadile kokkuleppe tingimustest protokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise või protokolliga ühinemise kirja hoiule andes. Sekretariaat teeb kokkuleppe tingimused teatavaks konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele.\n3. Kokkulepe kehtib artikli 3 lõikes 7 ettenähtud kohustusperioodil.\n4. Kui osalised teevad koostööd piirkonna majanduskoostöö organisatsiooniga ja selle raames omavahel, ei mõjuta organisatsiooni koosseisus pärast protokolli vastuvõtmist tehtud muudatus protokollis ettenähtud kohustusi. Organisatsiooni koosseisu muudatus mõjutab üksnes nende artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist, mis on võetud pärast muudatuse tegemist.\n5. Kui kokkuleppeosalised ei suuda summaarset heitkoguste vähendamist saavutada, vastutab iga kokkuleppeosaline eraldi endale kõnealuses kokkuleppes sätestatud heitkoguste taseme eest.\n6. Kui osaliste koostööd koordineeriv ja nendega koostööd tegev piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on ise osaline ning kui summaarset heitkoguste vähendamise taset ei suudeta saavutada, vastutab iga piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni liikmesriik eraldi ja koos artikli 24 alusel toimiva organisatsiooniga nimetatud artiklis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustuse täitmata jätmise korral.\n1. I lisas nimetatud osaline loob vähemalt üks aasta enne esimese kohustusperioodi algust riikliku süsteemi nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kindlakstegemiseks, mis on Montreali protokolliga reguleerimata. Riikliku süsteemi loomise juhendi ja lõikes 2 käsitletud metoodilise juhendi suhtes teeb otsuse protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents oma esimesel istungil.\n2. Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kindlakstegemiseks kasutatakse metoodikaid, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm ja mille kasutamises on kokku lepitud protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi kolmandal istungil. Kui neid metoodikaid ei kasutata, rakendatakse vajalikke kohandusi metoodika alusel, mille kasutamises on kokku lepitud nimetatud konverentsi esimesel istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab osaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kõnealused metoodikaid ja nende kohandusi korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Metoodikate või nende kohanduste muudatusi kohaldatakse üksnes vastava muudatuse tegemisele järgneval kohustusperioodil eesmärgiga teha kindlaks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist.\n3. Lisas A loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste süsinikdioksiid-ekvivalendi arvutamisel kasutatakse globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtusi, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm ja milles on kokku lepitud osaliste konverentsi kolmandal istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kasvuhoonegaasi globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtused korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtuse muudatusi kohaldatakse üksnes muudatuse tegemisele järgnevale kohustusperioodile artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise kindlakstegemiseks.\n1. Artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võib I lisas nimetatud osaline kanda teisele sellisele osalisele üle ja neilt omandada teatavas majandusharus inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja inimese rajatud neeldajates sidumise suurendamisele suunatud projektide tulemusena saavutatud heitkoguste vähendamise ühikuid, kui:\na) asjaosalised osalised on projekti heaks kiitnud;\nb) projekti rakendamise tulemusel on heitkogused vähenenud või neeldajate tõhusus suurenenud rohkem, kui see oleks suurenenud projektis osalemata;\nc) osaline ei omanda heitkoguste vähendamise ühikuid, kui ta ei täida artiklites 5 ja 7 ettenähtud kohustusi;\nd) heitkoguste vähendamise ühikute omandamine on täienduseks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võetavatele siseriiklikele meetmetele.\n2. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib käesoleva artikli täitmise ning täitmise kontrollimise ja aruandluse juhendeid täiendada oma esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast seda.\n3. I lisas nimetatud osaline võib volitada juriidilisi isikuid osalema tema vastutusel tegevuses, mille eesmärk on heitkoguste vähendamise ühikuid käesoleva artikli alusel lisada, üle kanda või omandada.\n4. Kui vastavalt artikli 8 asjakohastele sätetele on kerkinud küsimus, kas I lisas nimetatud osaline on käesoleva artikli nõuded täitnud, võib heitkoguste vähendamise ühikute ülekandmist ja omandamist jätkata tingimusel, et osaline ei kasuta ühikuid artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks enne, kui küsimus on lahendatud.\n1. I lisas nimetatud osalisel tuleb koos osaliste konverentsi asjakohase otsuse alusel esitatava iga-aastase ülevaatega, milles käsitletakse Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja neeldajates seotud gaaside koguseid, esitada artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 järgi.\n2. I lisas nimetatud osaline esitab protokollis ettenähtud kohustuste täitmise tõendamiseks koos konventsiooni artikli 12 kohaselt esitatava riigi aruandega täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 alusel.\n3. I lisas nimetatud osaline esitab lõike 1 kohase informatsiooni igal aastal, konventsiooni alusel esitatakse esimene ülevaade osalise suhtes protokolli jõustumisele järgneva kohustusperioodi esimesel aastal. Nimetatud osaline esitab lõikes 2 nõutud informatsiooni oma esimese aruande osana ja konventsiooni alusel pärast seda, kui protokoll on osalise suhtes jõustunud ning kui lõikes 4 nimetatud juhend on vastu võetud. Käesolevas artiklis nõutud informatsiooni edaspidise esitamise ajad määrab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, lähtudes tähtaegadest, mis on ette nähtud osaliste konverentsi otsusega.\n4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab selles artiklis nõutud informatsiooni ettevalmistamise juhendi vastu oma esimesel istungil ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, lähtudes I lisas nimetatud osaliste riigi aruannete ettevalmistamise juhenditest, mis on vastu võetud osaliste konverentsil. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsustab osalistele lubatud koguste arvestamise viisid enne esimest kohustusperioodi.\n1. Informatsiooni, mille I lisas nimetatud osaline artikli 7 alusel esitab, vaatab läbi ekspertide töörühm kooskõlas osaliste konverentsi asjakohaste otsustega ja juhendiga, mille on protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vastu võtnud lõike 4 kohaselt. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 1 alusel, vaadatakse igal aastal läbi heitkoguste ülevaadete ning lubatud koguste väljatöötamise ja arvestamise käigus. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 2 alusel, vaadatakse läbi riigi aruannete osana.\n2. Ekspertide tööd koordineerib sekretariaat ja töörühma kuuluvad eksperdid valitakse konventsiooniosaliste ning vajaduse korral ka valitsustevaheliste organisatsioonide nimetatud ekspertide hulgast kooskõlas osaliste konverentsi asjakohase juhendiga.\n3. Läbivaatamise käigus antakse käesoleva protokolli rakendamise kõikidele aspektidele põhjalik ja ulatuslik tehniline hinnang. Ekspertide töörühm koostab protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile esitamiseks aruanded, milles hinnatakse osaliste kohustuste täitmist ning tuuakse esile kohustuste täitmisega seotud võimalikud probleemid ja kohustuste täitmist mõjutavad tegurid. Sekretariaat edastab aruanded konventsiooniosalistele. Sekretariaat koostab aruannetes sisalduvatest protokolli rakendamisega seotud küsimustest nimekirja ja esitab selle läbivaatamiseks protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile.\n4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab oma esimesel istungil vastu käesoleva protokolli rakendamise hindamisjuhendi ekspertide töörühma jaoks ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid.\n5. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsitleb täidesaatva organi ning vajaduse korral ka teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi abiga:\na) informatsiooni, mille osalised esitavad artikli 7 alusel, ning selle informatsiooni põhjal käesoleva artikli alusel antud eksperthinnangute aruandeid; ja\nb) lõike 3 alusel sekretariaadi koostatud nimekirja kuuluvaid küsimusi, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ning osaliste tõstatatud muid küsimusi.\n6. Lõikes 5 nimetatud informatsiooni käsitlemise tulemuste alusel teeb protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsuseid protokolli kohaldamisel tõusetuvate kõigi küsimuste kohta.\n1. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vaatab protokolli korrapäraselt läbi, tuginedes parimale kättesaadavale teaduslikule informatsioonile, kliimamuutuste ja nende mõju koha antud hinnangutele ning asjakohasele tehnika-, sotsiaal- ja majandusinfole. Protokolli läbivaatamine ühitatakse konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis d ja artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud läbivaatamistega ning konventsioonikohaste muude läbivaatamistega. Läbivaatamise alusel võtab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents asjakohaseid meetmeid.\n2. Esimene läbivaatamine toimub protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi teisel istungil. Edaspidi toimuvad korrapärased läbivaatused kindlaksmääratud ajal.\n1. Osalised, võttes arvesse oma ühiseid ent diferentseeritud kohustusi ning spetsiifilisi riiklikke ja piirkonna arenguprioriteete, -eesmärke ja -tingimusi, ilma et need tooksid I lisas nimetamata osalistele kaasa uusi kohustusi, ent taaskinnitades olemasolevaid konventsiooni artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustusi ning jätkates säästva arengu saavutamiseks nende kohustuste täitmist võttes arvesse konventsiooni artikli 4 lõikeid 3, 5 ja 7:\na) töötavad välja, kus see on asjakohane ja võimalik, kuluefektiivseid riigi ja, kui vajalik, piirkonna programme parandamaks selliste kohalike heitkoguste faktorite, tegevusandmete ja/või -mudelite kvaliteeti, mis kajastavad iga osalise sotsiaalmajanduslikke tingimusi Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates sidumise riigi aruannete koostamiseks ja perioodiliseks ajakohastamiseks osaliste konverentsi kokkulepitud võrreldavate metoodikate alusel ning järgides osaliste konverentsi vastu võetud juhiseid riigi aruannete koostamiseks;\nb) töötavad välja, rakendavad, avaldavad ja korrapäraselt ajakohastavad kliimamuutuste mõju leevendamiseks ning kliimamuutustega kohanemise tõhustamiseks võetavaid meetmeid sisaldavaid riiklikke programme ning vajaduse korral ka piirkonna programme:\ni) mis inter alia hõlmavad energeetika-, transpordi- ja tööstussektorit ning põllumajandust, metsandust ja jäätmekäitlust. Peale selle aitaks kliimamuutustega kohanemist tõhustada ruumilise planeerimise täiustamine kohanemistehnoloogiate ja -meetoditega; ja\nii) I lisas nimetatud osalised esitavad informatsiooni käesoleva protokolli järgse tegevuse, sh riigi programmide kohta vastavalt artiklile 7; teised osalised püüavad lülitada vastavalt vajadusele oma riigi aruannetesse informatsiooni programmide kohta, mille kohta osaline arvab, et need sisaldavad meetmeid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste ja nende kahjulike tagajärgede vastu suunatud tegevusele, sh kasvuhoonegaaside heitkoguste juurdekasvu vähendamisele, neeldajates sidumise suurendamisele, kompetentsi tõstmisele ning kliimamuutustega kohanemisele;\nc) teevad koostööd edendamaks tõhusaid viise kliimamuutustesse puutuvate keskkonnasõbralike tehnoloogiate, oskusteabe, teguviiside ning protsesside arendamiseks, rakendamiseks ning levitamiseks, ning võtavad kõiki rakendatavaid meetmeid selleks, et edendada, lihtsustada ja finantseerida vastavalt vajadusele nende ülekandmist ja neile juurdepääsu