Kuidas valida krediitkaarti? - Sekretär\nKuidas valida krediitkaarti?\nKrediitkaardi valik võib kujuneda päris tülikaks tegevuseks, kui arvestada, et Eesti suuremad pangad pakuvad kokku ligikaudu 30 erinevat krediitkaarti.\nMida kaardi valikul arvestada ning miks eelistada vaba tagasimaksega või püsimaksega krediitkaarti, aitasid selgitada finantsinspektsiooni finantsteenuste järelevalve divisjoni jurist Gerli Hall ja SEB eraisikulaenude suuna äriarendusjuht Triin Messimas.\nHalli sõnul peab inimene krediitkaardi valimisel arvesse võtma oma tegelikke tarbimisvajadusi ja ka maksevõimet ning kaardi laenulimiit sõltub üldjuhul kliendi regulaarsest netosissetulekust.\nIgapäevaste ostude jaoks on hea intressivaba kaart\nMessimas rääkis, et igapäevaste ostude sooritamiseks sobib määratud tagasimaksega kaart, millega klient saab kuni 50 päeva intressivaba raha kasutada.\n"Kui klient soovib kaardiga teha ühekordseid suuremaid oste või omada seda muude ettenägematute kulude jaoks, siis sobib talle paremini püsimaksega või vaba tagasimaksega krediitkaart. Sellel puudub igakuine hooldustasu, klient tasub intressi vaid kulutatud limiidilt ja ta saab sõltuvalt lepingu tingimustest teha regulaarseid või vabu tagasimakseid," lisas ta. Messimas sõnas, et SEB Pangas tehakse iga kliendi kohta personaalne krediidianalüüs, mis põhineb tema sissetulekutel ja olemasolevatel kohustustel. Krediidilimiit kujuneb kliendi ühe kuni kahe netosissetuleku ulatuses.\n"Sularaha vahetades peab klient arvestama kehtiva sularaha müügikursiga, kaarditehingu puhul Eesti Panga kursiga, millele lisandub konverteerimistasu," rääkis ta sellest, kas reisides eelistada krediitkaardiga sularaha väljavõtmist või vahetada valuuta eelnevalt Eestis.\nMessimas lisas, et üks aspekt on võrrelda erinevaid valuutakursse, kuid teine aspekt on turvalisus, mida krediitkaart pakub. "Samas kui klient on oma sularahavajadust valesti hinnanud, on ta sunnitud reisilt naastes taas valuuta tagasi vahetama ning kannab kursivahe tõttu rahalist kahju."\nPopulaarne on vaba tagasimaksega krediitkaart\nSwedbanki väikefinantseerimise juht Andres Tukk sõnas, et nende väljastatavatest kaartidest on populaarseimad vaba tagasimaksega krediitkaardid ja American Expressi krediitkaardid.\n"Hiljuti tuli välja krediitkaart American Express Blue, mis pakub uudset ostukindlustust. Ostukindlustusega on soetatud esemed kaitstud nii varguse, kadumise kui ka õnnetuse tagajärjel kahjustumise vastu 90 päeva jooksul pärast ostu tegemist," lisas ta.\nTurvalisus on eelkõige sinu enda tagada\n* Ära kunagi saada oma krediitkaardi andmeid internetipõhiselt ega e-posti teel kellelegi enne, kui sa pole veendunud tehingu turvalisuses ja usaldusväärsuses. Ära kasuta vähetuntud internetipoode.\n* Nii Eestis kui ka välisriikides kaardiga makstes ära luba teenindajal sellega oma silme alt lahkuda. Nii väldid võimalikku andmete kopeerimist. Sinu krediitkaardi magnetribal olevate andmete kopeerimine võtab aega vaid mõned sekundid. Nende põhjal valmistatakse võltskrediitkaart.\n* Suhtu kahtlusega igasse pangateenuseid puudutavasse e-kirja või SMS-teatesse, mis teavitab sind erakorralisest olukorrast, mille vältimiseks tuleb sul viivitamata teatada oma pangaandmed, nt paroolid. Helista alati oma panka ja kontrolli selline informatsioon üle!\n* Jälgi aeg-ajalt oma konto seisu ning kontrolli konto väljavõtet. See aitab kiiremini avastada võimalikke pettusi - summad ostude ja teenuste eest, mida sa teinud või tarbinud ei ole.\n* Ära kasuta pangateenuste kasutamiseks määratud salasõnu ning muid koode teiste internetiteenuste puhul. Erinevate salasõnade kasutamine kaitseb sinu kontot tõhusamalt võimaliku varguse eest.\n* MasterCard Standard Aastatasu puudub. * Intress 18-24%, lõplik intress sõltub kliendi kohustustest ja maksevõimest.\n* Kuni 2 lisakaarti.\n* VisaClassic Aastatasu puudub. * Intress 18-24%, lõplik intress sõltub kliendi kohustustest ja maksevõimest.\n* Püsimaksega pildikaart Aastatasu puudub. * Intress 18% aastas kasutatud limiidilt.\n* Saamiseks peab olema vähemalt 18aastane ning netosissetulek viimasel kuuel kuul peab olema vähemalt 5000 krooni.\n* Püsimaksega krediitkaart (MC Standard) Aastatasu 180 kr.\n* Intress 18% aastas kasutatud limiidilt.\n* MasterCard International Aastatasu puudub. * Intressimäär tagatise (sh käenduse) olemasolul 20% kasutatud krediidilimiidilt aastas. Intressimäär tagatise (sh käenduse) puudumisel 25% kasutatud krediidilimiidilt aastas.