võimaldamist, sealjuures esmajoones arengumaadele. Sellised meetmed hõlmavad riigi omandisse kuuluvate keskkonnasõbralike tehnoloogiate efektiivse edasiandmise strateegiaid ja programme, samuti erasektoris selliste tingimuste loomist, mis soodustaksid ja laiendaksid keskkonnasõbralike tehnoloogiate edasiandmist ja juurdepääsu nendele;\nd) teevad teiste osalistega koostööd teadus- ja tehnikauuringute osas ning arendavad korrapäraseid vaatlusi võimaldavaid süsteemide hooldust ja arendamist ning andmearhiivide arendamist, et tõhustada kliimamuutuste kahjulike mõjude ärahoidmist ning kliimamuutustega kohanemiseks strateegiate rakendamise sotsiaal-majanduslikke tagajärgi käsitlevate andmete usaldusväärsust; konventsiooni artiklit 5 järgides suurendab osaline riigi võimet osaleda rahvusvahelises ja valitsustevahelises uurimistöös, korrapärastes vaatlustes ja programmides ning koostöövõrkudes;\ne) edendavad rahvusvahelisel tasandil, sealjuures vajaduse korral olemasolevaid organeid kasutades, haridus- ja koolitusprogrammide koostamist ja elluviimist ning teevad sellel alal koostööd, mis hõlmab siseriikliku suutlikkuse tugevdamist, esmajoones inimeste ja institutsioonide töövõime parandamist ning personali vahetust või komandeerimist eesmärgiga koolitada vastava ala eksperte, eriti arengumaade jaoks; samuti edendavad riigis üldsuse teadlikkust kliimamuutustest ja üldsuse juurdepääsu kliimamuutusi puudutavale informatsioonile. Välja tuleb töötada sobivad viisid, kuidas neid meetmeid konventsiooni vastavate organite kaudu ellu viia, arvestades konventsiooni artiklit 6;\nf) esitavad oma riigi aruandes käesoleva artikli kohast informatsiooni osaliste konverentsi otsuste alusel rakendatud programmide ja meetmete kohta; ja\ng) arvestavad käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmisel täiel määral konventsiooni artikli 4 lõiget 8.\n1. Artiklit 10 rakendamisel järgivad osalised konventsiooni artikli 4 lõikeid 4, 5, 7, 8 ja 9.\n2. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised ning teised konventsiooni II lisas nimetatud arenenud osalised võtavad endale konventsiooni artikli 4 lõike 1 järgimiseks kohustuse konventsiooni artikli 4 lõike 3 ja artikli 11 alusel ning konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonna juhtimiseks volitatud üksuse või üksuste kaudu:\na) tagama uusi ja täiendavaid rahalisi ressursse katmaks leppelisi täiskulusid, mida arengumaade hulka kuuluvad osalised teevad konventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud ning artikli 10 punktis a nimetatud kohustuste täitmiseks; ja\nb) tagama rahalisi ressursse tehnoloogia edasiandmiseks, et arengumaade hulka kuuluval osalistel oleks võimalik täielikult katta kokkuleppekohased lisakulud, mis kaasnevad konventsiooni artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 10 ettenähtud kohustuste täitmisega ning mille kohta on artikli 11 alusel sõlminud kokkuleppe arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid ja samas artiklis nimetatud rahvusvaheline üksus või üksused.\nNimetatud kohustuste täitmisel arvestatakse kapitali liikumist ja liikumise prognoositavuse vajadust ning koormuse sobiva jaotuse tähtsust arenenud maade hulka kuuluvate osaliste vahel. Selle artikli suhtes kohaldatakse konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonda juhtima volitatud üksusele või üksustele ettenähtud juhendit mutatis mutandis, järgides otsuseid, mille osaliste konverents on teinud enne või pärast protokolli vastuvõtmist.\nArenenud maade hulka kuuluvad osalised või muud II lisas nimetatud arenenud osalised võivad artikli 10 rakendamiseks vajalikke rahalisi ressursse tagada ja arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid võivad neid vastu võtta ka kahe- või mitmepoolsete piirkondlike või muude mitmepoolsete kanalite kaudu.\n1. Käesolevas protokollis määratletakse puhta arengu mehhanism.\n2. Puhta arengu mehhanismi kohaldamise eesmärk on aidata I lisas nimetamata osalistel järgida säästva arengu põhimõtteid ja aidata kaasa konventsiooni lõppeesmärgi saavutamisele ning I lisas nimetatud osalistel täita artiklis 3 ettenähtud kohustust piirata ja vähendada heitkoguseid.\n3. Puhta arengu mehhanismi kehtestamise alusel:\na) saab I lisas nimetamata osaline kasu heitkoguste vähendamise projektidest; ja\nb) I lisas nimetatud osalised võivad selliste projektide tulemusena saavutatud tõendatud heitkoguste vähendamist kasutada selleks, et täita artiklis 3 sätestatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuse osa, mille määrab kindlaks protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.\n4. Puhta arengu mehhanismi järgimist kontrollib ja asjakohast tegevust juhendab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ning mehhanismi täitmise järele valvab puhta arengu mehhanismi täitevorgan.\n5. Projekti elluviimise tulemusel heitkoguste vähendamist tõendavad protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi poolt määratud üksused, arvestades:\na) projektis osalemise vabatahtlikkust;\nb) kliimamuutuste leevendamisega seotud tegelikku, mõõdetavat ja pikaajalist kasu; ja\nc) heitkoguste vähenemise sellist ulatust, mis ületab projektita tegevusest tuleneva vähenemise.\n6. Puhta arengu mehhanism aitab vajadusel korraldada projektile vastava tõendatava tegevuse rahastamist.\n7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents töötab oma esimesel istungil välja menetlusviisid ja -toimingud selguse ja arusaadavuse, tõhususe ning aruandlussuutlikkuse tagamiseks sõltumatu auditi ning projektile vastava tegevuse tõendamise teel.\n8. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents tagab, et osa nõuetekohasele projektile vastava tegevusega saadud sissetulekust kasutatakse halduskulude katteks ning selleks, et aidata kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes eriti tundlike arengumaade hulka kuuluvatel osalistel katta kliimamuutustega kohanemisega seotud kulusid.\n9. Puhta arengu mehhanismis, sh eespool lõikes 3 punktis a nimetatud meetmetes ning tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute omandamises võivad osaleda era- ja/või avalik-õiguslikud subjektid ning selle suhtes rakenduvad puhta arengu mehhanismi täitevorgani juhised.\n10. Aastast 2000 kuni esimese kohustusperioodi alguseni omandatud tõendatud heitkoguste vähendamist võib kasutada panusena esimese kohustusperioodi kohustuste täitmisse.\n1. Konventsiooni kõrgeim organ osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna.\n2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungitel osaleda vaatlejana. Kui osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna, teevad protokolli kohta otsuseid üksnes protokolliosalised.\n3. Kui osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna, asendatakse ainult konventsiooniosalist esindav konverentsi büroo liige uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hulgast.\n4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents teostab korrapärast järelevalvet protokolli rakendamise üle ja oma volituste piires teeb protokolli tõhusaks kohaldamiseks vajalikke otsuseid. Ta täidab talle protokolliga määratud järgmisi ülesandeid:\na) hindab talle protokolli alusel antava informatsiooni põhjal, kuidas protokolliosalised protokolli rakendavad, missugune on protokolli alusel võetavate meetmete üldine mõju sealjuures mõju eriti keskkonnale ning sotsiaal- ja majandusseisundile ning nende kogumõju ja kui suurt edu on konventsiooni eesmärgi täitmises saavutatud;\nb) võttes vajalikul määral arvesse kõigi konventsiooni artikli 4 lõikes 2 punktis d ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud läbivaatamiste tulemusi, vaatab perioodiliselt läbi käesoleva protokolli osaliste jaoks protokollis sätestatud kohustused, pidades silmas konventsiooni eesmärki, konventsiooni rakendamisel omandatud kogemusi ning teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut, samuti võtab vastu ja käsitleb käesoleva protokolli rakendamise regulaarseid aruandeid;\nc) edendab ja soodustab kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks osalistes rakendatavaid abinõusid käsitleva informatsiooni vahetust, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;\nd) aitab vähemalt kahe osalise taotlusel neil koordineerida kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks abinõude rakendamist, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;\ne) konventsiooni eesmärki ja protokolli järgides ning osaliste konverentsi otsuseid arvestades soodustab ja juhendab protokolli tõhusa rakendamise võrreldavate metoodikate koostamist ja perioodilist täpsustamist;\nf) annab soovitusi protokolli rakendamiseks;\ng) võtab meetmeid artikli 11 lõikes 2 käsitletud täiendavate rahaliste ressursside saamiseks;\nh) asutab protokolli rakendamiseks vajalikke organeid;\ni) vajaduse korral taotleb ja kasutab pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide teenuseid ja informatsiooni ning teeb nendega koostööd; ja\nj) täidab muid protokolli rakendamiseks vajalikke ülesandeid ning arvestab osaliste konverentsi otsustest tulenevaid ülesandeid.\n5. Kui osaliste konverents konsensuse alusel ei otsusta teisiti, rakendatakse osaliste konverentsi menetluskorda ja konventsioonis ettenähtud rahastamismenetlust protokolli suhtes mutatis mutandis.\n6. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi esimese istungi kutsub sekretariaat kokku samaks ajaks, kui pärast protokolli jõustumist peetakse osaliste konverentsi esimene istung. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi järgmised korralised istungid peetakse igal aastal samal ajal osaliste konverentsi korraliste istungitega, kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ei otsusta teisiti.\n7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi erakorralisi istungeid peetakse ajal, mida peab vajalikuks käesoleva protokolli protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, või mistahes osalise kirjalikul taotlusel, kui seda taotlust toetab vähemalt üks kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil sekretariaat edastab taotluse osalistele.\n8. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon või selle allasutus või Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur või ühe või teise organisatsiooni liikmesriik või vaatlejariik, kes ei ole konventsiooniosaline, võib protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungil olla esindatud vaatlejana. Protokolliga reguleeritavas valdkonnas pädev rahvusvaheline institutsioon või riigi valitsusasutus või valitsusväline institutsioon, kes on sekretariaadile teatanud soovist olla esindatud protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungil vaatlejana, võib saada selleks loa, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohalviibivaist osalistest on selle vastu. Vaatlejate juurdepääsu ja osalemise suhtes kohaldatakse lõikes 5 nimetatud menetlust.\n1. Protokolli sekretariaadi ülesandeid täidab konventsiooni artikli 8 kohaselt asutatud sekretariaat.\n2. Sekretariaadi ülesandeid käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 2 ja sekretariaadi töö korraldamist käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 3 kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis . Peale selle täidab sekretariaat talle käesoleva protokolliga pandud funktsioone.\n1. Konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud teaduse ja tehnika küsimustes nõustav organ ja täidesaatev organ täidavad teaduse ning tehnika küsimustes vastavalt nõustava ja täidesaatva organi funktsiooni ka protokolli järgi. Nende kahe organi funktsioonide täitmist käsitlevaid konventsiooni sätteid kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis. Protokolli teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungeid peetakse samal ajal konventsiooni teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungitega.\n2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib protokolli organi istungil osaleda vaatlejana. Kui konventsiooni organ toimib protokolli organina, osaleb protokolli alusel otsuste tegemises üksnes protokolliosaline.\n3. Kui konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud organ täidab oma ülesandeid protokolliga seotud asjades ja kui selle organi büroo liige esindab üksnes konventsiooniosalist, asendatakse ta uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hulgast.\nProtokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsitleb protokolli suhtes konventsiooni artiklis 13 käsitletud mitmepoolse nõustamismenetluse kohaldamist ja vajaduse korral muudab asjakohast menetlust, arvestades osaliste konverentsi otsuseid. Mis tahes mitmepoolne nõustamismenetlus, mida võidakse kohaldada käesoleva protokolli suhtes, toimib ilma et ta piiraks vastavalt artiklile 18 kehtestatud menetluste ja mehhanismide kohaldamist.\nHeitkogustega kauplemise ja selle kontrollimise ning asjaomase aruandluse ja arvepidamise põhimõtted ning meetodid ja juhendid kehtestab osaliste konverents. Lisas B nimetatud osalised võivad heitkogustega kauplemises osaleda artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks. Heitkogustega kauplemine toetab meetmeid, mida nimetatud artiklis käsitletud heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks võtavad osalised.\nEsimesel istungil töötab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents protokolli rikkumise juhtude selgitamiseks ja käsitlemiseks välja asjakohased ja efektiivsed menetlused ja mehhanismid käesoleva protokolli rakendamata jätmise juhtude kindlaksmääramiseks ja käsitlemiseks, sh töötab välja kohaldamata jätmise tagajärgede näidisnimekirja, võttes arvesse täitmatajätmise põhjuse, liigi, ulatuse ja sageduse. Mis tahes käesolevas artiklis sätestatud menetlused ja mehhanismid, mis toovad kaasa siduvaid tagajärgi, võetakse vastu käesoleva protokolli muudatusena.\nProtokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni artikli 14 vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid mutatis mutandis.\n1. Osalisel on õigus teha protokolli muutmise ettepanekuid.\n2. Protokolli muudatus võetakse vastu protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Muudatusettepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosolekut, kus on kavas muudatus vastu võtta. Sekretariaat edastab muudatusettepaneku teksti konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale.\n3. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokollis muudatuse tegemise suhtes kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta muudatus vastu koosolekul viibivate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise poolthäälte enamusega. Vastuvõetud muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiulevõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele.\n4. Muudatuse vastuvõtmise kiri saadetakse hoiulevõtjale. Lõike 3 kohaselt vastuvõetud muudatus jõustub selle vastuvõtnud osaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud vastuvõtmiskirja vähemalt kolmelt neljandikult protokolliosalistelt.\n5. Muu osalise suhtes jõustub muudatus üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on temalt paranduse vastuvõtmise kirja kätte saanud.\n1. Protokolli lisad on selle lahutamatud osad ning kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse protokolli kohta tehtud viidet viitena protokolli lisale. Pärast protokolli jõustumist vastuvõetud lisas võib esitada üksnes nimekirju ja vormide näidiseid ning muud selgitavat teadus-, tehnika-, menetlus- või haldusteavet.\n2. Osaline võib teha ettepanekuid käesoleva protokolli lisade ja nende muudatuste kohta.\n3. Protokolli lisa ja selle muudatus võetakse vastu protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosolekut, kus uus lisa või lisa muudatus kavatsetakse vastu võtta. Sekretariaat edastab uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale.\n4. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokolli uue lisa vastuvõtmises või lisa muutmises kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta uus lisa või lisa muudatus vastu koosolekul viibivate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise poolthäälte enamusega. Vastuvõetud lisa või lisa muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiulevõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele.\n5. Uus lisa või lisa muudatus jõustub protokolliosalise suhtes kuue kuu möödumisel päevast, millal hoiulevõtja on teinud talle lisa või lisa muudatuse vastuvõtmise teatavaks; see ei kehti lõigete 3 ja 4 kohaselt vastuvõetud lisade A ja B muudatuste kohta; lisa või lisa muudatus ei jõustu nende osaliste suhtes, kes on hoiulevõtjale sama aja jooksul kirjalikult teatanud, et ta jätab lisa või selle muudatuse vastu võtmata. Kui osaline võtab lisa või selle muudatuse vastu võtmata jätmise teate tagasi, jõustub lisa või selle muudatus tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on teate tagasivõtmise kirja kätte saanud.\n6. Kui lisaga või selle muudatusega samal ajal võetakse vastu protokolli muudatus, jõustuvad lisa või lisa muudatus ja protokolli muudatus ühel ajal.\n7. Protokolli lisa A või B muudatus võetakse vastu ja see jõustub artiklis 20 ettenähtud menetluse kohaselt tingimusel, et lisa B muudatus võetakse vastu asjaomase osalise kirjalikul nõusolekul.\n1. Osalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel.\n2. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioonil on tema pädevusse kuuluvas asjas õigus kasutada oma hääleõigust ja tema häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on protokolliosalised. Organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui hääleõigust kasutab tema liikmesriik, ja kasutab hääleõigust, kui liikmesriik oma hääleõigust ei kasuta.\nProtokolli hoiulevõtja on ÜRO peasekretär.\n1. Protokoll on allakirjutamiseks avatud neile riikidele ja piirkonna majanduskoostöö organisatsioonidele, kes on konventsiooniosalised; nimetatud riigid ja organisatsioonid ratifitseerivad, võtavad vastu või kinnitavad konventsiooni. Protokoll on allakirjutamiseks avatud 16. märtsist 1998 kuni 15. märtsini 1999 ÜRO peakorteris New Yorgis. Protokoll on avatud ühinemiseks alates sellele päevale järgnevast päevast, mil see suletakse allakirjutamiseks. Protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri edastatakse hoiulevõtjale.\n2. Protokolliosaliseks saav piirkonna majanduskoostöö organisatsioon täidab protokollis ettenähtud kohustusi sellest sõltumata, kas tema liikmesriigid on protokolliosalised. Kui protokolliosalised on organisatsioon ja selle liikmesriik või liikmesriigid, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid, kuidas jaotada vastutust protokolliga ettenähtud kohustuste täitmisel. Sellistel juhtudel ei ole organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust kasutada protokollis ettenähtud õigusi samaaegselt.\n3. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioon teeb oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjas teatavaks, milline on tema pädevus protokolliga reguleeritud valdkonnas. Organisatsioon teatab oma pädevuse olulisest muutumisest hoiulevõtjale, kes informeerib sellest osalisi.\n1. Protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui vähemalt 55 konventsiooniosalist, nende hulgas I lisas nimetatud osalised, kes kokku on õhku paisanud üle 55 protsendi I lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldkogusest, on edastanud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiulevõtjale.\n2. Esimeses lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldkogus on käesoleva artikli tähenduses suurus, millest I lisas nimetatud protokolliosalised on teatanud enne protokolli vastuvõtmist või selle vastuvõtmise päeval oma riigi esimeses aruandes, mis on esitatud konventsiooni artikli 12 kohaselt.\n3. Kui riik või piirkonna majanduskoostöö organisatsioon ratifitseerib protokolli või võtab selle vastu või kinnitab selle või ühineb protokolliga pärast seda, kui protokolli jõustumise kohta lõikes 1 ettenähtud nõuded on täidetud, jõustub protokoll tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist.\n4. Käesoleva artikli kohaselt ei käsitata piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni hoiuleantud kirja tema liikmesriikide kirjade täiendusena.\nProtokolli suhtes ei või teha reservatsioone.\n1. Osaline võib protokolli selle hoiulevõtjale saadetava kirjaliku teatega alati denonsseerida, kui tema suhtes protokolli jõustumisest on möödunud kolm aastat.\n2. Denonsseerimine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on denonsseerimisteate kätte saanud, või denonsseerimisteates märgitud hilisemal ajal.\n3. Kui osaline denonsseerib konventsiooni, tähendab see, et ta on enda suhtes ühtaegu denonsseerinud protokolli.\nProtokolli originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule ÜRO peasekretärile.\nVastu võetud üheteistkümnendal detsembril 1997. aastal Kyotos.\nSelle tõenduseks on täievolilised esindajad nimetatud kuupäevadel protokollile alla kirjutanud.\nMajandusharu ja heiteallika liik\nTöötlev tööstus ja ehitus\nHalogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmine\nHalogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tarbimine\nLahustite ja muude toodete kasutamine\nSavannide tahtlik põletamine\nPõllumajandusjääkide välioludes põletamine\nTahkete jäätmete maismaal ladustamine\nOsalisriik Osaliste õhkuheitekoguste piiramise ja vähendamise kohustused\n(protsent alusaasta või -perioodi kogusest)\nAmeerika Ühendriigid 93\nEuroopa Ühendus 92\nSuurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 92\nVene Föderatsioon* 100\n* Turumajandusele üleminevad riigid.


Marianne Williamson (@marwilliamson) 24. juuli 2019 | Kumazoku Entertainment\nHome / Blog / Marianne Williamson (@marwilliamson) 24. juuli 2019\nMarianne Williamson (@marwilliamson) 24. juuli 2019\nEnne Southfieldis ja Oak Parkis asuvat õigeusu juutide enklaavi külastamist veetis mees mõnda aega New Yorgis, kus seosetu ja kiiresti leviv leetrite puhang peamiselt vaktsineerimata laste seas viis linnapea eelmisel nädalal välja eriolukorra.\nKui ta Michigani jõudis, veetis mees aega juudi sünagoogides ja asutustes, et 6.–13. märtsini iga päev palvetada ja õppida, teadmata, et ta levitab teel viirust.\nSouthfieldist pärit kuue lapse isa Eliav Shoshana ei teadnud, et reisija oli ta 9. märtsil Southfieldi Yagdil Torah koguduses leetritega kokku puutunud, ütles tema naine Henny Shoshana.\n“Mu abikaasa istus sel päeval sünagoogis ja õppis Toorat ja palvetas,” ütles Henny Shoshana. “Ta mõistis tagantjärele, et seal oli inimene, kes tundus haige ja köhis palju. Ta kattis oma suud. … Olen kindel, et ta oli juhtunust aru saades kohkunud. Tõenäoliselt polnud tal aimugi, et tal on leetrid ja et see on nii väga nakkav, et isegi suu katmine võib võimaldada mõnel tilgakesel välja pääseda.\nSelle loo juures on eriti huvitav paar asja. Esiteks oli leetripuhangu põhjuseks “täiuslik torm”:\n“Seal oli see täiuslik torm, mis viis puhanguni Michigani õigeusu kogukonnas,” ütles Henny Shoshana. “Selle puhkuse eel, mis, nagu võite ette kujutada, nõuab palju ettevalmistusi … inimesed olid nakkavad, kuid ei teadnud, et nad on haiged – kas täiesti asümptomaatilised või tundsid end veidi ilmastiku all.\n“Kuna see juhtus Purimi kohal, oli kokkupuute ulatus ilmselgelt tohutu. See on tõesti lugu sellest, mis siin juhtus.”\nTa meenutab Purimi tähistamist pidudel 20. märtsi õhtul ja kestis kuni 21. märtsini.\n“Käisime sellel suurel peol, kus oli vähemalt 150 inimest, sealhulgas imikud ja rasedad,” ütles ta. “Ja jälle läksime, teadmata, et ta on üldse haige ja kindlasti mitte leetritesse. Siis, sel õhtul, tuli ta koju ja oli väga selge, et tal oli palavik. Nii et ta jäi voodisse.”\nVeelgi olulisem on see, et see näitab, et haiguspuhanguid soodustavad mitte ainult antivakserid. Vastupidiselt õigeusu juudi kogukonnale Brooklynis, kus levib veelgi suurem leetrite puhang, on Michigani õigeusu juutide kogukond vaktsiini pooldaja. Leetrite levikut kogukonnas soodustas see, et vastuvõtlikke inimesi oli teadaolevast rohkem. Paljud täiskasvanud, kes arvasid, et nad on immuunsed, osutusid mitte selleks.\n“Viiruse kiire levik,” ütles osariigi DHHSi pressiesindaja Lynn Sutfin, “oli rohkem seotud sellega, kui palju kohti ta külastas, algselt (paar nädalat enne Purimi) kokku puutunud inimeste arvuga ja hilisema kokkupuutega lähedased/leibkonnakontaktid kinnitatud juhtumitega.\n“Teine asi, mis selles rolli mängis, on leetrite suhtes vastuvõtlike inimeste arv. Kahjuks oli palju täiskasvanuid, kes arvasid, et nad on leetrite suhtes immuunsed, kuid lõpuks vastuvõtlikud.\nTulemus? Suur-Detroidi õigeusu rabide nõukogu tegi avalduse:\nVastus oli kohene ja rabav. Õigeusu juudi kogukonna liikmeid tuli vaktsineerima hulk inimesi. Vaid kolme päevaga tegi tervishoiuosakond 970 MMR-vaktsiini ja ühe nädalaga tegi tervishoiuamet üle 2000 MMR-i doosi, arvestamata sadu vaktsiinidoosi, mis manustati eraarstikabinettides imikutele, lastele ja täiskasvanutele, kelle kohta on dokumenteeritud. leetrite vastu vaktsineerimist ei leitud.\nMis viib mind teise punktini. Narratiiv ei ole nii lihtne kui öelda, et antivaxers vastutavad ainuisikuliselt leetrite puhangute eest. Need on kahtlemata olulised tegurid, kuid ka muud tegurid aitavad kaasa. Antivaxers on lihtne patuoinas, seda enam, et nad aitavad kindlasti kaasa vaktsiinvälditavate haiguste puhangutele. Kuid need ei saaks olla nii tõhusad, kui poleks muid tegureid, mis jätavad inimesed vaktsineerimata ja muud olukorrad. Vaktsiinivastase valeinformatsiooni vastu võitlemine on endiselt kriitiline, kuid sellest ei piisa.\nÜks veidramaid asju, mis demokraatliku presidendi valimiste kahe esimese vooru voorus välja tuli, oli ühe kandidaadi, Marianne Williamsoni, seletamatu esiletõus. Tõepoolest, ta oli enim Google’i saanud kandidaat pärast teist arutelu eelmisel nädalal. New Age’i eneseabiguru, kes sai alguse üle 30 aasta tagasi, jagades oma tõlgendust raamatust A Course in Miracles, mis on New Age’i woo ja kristlike tõekspidamiste ebapüha sulam, tõusis ta esile tänu mitmele raamatule ja Oprah Winfrey raamatuks. vaimne nõustaja” ning tal on hulk kuulsustest sõpru ja austajaid Elizabeth Taylorist Clintonite ja Alyssa Milanoni, kellest viimane kogub tema jaoks raha. Viimase paari kuu jooksul selgus ka, et tal on vaktsiinivastased seisukohad ja vaimuhaiguste suhtes väga saientoloogialaadsed vaated. Tõsi, ta on püüdnud nii palju kui võimalik taganeda, jäljendades antivaxerit Robert F. Kennedyt juuniorit, https://tooteulevaade.top kes on end karmilt nimetanud “tuliselt vaktsiini pooldajaks”, kuulutades end “teaduse ja vaktsiini pooldajaks”. Siiski on alati olemas “aga”, nagu “aga suur farmaatsia ja opioidikriis”:\nOlen vaktsiini pooldaja & teaduse pooldaja! Samuti on Big Pharma poolne vastutus & sõltumatu valitsuse järelevalve. Praegu esitame Big Pharma juhile opioidikriisis süüdistuse. Kõigis muudes valdkondades peaksime lihtsalt eeldama, et nad on puhta kavatsuse ja ühise hüve eest hoolitsemise eeskuju?\n— Marianne Williamson (@marwilliamson) 24. juuli 2019\nVõi on see “aga lapsepõlve krooniline haigus”:\nJonas Salk oli suurepärane teadlane. Poliomüeliidi vaktsiin päästis ja päästis elusid. Praegused vaidlused vaktsiinide üle ei puuduta nende olemuslikku väärtust. See puudutab krooniliste haiguste tõusu (12%-lt 54%-le) Ameerika laste seas alates 1986. aasta vaktsiinikaitseseaduse vastuvõtmisest.\nMarianne Williamsonil on mitmeid kohutavalt eitavaid seisukohti meditsiini, eriti vaktsiinide, psühhiaatria ja antidepressantide kohta (mille kohta ta kõlab üsna saientoloogia moodi). Ta võtab rutiinselt vastu kriitikat meditsiini kohta, millel on terake tõtt (nt FDA ja teiste reguleerivate agentuuride regulatsioon) ja jookseb siis sellega otse kaljult alla (ja on sellega tegelenud juba pikka aega), isegi kui ta on läinud. niipalju kui segi ajada korrelatsioon põhjusliku seosega seoses antidepressante tarvitavate kuulsuste enesetapuga:\nKui paljud antidepressante tarvitavad avalikud isiksused peavad end üles pooma, enne kui FDA midagi ette võtab, Big Pharma kontrollib, mida ta teab, ja tavainimene lakkab selle peale kukkumast? Tragöödiad aina süvenevad. Äratus peaks algama.\n— Marianne Williamson (@marwilliamson) 5. juuni 2018\nMinu peamine eesmärk selles postituses ei ole dekonstrueerida kõiki Marianne Williamsoni pseudoteaduslikke tõekspidamisi vaktsiinide ja ravimite kohta. Seda on tehtud ulatuslikumalt siin, siin, siin, siin ja siin. Pigem on minu eesmärk lihvida ühte väga konkreetset. Ta on sellest säutsunud ja seda on korranud peaaegu igal hiljutisel meediaesinemisel, kus olen teda näinud, sealhulgas intervjuudes Anderson Cooperiga CNN-ist ja Ari Melberiga MSNBC-st. See on ka üks, mida ma olen mõelnud juba pikka aega käsitleda, sest see on vaksijate sagedane kõneaine. Siin on tsitaat tema intervjuust Melberiga, milles Melber küsis temalt: “Kas te arvate, et vaktsineerimised aitavad kaasa sellele, et asjad on praegu hullemad? Kas see on see, mida te soovitate?” Natuke segaduses olevat Williamson vastas:\nEi, ei, ma ütlen, et 1986. aastal kehtis see vaktsiinikaitseseadus. Vaktsiini hüvitamiseks maksti ja on makstud 4 miljardit dollarit. Kroonilisi haigusi oli palju vähem. Enne seda seadust oli meie lastel kroonilisi haigusi umbes 12% ja praegu on neid 54%. Ma ei saa aru, miks vabas ühiskonnas. Mis siin toimub? Kui vaadata tõsiasja, et suured farmaatsiaettevõtted tegid Kongressi lobitööd ainuüksi eelmisel aastal 284 miljoni dollari ulatuses, vastupidiselt naftale ja gaasile, mis on eelmisel aastal teinud Kongressi lobitööd 125 miljoni dollari ulatuses, kui vaadata kogu raha, mida kulutavad ravimifirmad isegi meie uudistekanalitele, kui vaadata fakti, et iga kongressi liikme kohta on kaks farmaatsia lobi, ja isegi kui vaadata kümneid ja isegi sadu miljoneid dollareid, mis on sisse makstud. isegi presidendikampaaniate kassast, miks me oleme nii okei, et kõik sellel teemal toimuvad vestlused on täielikult välja lülitatud?\nÜlaltoodud vastus on loomulikult vaktsiinivastaste jutupunktide pastišš, sealhulgas 1986. aasta riikliku lapsevaktsiini vigastuste seadusega volitatud vaktsiinikohtu nimetamine “vaktsiinikaitse kohtuks”; 4 miljardi dollari suuruse väljamaksete tegemine viimase kolme aastakümne jooksul (mis sadadele miljonitele lastele selle aja jooksul antud miljardite vaktsiinidooside kontekstis ei ole tegelikult kuigi suur rahasumma); ja selle postituse teema, tema väide, et 54% Ameerika lastest põeb nüüd kroonilisi haigusi. Ta kasutab isegi tüüpilist vaxivastase näpunäidet, et anda otsesõnu mõista, et krooniliste haiguste levimuse suurenemine on tingitud NCVIA järgsest vaktsiinigraafiku laienemisest, meenutades samal ajal suurt farmaatsia lobitööd. See on JAQing oma parimal moel.\nVäide, et enam kui pooled meie lastest on krooniliselt haiged, on variatsioon sellest, mida mulle meeldib nimetada “haigeimaks põlvkonnaks”, mida sageli kasutavad vaksimivastased ja vutimehed, et väita, et nende lemmikloom, olgu selleks vaktsiinid, GMO-d, wifi või mis iganes. , teeb meie lapsed haigeks. Kas nõue talub kontrolli?\nKõige haigem põlvkond?\nEnne kui ma arutlen, kas 54%-l meie lastest on üks või mitu kroonilist haigust, on kasulik tähele panna, kust see väide pärineb. Esimest korda, kui kuulsin Williamsonit kuu või kaks tagasi seda valmistamas, tundsin ma seda kohe vaktsiinivastase kõneainena. Kuigi ma ei mäleta, et Williamson oleks seda terminit kunagi kasutanud, on see „haigeima põlvkonna” troopi variatsioon, troop, millele sageli viitab antivaxer Robert F. Kennedy juunior, näiteks kui ta viitas sellele põlvkonnale lastele kui “ajaloo haigeim põlvkond”. Tõepoolest, kuigi termin ei pärine RFK Jr.-lt, on ta minu arvates esimene, kes on selle kokku sulatanud väga konkreetse väitega, et 54%-l lastest on mõni krooniline haigus või muu. Põhimõtteliselt oli esimene väide, mille ma leidsin (ja tunnistan, et ma võisin varasemaid juhtumeid vahele jätta, kuid ma kahtlen selles), RFK Jr. lapse tervisekaitse veebisaidil postituses “Liiga palju haigeid lapsi”. postitati eelmise aasta detsembris koos videoga:\nSee algab lihtsa avaldusega: “Meie laste tervis on viimastel aastakümnetel dramaatiliselt halvenenud.” Pärast laste seas esinevate terviseprobleemide loetelu lõpetab video: “VISIOON: Maailm, kus pole lapseea kroonilisi tervisehäireid, mis on põhjustatud kahjulikust keskkonnamõjust” ja:\nOsalege. Teie abiga ja toel kaitseb Children’s Health Defense meie laste tervist Ameerikas ja kogu maailmas, võitleb teadaolevate ohtudega, mis kahjustavad meie lapsi, võtab vastutajad oma tegude eest vastutavaks ja kehtestab kaitsemeetmed, et vältida nende vigastuste tekkimist. toimub uuesti.\n“kokkupuute” tõlge: vaktsiinid.\nIgal juhul saate ülaloleval lingil registreeruda e-raamatu “Haigem põlvkond: laste tervisekriisi taga ja miks see peab lõppema” jaoks. Võtsin meeskonna jaoks ühe ja sisestasin e-raamatu lingi saamiseks registreerumiseks e-posti aadressi. Õnneks on see vaid 29 lehekülge. Siiski pakib see oma õhukestele lehtedele palju vaktsiinivastast troopi, sealhulgas võlts väidet “autismiepideemiast”, mis ignoreerib diagnostilise asendamise, diagnostiliste kriteeriumide laiendamise ja intensiivsema sõeluuringu mõju.\nTõsiselt, RFK Jr püüdis tegelikult näidata otsest seost CDC ajakavas olevate vaktsiinide arvu ja krooniliste haiguste vahel. Ma ei ole kindel, et ta isegi kuupäevad õigesti määras, sest uuring, mille kohta ta väitis, et 54% lastest põeb kroonilisi haigusi, oli 2011. aasta uuring, milles kasutati 2007. aasta andmeid.\nTõepoolest, e-raamatus on nii palju petlikku statistikat, et selle lahtipakkimiseks võib kuluda mitu postitust, mistõttu jään praegu arutama Williamsoni papagoi peamist väidet, et 54% meie lastest on krooniliselt haiged. Siiski näitan teile, kust see aruanne pärineb, näidates teile e-raamatu graafiku ekraanipilti. See on kõige ilmselgelt petlik katse ajada korrelatsioon segi põhjusliku seosega, mida olen vaktsiinivastases propagandas näinud.\nTagasi väite juurde, et 54% meie lastest põeb kroonilisi haigusi. Peamine uuring, millele viidati selle arvustuse kinnituseks, on 2011. aasta uuring, mis põhineb 2007. aasta riiklikul laste terviseuuringul. Uuringu eesmärgid olid:\nhinnata USA laste terviseprobleemide ja tervishoiu erivajaduste riiklikku ja osariiklikku levimusthinnata tervishoiu kvaliteeti, mis on seotud kindlustuskaitse adekvaatsuse ja järjepidevusega, eriarstiabi, vaimse tervise ja ennetava meditsiini- ja hambaravi kättesaadavuse, arengu sõeluuringuga ning sellega, kas lapsed vastavad arstikodu omamise kriteeriumidele, sealhulgas hoolduse koordineerimise ja perekesksusegahinnata erinevusi laste tervises ja tervishoiu kvaliteedis kindlustusliigi, tervishoiu erivajaduste staatuse, rassi/etnilise kuuluvuse ja/või elukohariigi järgi.\nPõhimõtteliselt kasutasid uurijad 2007. aasta NSCH-i, et tuletada riikliku ja osariigi tasandi hinnanguid terviseprobleemide levimuse kohta.\n2007. aasta NSCH hõlmas 91 642 last vanuses 0–17 aastat. Võtmegraafik on siin:\nOn mitmeid asju, mida tuleb tähele panna. Uuring näitas, et üldiselt vastas 19,2% lastest tervishoiu erivajadustega laste kriteeriumidele, mis on määratletud kui lapsed, kellel on või on suurenenud risk krooniliste füüsiliste, arenguliste, käitumuslike või emotsionaalsete seisundite tekkeks. ja kes vajavad ka tervishoiu- ja sellega seotud teenuseid, mis on suuremad kui lapsed üldiselt. See on muidugi üsna lai määratlus ja eeldaks, et see annab suurema hinnangu. Nagu ajakirjas Vaccines Work märgiti, on hinnanguliselt 54% lastest mingisuguseid kroonilisi haigusi põdevad lapsed, kes on rasvunud (millel pole vaktsiinidega mingit pistmist, kuigi mõnikord väidavad vaktsineerijad, et rasvumine on seotud vaktsineerimisega) ja kellel on risk haigestuda. arengupeetus, mis on tõenäoliselt korrelatsioonis sünni üle elanud enneaegsete imikute arvuga ja sünnitust üle elanud narkosõltlastest laste arvuga, mitte vaktsiinidega. (Meil on juba palju uuringuid, mis ei toeta seost arengupeetuse ja vaktsiinide vahel.) Samuti märgiti, et selles uuringus osalenud lapsed sündisid enne, kui konkreetseid vaktsiine raseduse ajal rutiinselt soovitati; nii et ka see ei saa olla tegur.


Krüptovaluutade koosolekul osalevate ekspertide ühisavaldus! – sbsauto\nAnasayfaKrüptoraha UudisedKrüptovaluutade koosolekul osalevate ekspertide ühisavaldus!\nKrüptovaluutade koosolekul osalevate ekspertide ühisavaldus!\nKrüptoraha Uudised53 0\nKriptokoin.com Nagu oleme varem teatanud, kutsus krüptorahaturu juhtivad nimed parlamenti Mustafa Elitaş, AK Partei fraktsiooni üks aseesimeestest. Kohtumine, mida kõik pikisilmi ootasid, leidis aset mõni aeg tagasi. Pärast kohtumist tegi Mustafa Elitaş olulisi avaldusi. Need seletusedOodatud krüptorahakohtumine on läbi: mida arutati? Selle leiate meie artiklist. Türgi Suures Rahvusassamblees toimunud krüptokohtumisel osalenud turuliidrid avaldasid ühisavalduse. Kohtumisel osalenud Bitcoini turu lugupeetud nimede ühisavaldus on toodud allpool.\nÜhisavaldus tuli 8 krüptoraha koosolekul osalenud nimelt!\nKohtumine, mida Türgi Bitcoini turg on pikisilmi oodanud, on lõppenud ja üksikasjad on selgumas. Türgi Suures Rahvusassamblees toimunud krüptokohtumisel osalesid järgmised nimed: Sait Arslan, Nurullah Mahmut Dündar, Erkan Öz, Kamile Uray, Elçin Karatay, Tansel Kaya, Melih Kurtuluş ja Aytunç Yıldızlı. Kohtumisel osalenud turu juhid tegid hiljuti ühisavalduse. See avaldus on esitatud allpool:\nTürgi Suures Rahvusassamblees krüptovarade õiguslikel alustel peetud koosolekul osalesid inimesi, kes esindasid erinevaid rühmitusi või avaldasid oma arvamust individuaalselt. Enne koosolekut ei koostatud päevakorda ega kokkulepet teatud küsimuste reguleerimisalast väljajätmiseks. Kuna igal koosolekul osalejal on teatud küsimustes oma isiklik arvamus, siis vältisime oma isiklikest seisukohtadest lähtuvaid avaldusi, et mitte tekitada arusaama ja üldist infosaastet ühise arvamuse olemasolust, omistades kõigile koosolekul osalejatele individuaalseid ideid. Tulenevalt aga asjaolust, et osa koosolekul osalenute ütlusi, võttes arvesse üksikisiku või nende esindatavate rühmade ja isikute huve, kajastus erinevates ajakirjandusorganisatsioonides, nagu oleks see kogu koosoleku ühine arvamus. kohalviibijaid, on tekkinud järgmiste avalduste tegemise kohustus.\nKoosolekul võtsid kõik sõna ja avaldasid oma arvamust. Selles kontekstis oli vastandlike seisukohtadega inimestel võimalus neile määratud aja jooksul oma erinevaid arvamusi avaldada. Kuigi selles kontekstis on erinevaid arvamusi, on osalejad, kelle nimed on toodud allpool, jõudnud allolevate üldpealkirjade osas ühisele arvamusele. Oleme jaganud palju tehnilisi üksikasju, üksikasjalikke uuringuid ja arvamusi järgmistes küsimustes; Osalejad jagavad neid üksikasju avalikkusega individuaalselt vastavalt oma isiklikele teadmistele:\nTähelepanuta ei tohiks jätta põhjalikumat hinnangut selle kohta, kuidas plokiahela tehnoloogia loodud võimalusi kõige paremini ära kasutada, ökosüsteemis peituvaid riske ja võimalusi, mida see pakub;\nKrüptovarade valdkonnas loodav õigusregulatsioon peaks olema tulevikku suunatud ja piisavalt paindlik, et käia kaasas uuenduste ja tehnoloogiliste arengutega;\nOluline on finantskirjaoskuse suurendamine ja investorite teadlikkuse tõstmine selles kontekstis ning nendele probleemidele keskendudes astuda samme kasutaja kaitsmiseks;\nKuigi krüptovaradega kauplevate üksikinvestorite kaitsmine on oluline, on selle sihtrühma kaitsmiseks vaja kehtestada juriidilised korraldused, mis ei piira üksikisikute omandiõigusi ja finantsvabadusi;\nVäga piiravate või maksudele sobimatute regulatsioonide korral võivad krüptovaradega kauplevad inimesed sektorist eemalduda, suureneda võivad registreerimata tehingud ja raha väljavool;\nTehnoloogia arengut toetava liberaalse seadusandlusega on võimalik saavutada palju enamat kui piirava seadusandlusega taotletav kasu. Selliseid näiteid on üle maailma. Neid näiteid uurides saab luua globaalse ja tulevikku hõlmava õigusakti;\nPiirav määrus takistab innovatsiooni, suurendab ajude äravoolu ja võib isegi viia isemajandava ökosüsteemi täieliku hävimiseni;\nTürgi muutmine krüptovarade ja plokiahela keskuseks uuenduslike regulatsioonidega peaks olema lõppeesmärk ja selles kontekstis tuleks astuda vajalikke samme. See, mida tuleb teha, ei ole ainult mittepiiravate õigusaktide kehtestamine; See muudab Türgi kodu- ja välisinvestorite jaoks uueks tõmbekeskuseks.\nekspertide koosolekul Krüptovaluutade osalevate ühisavaldus\nÖnceki yazıBitcoini hind tõuseb sellel kuupäeval plahvatuslikult!\nSonraki yazı Kahe eksperdi pomminõuanded: hankige kuld ja need!\nKrüptovaluutade reguleerimise kuupäevad on välja kuulutatud!\nUSA otsustab krüptovaluutade kasuks!


Jora » 2012 » august » 21\nKakk on sellest nädalast jälle tööl ja nüüd tuleb taas jõusaalis hommikuti käia (puhkuse ajal võis suht suvaliselt – GymLeco tegi suveks ka “kaks ühe hinnaga” pakkumise, kaks kuud piiramatut aega ühe hinnaga). Seetõttu tundus tänahommikune seltskond kohe märgatavalt erinev suvisest päevasest pundist – neljast parajasti saalis olnud kutist olid kolm prillidega, kõik aga tundusid olevat mingi akadeemilisema ala esindajad (tudengid ehk mitte – õppeaasta pole veel alanud, tõenäolisemalt oli tegu töölkäivate erialainimestega). Kõik näisid olevat heas vormis, kuid see polnud kahtlemata tavapärane jõusaaliseltskond.\nIlmselt on hiljuti meediast läbikäinud uudisel tõsi taga ja eesti mehed ongi end hädaga liigutama hakanud (kuna haige olla käib majanduslikult üle jõu). Kas aga selle tulemuseni jõudmiseks peab riik enda meditsiinisüsteemi täiega sinnasamusesse keerama, on iseküsimus…\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed | Tähelepanek jõusaalist kommenteerimine on välja lülitatud


< eelmine 3. OSA sisukord järgmine >\n3.2 Veel valikulauseid\nVALIKULAUSE VALIKULAUSE SEES\nValikulausete puhul on kesksel kohal tingimus, mille kehtimisest sõltub, millise haruga edasi minnakse. Tingimus esitatakse tõeväärtustüüpi avaldisena, näiteks sisestatud_pin == "1234". Avaldis võib olla ka märksa keerulisem. Mõningaid selliseid vaatame käesoleva osa teises pooles.\nPraegu aga jätkame varasemat programmi, kus küsitakse PIN-koodi ja õige koodi korral "sisenetakse" pangaautomaati. Mis aga saab edasi? Tundub, et programm peab edasigi valikutega minema. Teeme nüüd nii, et pangaautomaati sisenedes näidatakse, mitu eurot pangakontol on, ning küsitakse, mitu eurot soovitakse välja võtta. Kui kasutaja soovib välja võtta rohkem raha, kui on pangakontol, siis teavitatakse kasutajat, et see pole võimalik.\nsisestatud_pin = input()\nprint("Vale parool! Enesehävitusrežiim aktiveeritud: 3 … 2 … 1 ....")\nUurige järgmist koodijuppi ning käivitage see:\nMuutuja uue väärtuse arvutamine vana põhjal on isegi nii levinud, et kasutusel on tehtemärgid (nt +=, -=, *=), mis võimaldavad seda lühemalt kirja panna.\nNii saaks vastavad read asendada eeltoodud programmides asendada järgmistega. (Märgiga # tähistatakse programmis kommentaare, mis on inimeste jaoks ja mida Python ei arvesta.)\nSelles tulebki meile appi juhusliku arvu genereerimine. Funktsiooniga randint(1,2) saame võrdse tõenäosusega ühe arvu vahemikust 1-st 2-ni (mõlemad kaasaarvatud). Kuna sinna vahemikku jäävadki vaid kaks arvu: 1 ja 2, siis valitakse nende vahel. Kumb igal konkreetsel juhul tuleb, ei ole ette teada. Näiteks funktsiooniga randint(1,3) saaksime kas arvu 1, 2 või 3.\nFunktsiooni randint() saab aga kasutada ainult siis, kui esimesele reale kirjutada, et seda funktsiooni programmis kasutatakse: from random import randint\nSee tähendab, et me impordime moodulist random funktsiooni randint. (Seal moodulis on veel teisi funktsioone ka.)\nMITME TINGIMUSEGA VALIKULAUSE\nVahel on vaja kontrollida mitut tingimust korraga. Olgu näiteks selline seif, mis avaneb ainult siis, kui kaks erinevat koodi õigesti sisestatakse. See võimaldaks näiteks kindlalt teada, et seifi avamisel peavad mõlemad partnerid korraga kohal olema.\nTingimusi saab kombineerida loogiliste tehete abil. Üks nendest on näiteks and, mis ongi ja tähenduses. Tehtega and seotud avaldis on tõene siis ja ainult siis, kui mõlemad avaldised, millega tehe tehakse, on tõesed. Järgnevas programmis ongi seda ära kasutatud.\nif pakutud_kood1 == "1234" and pakutud_kood2 == "0000":\nPalun katsetage seda programmi erinevate sisenditega. Näiteks, kui\nLoogilisi tehteid on veel, näiteks or ja not. Sõna or tähendab eesti keeles või. Asendage palun valikulauses tehe and tehtega or:\nif pakutud_kood1 == "1234" or pakutud_kood2 == "0000":\nPüüdke or-tehte olemust nüüd selgitada. Kuidas on seos tavakeele sõnaga või?\nEelmise näite puhul olid välja pakutud mõned variandid, mida katsetamisel kasutada. Need polnud valitud suvaliselt, vaid püüdsid hõlmata kõiki põhimõtteliselt erinevaid variante. Testimine on programmeerimises väga oluline. Vähegi suurema programmi puhul on mõistlike testide koostamine omaette suur töö. IT-firmades on lausa testija ametikohad.\nTehete and ja or puhul on meil vaja kahte operandi, millega tehe toimub. Selliseid tehteid nimetatakse kahekohalisteks ehk binaarseteks. Tehe not töötab ühe operandiga (on ühekohaline ehk unaarne). Tehe not "pöörab" tõeväärtuse vastupidiseks. Näiteks avaldise\nKokkuvõtvalt võib öelda, et and, or ja not tehete kasutamisel on tulemused järgnevad:\nVaatame sellist näidet, kus programmile öeldakse punktisumma ja programm teatab, mis hinde see summa annab.\nÜlikoolis pannakse vahel hindeid järgmise skeemi järgi:\n>90 .. 100 A\n>80 .. 90 B\n>70 .. 80 C\n>60 .. 70 D\n>50 .. 60 E\nProgramm, mis saab sisendiks punktid ja kontrollib, kas selle eest saab hinde "A", oleks järgnev:\nprint("Sisesta punktide arv")\npunktid = int(input())\nif punktid > 90:\nprint("Ei ole hinne A")\nLisame nüüd kontrolli ka hindele "B":\nif punktid > 80:\nprint("Hinne ei ole A ega B")\nKuna hinnete vahemikke on palju, siis kipub programm jooksma treppides liiga paremale. Mugavamaks programmeerimiseks võib kasutada ka elif-osa, mis on nii kirjapildi kui ka tähenduse poolest kombinatsioon else-ist ja talle järgnevast if-ist.\nNäiteks eelnev programmilõik oleks siis selline:\nelif punktid > 80:\nProovige lõpetada programm iseseisvalt.


JEESUSE MEELEVALD | World Challenge\nDavid WilkersonAugust 18, 2015\nOlles kuulnud ära Jeesuse Mäejutluse, oli rahvas hämmingus. Piibel ütleb: „Ja sündis, kui Jeesus oli need kõned lõpetanud, et rahvahulgad olid vapustatud tema õpetusest, sest ta õpetas neid nagu see, kellel on meelevald….“ (Matteuse 7:28-29). Kreekakeelne sõna „meelevald“ tähendab antud kontekstis „millegi valdamist, võimu ja väge, vabadust, kontrolli omamist“. Ehk teisisõnu ütlesid Jeesuse kuuljad: „See mees teab, mida räägib!“\nPane tähele, et seal salmis on öeldud, et Kristus õpetas „nagu see, kellel on meelevald“, selle asemel, et öelda: „Tal oli meelevald“. Üks asi on rääkida meelevallaga, mida meie peame meelevallaks – ägedalt ja valjul häälel, andes mõista, et meil on kontroll kõige üle. Samas, kui Jumalariigi meelevald seisneb hoopis milleski muus. See on miski, mis sul on, mitte miski, mille lihtsalt valjuhäälselt välja ütled.\nSee meelevald, mida Jeesus omas, raputas kogu tolleaegset religioosset süsteemi. Juudi juhid tulid Tema juurde ja nõudsid aru, kust Ta oma meelevalla saanud on: „Millise meelevallaga sa seda kõike teed? Ja kes on sulle andnud selle meelevalla?” (Matteuse 21:23). Jeesus vastas neile otse ja omadega: „Ma ei ütle teile!“ (vt Matteuse 21:24 ja 27). Meie Issand teadis, et Ta ei pea andma hingevaenlasele aru, kust Tema vaimulik meelevald pärit on.\nKuid, Jeesusel polnud see meelevald ainuüksi „kantslis“, aga ka saatanlike vägede üle. Sisenedes Kapernauma sünagoogi, lähenes Talle kurjadest vaimudest vaevatud mees, kes hüüdis: „Mis on meil asja sinuga, Jeesus Naatsaretlane? Kas sa oled tulnud meid hukkama?“ (Markuse 1:24). Jeesus teadis, et see sünagoog ei vaja veel ühte jutlust või käsuseaduse tõlgendust. Nad ei vajanud veel ühte „Kuidas teha seda või toda“ seminari või mõnda uut põnevat programmi. Nad vajasid isikut, kellel on meelevald. Kedagi, kes suudaks ajada Kuradi välja nende seast ja puhastada nii deemonitest vaevatud mehe kui jõuetu koguduse. Ja just seda Jeesus tegigi oma meelevalda kasutades. Piiblis on öeldud: „Ja Jeesus sõitles teda: „Jää vait ja mine temast välja!” (Markuse 1:25). Ehk rahvakeeli öeldes vastas Jeesus: „Jää vait, Saatan ja kasi minema!“ Ja Saatan kadus. „Ja rüve vaim lahkus temast…“ (Markuse 1:26). Taaskord olid inimesed hämmingus, öeldes: „Mis see siis on? Kas uus meelevallaga õpetus? Tema vaid käsutab rüvedaid vaime, ja need kuulavad tema sõna!” (Markuse 1:27).\nKui Jeesuse Kristuse kogudus on üldse kunagi vajanud Tema meelevalda ja väge, siis seda just nendel aegadel, mil’ elame praegu!


Saudi Araabia ei ole nii rikas, kui arvatakse\n8. august 2015 kell 21:01\nSaudi Araabia ei ole nii rikas, kui arvatakse – riigil on suur eelarveauk ja kaitsekulutused tublisti kasvanud, vahendab CNN Money.\nNaftakuningriigi eelarvesse on tekkinud nafta hinnalanguse ja kaitsekulutuste järsu tõusu tõttu korralik auk. See sunnib valitsust minema oma reservide kallale ja on võimalik, et raha hakatakse laenama ka välisinvestoritelt, ütlevad analüütikud.\nSaudi Araabia on sel aastal oma välisvaluutareservidest kulutanud juba 62 miljardit dollarit. Juulis laenas riik kohalikelt pankadelt 4 miljardit dollarit. Viimati anti riigivõlakirju välja 2007. aastal.\nPrognooside kohaselt ulatub Saudi Araabia eelarvepuudujääk 2015. aastal 20 protsendini SKP-st. Riigi jaoks, kes on näidanud pidevalt eelarveülejääki, on see number tohutu. Capital Economics prognoosib, et valitsuse tulud kukuvad 2015. aastal 82 miljardit dollarit – see on 8 protsenti riigi sisemajanduse koguproduktist. Rahvusvahelise Valuutafondi sõnul võib eelarvepuudujääk püsida kuni 2020. aastani.\nNafta hind, mis on aastaga kukkunud 107 dollarilt 44 dollarini, on peamiseks süüdlaseks. Pool terve riigi SKP-st tuleb naftatuludest ja osakaal riigieelarves on naftatööstuse tulud veelgi suuremad – 80 protsenti.\nRiik saab vaid ennast süüdistada\nSaudi Araabia saab ainult ennast süüdistada. Agressiivne võitlus selleks, et OPEC säilitaks globaalsel naftaturul oma turuosa, on tekitanud suure ülepakkumise.\nSamal ajal kasvavad riigi kulutused – saudid on sekkunud Jeemeni sõtta ja osalenud ka õhurünnakutes Islamiriigi vastu. Kaitsekulutused kasvasid eelmisel aastal 17 protsenti ja SKP-st moodustab kaitseelarve nüüd juba 10 protsenti.\n„Me näeme järgnevatel kuudel suuremat rahalaenamist,“ ütles Saudi Araabia Rahandusagentuuri juhataja Fahad al-Mubarak.\nRiigi keskpank ei ole öelnud, palju on plaanis võlakirju emiteerida.\nAnalüütikute sõnul võib Saudi Araabia emiteerida 2015. aastal iga kuu umbes 5 miljardi dollari väärtuses võlakirju. Osad neist müüdaks ka välisinvestoritele.\nKui intressimäärad peaksid aga tõusma hakkama, siis läheb Saudi Araabia oma välisvaluuta reservide kallale. Reserve on riigil aga palju – 660 miljardit dollarit.


Tasub teada: need on interneti kõige ohtlikumad kuulsused - Tarbija\n27. oktoober 2019, 9:00\nAlexis Bledeli mängitav tegelaskuju Ofglen populaarses seriaalis The Handmaid's Tale\nFOTO: George Kraychyk / Capital Pictures\nUudisteagentuur Bloomberg vahendas läinud nädalal, et küberturbefirma McAfee värske uuringu kohaselt on kõige suurem potentsiaal sattuda pahavaraga nakatunud lehtedele, klikates näitleja Alexis Bledelit («Gilmore Girls», «The Handmaid's Tale») kujutavatele linkidele.\nPopulaarsuselt teine pahavaralevitajate meelisnägu oli Briti saatejuht James Corden, kellele järgnesid pingerea esikümnes veel teleseriaali Game of Thrones staar Sophie Turner, näitlejad Anna Kendrick ja Lupita Nyong'o, saatejuht Jimmy Fallon, näitleja ja võitluskunstnik Jackie Chan, räpparid Lil Wayne ja Nicki Minaj, ning Marveli filmidest tuntud Tessa Thompson.\nMcAfee uuringu eesmärk oli levitada taas kord teavet, et kahtlasi linke on targem netiavarustes mitte avada. Tihti seovad pahavara levitajad viirusliku lingi mõne kuulsuse pildiga, lootes et nende fännid sellele aktiivselt klikkavad (mis mingis mahus absoluutselt õnnestub) ja uudse info lootuses ka oma personaalset infot jagavad. McAfee paneb internetikasutajatele südamele, et teadvustataks ohte mitteametlikest allikatest pärineva sisu vaatamisel või tarbimisel. Samuti manitseb firma kõiki oma viirusevastaseid tõrjeprogramme aktiivsetena hoidma.\nIgal aastal on erinevad staarid, olenevalt nende hetkekuulsusest, keda pahavaralehtede loojad nende lehtedega seovad, ehk et tasub olla ettevaatlik, otsides piraatlehtedelt kuumimate nimede pilte või loomingut. McAfee uuringu – mida on läbi viidud juba 13 aastat – mullune esikoha omanik oli Ruby Rose, kes mängis peaosa 2019. aasta alguses esilinastunud USA teleseriaalis Batwoman.\nLupita Nyong ’ o


teie seisukoht：Kodu>uudised>Industry News>Fin torusoojusvahetis Detailid\naeg：24 August 2016 Click：199\nFin torusoojusvahetis täna:\nSpiraalsoojusvahetiga soojusvaheti on kaasaegne tööstusseadmete oluline soojusülekande protsessis, mis on laialdaselt kasutusel kogu tööstuse valdkondades, eriti naftakeemia, metallurgia, võim, tekstiil, trükkimine, värvimine, kuivatamine ja teistes tööstusharudes. Viimastel aastatel on tingitud taaskasutamise madala süsinikusisaldusega keskkonnakaitse ja energia, kuidas parandada spiraalsoojusvahetiga soojusvaheti tulemuslikkuse saada rohkem ja rohkem tööstuse tähelepanu. Selle tõhusa soojusülekande jõudlust, õhu (või muu gaasi) kütmiseks ja jahutamiseks, sest nüüd ei ole ükski teine soojusvahetid, millel on suurepärased etendused on võimalik asendada.\nSpiraalsoojusvahetiga on keskne osa, mis koosneb üliefektiivsed soojusvaheti, selle kvaliteet mõjutab otseselt tulemuslikkust soojusvaheti, traditsioon ümber chip on asendatud uue tehnoloogia töötlemise alumiinium komposiit spiraalsoojusvahetiga. Ta kasutab survetakistus ja tõhusa soojusülekande täitmise alumiinium materjali terasest, kompaktne, väike mahuühiku, soojusülekande efektiivsuse.\nQuanbang on hästi kogenud fin torusoojusvahetis tootja ja disaini, et rahuldada oma vajadusi, ka fin torusoojusvahetis OEM teenus on saadaval, et kõige paremini mõistliku tooteid.\nFin torusoojusvahetis kirjeldus:\nFin torusoojusvahetis on nii auru ja kuuma vee süsteem, mis sobib nii auru õhk küttekeha ja vee / vedeliku Veekalorifeerid. Ribitorud torud, nagu nimigi ütleb, aluspinna toru pluss fin. Püstik võib olla süsinik terasest toru, roostevabast terasest, messingist toru. Samamoodi ümber väljaspool fin materjal võib olla ka vastavalt kasutustingimuste ja protsessi nõuded valida alumiiniumist, vasest või roostevabast terasplekist.\nFin torusoojusvahetis rakendusi:\nPeamiselt kasutatakse kuuma õhu kütte, kliimaseadmete ja küttesüsteem, õhkkuivatusaparaati, peamised seadme kuuma õhu seadmed. Praeguses tööstus- ja Mäetööstusettevõtted, suured hooned, on laialdaselt kasutusel kütte- ja ventilatsioonisüsteem.\nFin torusoojusvahetis omadused:\n(1) kuumutuskeskkonnal võib auru või kuuma veega.\n(2) kasutamine topelt metallist materjali, samas kui alus koosneb kiht alumiiniumist toru seina kaitse, korrosiooni, järske temperatuurimuutusi ja vibratsioon on hea vastupidavus, ei ole kerge lekkima.\n(3) kasutamise erimeetmeid, et vältida elektrokeemiliste korrosioonikaitse jahuti toru külge.\n(4) spiraalsoojusvahetiga soojusvaheti kasv ringleva vee kontsentratsiooni määra, vähendades turbiini kondensaatori korrosiooni.\nSoojusvaheti Materjal: süsinikusisaldusega teras, roostevaba teras või alumiinium fin / süsinik terasest toru.\nTehnilised andmed: Erinevad mudelid, vastavalt tehnoloogilisele nõuetele tootmist. OEM on teretulnud.\nEesmärk: õhu soojendamiseks või jahutamiseks keskmise saab kasutada küllastunud auru, kuuma vee, kuuma õli või jahutus vesi, jää ja soolveega.\nEelmine：Soojusvahetid Market Worth $ 19.5bn 2019\njärgmine：ei ole tõendatud


Vähiravifond „Kingitud elu” korraldab sel nädalal üleriigilised heategevustalgud - DELFI\nVähiravifond „Kingitud elu” korraldab sel nädalal üleriigilised heategevustalgud\nLaupäeval läheb annetuskastidega välja sada inimest, teiste hulgas Marina Kaljurand ja Kristen Michal\n"Kingitud elu" fondi annetuskast. Foto: Ilmar Saabas\nTeist aastat järjest korraldab vähiravifond „Kingitud elu” heategevuslikud suurtalgud, mille eesmärk on koguda kokku piisavalt annetusi kindlustamaks 2016. aastal hädavajaliku vähiravi, lootuse ja elamise võimaluse kõikidele Eesti vähihaigetele.\nFond kutsub kõiki eestimaalasi - sealhulgas eraisikuid, ettevõtteid, firmade ja asutuste töökollektiive ning muid organisatsioone - sel nädalal endale jõukohase panusega vähihaigete ravi toetama.\nToetada saab sularahas, pangaülekandega, telefonikõnega ning PayPali (sh krediitkaardiga).\nTalgud päädivad laupäeval 14. mail, mil sadakond fondi vabatahtlikku - teiste hulgas valitsuse liikmeid ja riigikogulasi - koguvad annetusi umbes poolesajas kaubandussõlmes üle Eesti. Kaubanduskeskuste nimekiri avaldatakse fondi kodulehel www.kingitudelu.ee.\nLaupäeval aitavad annetusi koguda majandusminister Kristen Michal ja välisminister Marina Kaljurand. Rahvasaadikutest panustavad aega ja energiat Viktoria Ladõnskaja, Jaak Madison, Jüri Ratas, Martin Kukk, Kalle Palling, Siret Kotka, Martin Repinski, Kalle Laanet ja Andres Ammas.\nOma annetuse on kokku pannud Põhja-Tallinnas asuva Mudila lasteaia 5-6aastased lapsed ning USA Chicago ja Kesk-Florida eestlased. Vähihaigete heaks on kogutakse annetusi kaitseväe peastaabis ning üks fondi annetuskastidest sõitis isegi kaitseväe suurõppusele Kevadtorm.\nVähiravifond „Kingitud elu” on sel aastal Eesti inimeste ravisse panustanud juba üle 300 000 euro (5) 15.04.2016\nVähiravifondi "Kingitud elu" annetati kahe aastaga ligi miljon eurot (4) 05.02.2016\nVälisminister Marina Kaljurand korraldab vähihaigete heaks korjanduse sel nädalavahetusel aset leidval rahvusvahelisel Lennart Meri konverentsil.\n„Oleme tänu lahketele annetajatele saanud kahe tegevusaasta jooksul aidata ligi sadat Eesti inimest. Absoluutselt kõiki on õnnestunud aidata, kes fondi poole on pöördunud ning kuuluvad meie sihtgruppi. Tahame seda imelist seeriat jätkata. Vaid üheskoos, igaüks endale jõukohase panusega - olgu selleks 1, 5, 10 või 100 eurot - saame kindlustada hädavajaliku ravi, lootuse ja võimaluse elada kõikidele kaasmaalastele ka 2016.aastal,” ütles vähiravifondi “Kingitud elu” juhataja Toivo Tänavsuu.\nVähiravifondi „Kingitud elu” heategevustalgud toimuvad teist aastat järjest. Eelmisel aastal laekus fondi talgunädala jooksul ligi 50 000 eurot.\nFond toetab vähihaigeid, kelle raviks ei jätku haigekassa vahendeid. Ainuüksi sel aastal on fondilt abi saanud ligi 30 inimest, kelle vähiravisse on fond panustanud üle 300 000 euro.


Ainult mugavate jalatsite kandmine - kvaliteetsed, pehmed, kergesti painutatavad kingad vähendavad valutavate jalgade koormust. Millised ravimid on paremad: monopreparaadid või kombineeritud ravimid On võimatu ühemõtteliselt öelda, millised pillid on paremad käte ja jalgade liigeste valu korral. Hiina meditsiinitooteid tellides alates rubla on kohaletoimetamine tasuta. Liigeste haigusi on palju ja igal juhul on põhjus erinev. Üldine valu, mida nimetatakse ka hajusaks valuks, mõjutab korraga mitut erinevat liigest ja võib asukohta muuta. Emavilja ürtide ja palderjani kombinatsiooniga tugevneb sedatiivne toime ja mõju südame-veresoonkonnale.\nHommikune jäikus, ilma tugeva valuta. Muutus kõnnakus. Nõrk valu sidemete ja kõõluste piirkonnas. Isegi kui sümptomid pole inimese sõnul märkimisväärsed ega tekita palju ebamugavusi, peaksite pöörduma arsti poole. Ennetav uuring aitab haiguse varases staadiumis tuvastada ja tagab täieliku ravi. Kõrvaldamismeetodid Kohalikud preparaadid - anesteetikume ja põletikuvastaseid toimeaineid sisaldavad salvid, geelid, kreemid, plaastrid.\nSteroidide süstid - prednisoloonil, deksametasoonil ja kortisoonil on kogu kehas võimas põletikuvastane toime.\nHüaluroonhappe süstid - paks vedelik on üks kõhre komponentidest, see aitab põletikuga toime tulla. Füsioteraapia on harjutuste kogum, mis aitab säilitada lihastoonust, ehitada lihasmassi haigete liigeste ümber.\nAinult mugavate jalatsite kandmine - kvaliteetsed, pehmed, kergesti painutatavad kingad vähendavad valutavate jalgade koormust. Hoidumine kõrgetest kontsadest, vastupidavast ja kunstlikust materjalist. Kuumus ja külm - sooja või külma veega vahelduvad küttepadjad leevendavad spasme, vähendavad turset ja valu. Ülekuumenemise või hüpotermia vältimiseks peab muutus toimuma kiiresti.\nProbleemsete piirkondade anesteesia - anesteetikumi süstimine otse valusasse kohta. Leevendab piinavat valu kiiresti. Närvide hävitamine. Seda kasutatakse positiivsete tulemuste puudumise korral pärast teisi meetodeid. Protseduur sarnaneb hammaste närvide eemaldamisega. Leevendab liigesevalu, kuid haigus jääb püsima.\nTraditsiooniline meditsiin - maitsetaimed, mesi, munakoored, loorberilehed ja alkohol. Meditsiiniliste tinktuuride ja segude valmistamiseks on palju retsepte.\nTABLETID “Qianletong” (Qian Lie Tong Pian) PROSTATITISEST\nTABLETID “Qianletong” (Qian Lie Tong Pian) PROSTATITISEST - Hüpoglükeemia\nEemaldatakse ainult põletiku ja valu sündroomid. Ilma täiendavate meetoditeta haiguse põhjuseid ei kõrvaldata.\nSoojendavad, valu leevendavad protseduurid, kasutades mitmesuguste toimingutega meditsiiniseadmeid. Ultraheli, elektriline stimulatsioon.\nFüüsilise aktiivsuse stimuleerimiseks määrab arst lihtsate spetsiaalsete harjutuste komplekti. Kombinatsioon erinevatest aktiivse ja passiivse manuaalse löögi tehnikatest põlvedele, õlgadele, kätele, jalgadele, jalgadele, sõrmedele, põlvedele või küünarnukkidele.\nMida teha, kui selja lihased valutavad - Neuroloogia April\nHaigused on enamasti kroonilised. Õige ravi korral degeneratiivsed protsessid ainult aeglustuvad. Seetõttu on haigusi ennetada palju lihtsam kui ravida: On vaja hoolitseda kõigi nakkuste õigeaegse ravi eest. Dieet peaks sisaldama piisavas koguses vitamiine, mineraale ja mikroelemente. Lisaks õigele toitumisele aitab liigesehaiguste ennetamine säilitada aktiivset eluviisi, teostatavat spordikoormust ja igapäevaseid jalutuskäike. Keha järkjärguline kõvenemine. Lihtsad toimingud võivad aidata vältida pikaajalist ravi, tugevat valu ja normaalse elu häirimist.\nKuidas unustada liigese- ja seljavalud Kui liigesed segavad täisväärtuslikku elu ja liikumist, kõige kallimad ravimid ei aita, siis peaksite pöörduma professionaalse arsti poole. Parimal juhul ei anna ravi tuttavate ja sõprade näpunäidete järgi mingit tulemust. Halvimal juhul - haiguse ägenemine, üleminek kroonilisele vormile, liikuvuse täielik või osaline kaotus.\nEnne "tõestatud" retsepti kasutamist peate meeles pidama, et sümptomid võivad olla identsed, kuid diagnoosid on Kapslid Tao-en - Ta ravi liigeste ja lihasvalu ulevaateid. Järgmised soovitused aitavad teil valu igaveseks unustada: Liigese ravirežiimi määrab ainult arst, enese ravimine võib põhjustada kõige kohutavamaid tagajärgi.\nRavi peaks hõlmama mitut meetodit - ravimeid, füsioteraapiat, homöopaatilisi, füsioteraapilisi harjutusi. Enesediagnostika on vastuvõetamatu. Ärge aurutage ega hõõruge haigeid liigeseid.\nVaatamata ajutisele leevendusele võib see kõhre lagunemist kiirendada. Ärge tehke soovitatud füsioteraapia harjutusi "valu" kaudu. Mugav heaolu on kiire taastumise võti. Isegi pärast pideva paranemise algust ärge lõpetage treeningravi. Liigesevalu: kuidas võidelda ja võita? Ja need on ainult ametlikud arvud, samas kui paljud patsiendid eelistavad ise ravida ja väldivad arstide külastamist. Aga kui patsient Olaliigese artriidi ravi juba proovinud kõiki Euroopa meditsiini meetodeid ilma nähtava edusammudeta, jääb võimalus liigesevaludest vabaneda.\nSoodsaks taustaks artralgia ilmnemisel on palju tegureid, näiteks vanus, mis loomulikult aitab Kapslid Tao-en - Ta ravi liigeste ja lihasvalu ulevaateid liigeste degeneratiivsetele-düstroofsetele muutustele, sünoviaalmembraani ärritusele luukasvude osteofüütide poolt, kaasasündinud defektide ja patoloogiate tagajärjel, mis põhjustas liigeste, näiteks puusa düsplaasia, valet moodustumist ja ka geneetika, ülekaal, liigne liikumine või vastupidi istuv eluviis.\nLiigesevalu: kuidas võidelda ja võita? - Cubit\nMonoartikulaarne valu mõjutab ainult ühte liigest, oligoartikulaarne valu kahest neljani ja polüartikulaarne valu on see valu, mis mõjutab rohkem kui 5 liigest. Lokaliseerimise järgi - üldine ja lokaliseeritud valu. Üldine valu, mida nimetatakse ka Hip Hip valuks, mõjutab korraga mitut erinevat liigest ja võib asukohta muuta. Lokaliseeritud valu ilmneb konkreetses liigeses, muutmata selle asukohta.


Veri läheb koos uriiniga - Navigeerimismenüü\nKüünlad tsüstiidiga naiste nimes\nEnamikul juhtudest tuvastatakse see noortel tüdrukutel. Rohkem infot leiate Sotsiaalkindustusameti kodulehelt.\nVeri uriinis | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - saaremahe.ee\nValu allosas kõhu all väljahingamisel\nIgapäevaselt on vajalikud mõlemad. Loomsete valkude allikad on näiteks munad, kala, kana, punane liha, piimatooted ja juust. Taimsete valkude allikad on köögi- ja teraviljad, oad ning pähklid. Kroonilise neeruhaiguse korral võib nii liigse valgu kui ka liiga vähese valgu tarbimine muuta Teie enesetunde halvemaks. Mõõdukas valkude söömine aitab vähendada nii neerude koormust kui ka jääkainete kogust veres ning seeläbi aeglustada haiguse süvenemist.\nTavapäraselt eemaldatakse liigne kaalium kehast neerude kaudu. Kui krooniline neeruhaigus süveneb, hakkab kaaliumi tase veres tõusma, kuna neerud ei ole võimelised liigset kaaliumi organismist eemaldama vt Kroonilise neeruhaiguse tüsistused. Kaaliumi taset veres hinnatakse regulaarselt vereanalüüsi abil.\nKui kaaliumi on veres liiga vähe, võib arst määrata raviks kaaliumi asendajad või liigse kaaliumi korral ravimeid, mis tasakaalustavad kaaliumi taset veres.\nPidage meeles, et paljud tahked toidud sisaldavad samuti vedelikku, samuti arvestage päevase vedeliku hulka supileem. Valige tervislikud joogid nt vesi, värske mahl. Kontrollige jookide suhkru- fosfori- ja kaltsiumisisaldust. Kui tarvitate mõnikord toiduks konserve, arvestage konservivedelik samuti päevase vedeliku hulka või kurnake konserveeritud toiduained enne kasutamist. Tugev pool inimkonnast põeb seda haigust palju harvemini ja saladus peitub kusiti anatoomilistes omadustes.\nMeessoost kanali suurus on mitu korda suurem kui emase kanali, mis vähendab mitu korda nakkuse sisenemist kehasse. Reeglina areneb meestel põiepõletik, kui nakkus satub teistesse põletikulistesse organitesse või kui kusitis on krooniline patoloogia. Haiguse arengu põhjused Eristatakse järgmisi põhjuseid, mis põhjustavad hiljem naistel verega põiepõletiku tekkimist: Urineerimisprotsessi regulaarne kunstlik kinnipidamine. Sellisel juhul toimub lihaskiudude liigne venitamine, selle tagajärjel on vereringe häiritud ja veri siseneb uriini.\nUrogenitaaltraktist võõrkeha leidmine, mis mõjutab limaskesta epiteeli, kahjustades sellega seda.\nMeestel kui adenoomi sümptomit või tagajärgi. Ebaõige või ebaregulaarne intiimhügieen, põhjustades põletikku ja hemorraagilist tsüstiiti.\nMul on krooniline püelonefriit, seda tean, aga ega ma midagi ise sellega teha küll ei oska. Ja kui arst ei pabista, mida minagi siis pabistan. Äkki on normaalne? Ehkki see neeruvalu Kõige tõhusamat mõju glükogeeni lõhustamiseks avaldabki kõhunäärme hormoon glükagoon ja neerupealiste hormoon adrenaliin.\nMaksa glükogeenivarud hakkavad lõppema juba mõni tund pärast söömist. Taimedes on glükoos tärklisena.\nMida saab vigastada naise vasakpoolse külje allosas


Lugemisdiplom | Soome Instituut Eestis\nFoto: Heidi Iivari\nÜleriigiline lugemisdiplomi programm sai Soomes alguse 2000. aastate algul. Nüüdseks on seda mitu korda uuendatud, viimati aastal 2014, ning riikliku õppekavaga vastavusse viidud. Lisaks on koolid, raamatukogud ja laste kultuurikeskused sellest aastate jooksul erinevaid variante edasi arendanud. Põhieesmärgid on aga algusest peale samaks jäänud: innustada õpilasi raamatuid lugema ja elamusterohkeid lugemishetki kogema. See motiveerib last ise otsustama, erinevate teoste hulgast meelepärast valikut tegema ja endale lugemisega seotud eesmärke seadma.\nSoomes populaarne pilootprogramm alustas Soome Instituudi eestvedamisel tegevust Tartus sügisel 2018.\nKes, kus, kuidas?\nUmbes tund aega kestvas töötoas esitleme õpilastele ja õpetajatele lugemisprogrammi tausta ja põhimõtteid, anname kätte lugemispassid (link) ning meisterdame üheskoos järjehoidjad. Lapsed saavad ligi 80 eesti keelde tõlgitud soome lasteraamatu seast välja valida 4 meelepärast teost ning pärast nende läbi lugemist teha lugemispassis olevaid ülesandeid. Soovi korral saab lugemispassi nimekirjas olevaid teoseid kohapealt kaasa laenutada. Õppeaasta lõpus ootab kõiki lugemispassi täitnud õpilasi lugemisdiplom.\nLugemissoovitusvideod: Sinikka Nopola ja Tiina Nopola “Heinakübar ja Viltsuss jahivad röövleid” (link) ning Marjatta Kurenniemi „Õnneli ja Anneli“ (link)\nKontakt: Soome Instituudi programmikoordinaator Anneli Loodus (anneli.loodus@finst.ee)


EE: Pettused kalliskividega - ärileht.ee\nEE: Pettused kalliskividega\nArvatavasti pole eriti haruldane juhus, et kui inimene satub teisele poole maakera ja näeb tundmatuid tsivilisatsioone, siis tuleb tal tahtmine üürida konteiner.\nKonteiner selleks, et see haruldasi asju täis toppida ja koju Euroopasse saata. Sobilikku kraami ikka siin-seal leidub - mööbel, riided, antikvariaadikaubad, toiduained. Ometigi on läbi aegade olnud kõige ahvatlevam ikkagi äri vääriskivide ja ehetega. Tais ja Birmas asuvad maailma suurimad rubiinileiukohad, mis millegipärast tekitab enamiku turistide seas arvamuse, et siit saab.\n##Samal ajal liigub taide seas ringi igasugu petiseid, kes kasutavad osavalt ära peamiselt välismaalaste, farang'ide lihtsameelsust ning müüvad neile soodsa hinnaga hoopis tööstuslikult toodetud võltsinguid naturaalsete esemete pähe.\nVõltskivid ja "head inimesed"\nNägin ise kaht hollandlast ja üht sakslast, kes juhuslikult kohtasid tänaval lahket inimest, kes ütles, et täna saab raha maksmata vaadata Õnneliku Buddha kuju. Tegelikult võib seda teha iga päev. Seal kohtasid nad juhuslikult teist lahket ja abistavat inimest, kes teadis rääkida, et kusagil juveelipoes toimub ainult sellel nädalal "valitsuse müük". Sellist üritust pole olemas, aga selleks ajaks peab farang olema juba piisavalt ahneks aetud, ning selleks on aasialastel alati nutti jätkunud.\nKaupluses on vähe ostjaid, aga seal leidub üks naisterahvas, kes väga armastab näiteks Hollandit ja hollandlasi ning on seal riigis käinud vähemalt kümme korda. Ja ikka ainult sellepärast, et sinna kalliskive müüa. Ta teab isegi poode, kuhu neid saab edasi müüa, ja kuna vahepeal on tekkinud tema ja turisti vahel ka isiklik sümpaatia, pakub ta erandkorras turistile potentsiaalsete ostjate aadresse. Hinnavahe võtab pea pööritama. Amazing Thailand!\nPetusüsteem töötab nagu õlitatult\nJärgneb luksuslik õhtusöök juveelipoe "omanikuga". Tehingu maht on tavaliselt kahe tuhande USA dollari ringis. Seejuures mõned inimesed laenavad selle raha, kasutades krediitkaarte, sest raha tagasisaamine ei tundu küll mingi probleem.\nMüüja eelistab sularaha ja teeb ettepaneku saata kalliskivid tähitud lennupostiga turisti kodumaale, mõne lähedase sugulase nimele. See on oluline nipp, sest sellisel juhul ei saa ostja enam järgmisel hommikul ümber mõelda ja saadetist Bangkoki lennujaamas maha võtta. See pole ju turistile endale adresseeritud! Mõnikord on järgmisel päeval terve pood kadunud, nagu poleks seda kunagi seal olnudki.\nMinu tuttavatel hollandlastel siiski õnnestus saadetis viimasel minutil peatada, aga nende lootused raha tagasi saada ja võltsvääriskividest vabaneda on kehvakesed. Alanud on kohtuprotsess, mis võtab aega aasta ja sunnib neid uuesti Taisse tagasi minema. Neil tuleb maksta ka Tai advokaadile, sest kellelgi teisel pole Tai kohtus lubatud turistide huvisid kaitsta. Vähemalt on mu tuttavad noored inimesed, kellel on aega ja tahtmist oma rumalus kuidagi ära seedida.\nTurismipolitsei ei aita\nOmeti on turismipolitsei ukse taga pidevalt järjekorrad haneksvõetud välismaalastest. Mis paneb lääne inimesi mõtlema, miks ometi Tai valitsus midagi ette ei võta. Aga Aasia on Aasia ja seal on paljud asjad teisiti. Aasialased nimelt ei arva, et tegu oleks kuigivõrd pettusega. Pigem on see lihtsalt ühe jaoks hea ja teise jaoks halb äri. Igaüks vastutab enda ja oma tegude eest ise, seda ei tee valitsus ega issand jumal taevas. Samas on nad väga nutikad inimestetundjad, kes leiavad kiirelt üles igaühe nõrga koha. Ja see teeb turvalistest heaoluühiskondadest saabujad neile kergeks saagiks. Näiteks vaidlemine taidega ei anna mitte mingeid tulemusi - proovige sellisel juhul parem kas või kaastunnet äratada.\nTavaliselt kulub vähemalt kolm nädalat, enne kui turistil tekib mingi arusaam süsteemi toimimisest riigis, mida ta külastab. "Kaua te olete siin olnud?" on tailaste küsimus, mis näib esmapilgul tavaline, ent on ometi konksuga.\nMinu nõuanne: isegi kui olete selles riigis olnud kas või paar tundi, öelge alati, et kolm nädalat. See töötab nagu kaitsevärv dþunglis.