\n* Sularaha väljavõtt 2,5% summast + 30 kr tehing.\n* MasterCard Standard ja Visa Classic Aastatasu 300 kr, lisakaardil 100 kr. * Intress puudub.\n* MasterCard Gold Põhikaardi aastatasu 960 kr. * Lisakaardi kuutasu 480 kr.\n* Intress puudub.\n* Visa Platinum Põhikaardi aastatasu 2000 kr, lisakaardil 1000 kr.\n* American Express Platinum Paketi aastatasu 7500 kr, lisakaardil 5500 kr. * Intressivaba kuni 50 päeva, hiljem 18%. * Sularaha väljastamine välismaal American Expressi reisibüroost 8 USD.\n* American Express Gold Aastatasu 1920 kr, lisakaardil 1200 kr. * Intressivaba kuni 40 päeva, hiljem 18%. * Sularaha väljastamine välismaal American Expressi reisibüroost 8 USD.\n* American Express Blue Aastatasu 360 kr, lisakaardil 240 kr. * Intressivaba kuni 30 päeva, hiljem 18%. * Sularaha väljastamine välismaal American Expressi reisibüroost 8 USD.\n* Visa Classic ja MasterCard Standard Aastatasu 180 kr. * Intress 18% aastas kasutatud limiidilt.\n* Kaardi ja lisakaardi väljastamine tasuta.\n* Visa Gold ja MasterCard Gold Aastatasu 540 kr. * 18% aastas kasutatud limiidilt.\n* Master Card Platinum Aastatasu 1680 kr.\n* MasterCard Standard Aastatasu 300 kr (hinnasoodustus 25% hõbe- ja check in kliendile, 50% kuldkliendile). * Intress 0%. * Sularaha väljavõtmine Nordea automaatidest Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Norras, Taanis ja Poolas tasuta. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest Eestis esimene kord kuus tasuta, iga jägnev kord 20 kr. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest välismaal 30 kr + 2,5% tehingu summast.\n* Minimaalne regulaarne netosissetulek vähemalt 5000 kr kuus.\n* MasterCard Gold Aastatasu 1500 kr (hinnasoodustus 25% hõbe- ja check in, 50% kuldkliendile). * Intress 0%. * Sularaha väljavõtmine Nordea automaatidest Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Norras, Taanis ja Poolas tasuta. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest Eestis esimene kord kuus tasuta, iga jägnev kord 20 kr. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest välismaal 30 kr + 2,5% tehingu summast.\n* Regulaarne netosissetulek vähemalt 5000 kr kuus.\n* Krediitkaardi taotlemisel peab palk olema laekunud vähemalt 3 kuud Sampo panka.\n* Visa Classic Aastamaks 300 kr (esimene aastamaks taotlemisel Sampo internetpangas 250 kr). * Intressivaba makseaeg kuni 45 päeva. * Sularaha väljavõtmine 2,5% summast + 30 kr. * Lisakaart 200 kr aastas.\n* Netosissetulek 7000 kr.\n* MasterCard Business Aastamaks 450 kr (esimene aastamaks taotlemisel Sampo internetipangas 400 kr). * Intress 60 päeva jooksul pärast maksetähtaega 24% aastas, intressivaba makseaeg kuni 46 päeva. * Sularaha väljavõtmine 2,5% summast + 30 kr. * Lisakaart 200 kr aastas.\n* Netosissetulek 10 000 kr.\n* MasterCard International Lepingutasu 1% krediidilimiidist, min 300 kr aastas. * Intress puudub.\nVaba tagasimaksega kaardid\n* MasterCard Standard Aastatasu 180 kr, kuni 25aastastele (k.a) tasuta. * Iga ostuga 30 päeva intressivaba makseaega, hiljem intress 18-24%, lõplik intress sõltub kliendi kohustustest ja maksevõimest.\n* VisaClassic Aastatasu 180 kr, kuni 25aastastele (k.a) tasuta. * Iga ostuga 30 päeva intressivaba makseaega, hiljem intress 18-24%, lõplik intress sõltub kliendi kohustustest ja maksevõimest.\n* MasterCard Gold Aastatasu 600 kr, lisakaardi aastatasu 360 kr.\n* Iga ostuga 40 päeva intressivaba makseaeg, hiljem aastane intress 18-22%, lõplik intress sõltub kliendi kohustustest ja maksevõimest.\n* Must MasterCard Aastatasu 200 kr. * Intress kuldkliendile kaardimaksetelt 12% aastas, hõbekliendile 14%, muudele klientidele 15%. Sularahatehingutelt 15% aastas. * Sularaha väljavõtmine Nordea automaatidest Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Norras, Taanis ja Poolas 30 kr + 2,5% tehingu summast. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest Eestis ja välismaal 30 kr + 2,5% tehingu summast.\n* Topeltneto Aastatasu puudub. * Intress kuldkliendile 14% aastas, hõbekliendile 17%, muudele klientidele 18%. * Sularaha väljavõtmine Nordea automaatidest Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Norras, Taanis ja Poolas tasuta. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest Eestis esimene kord kuus tasuta, iga jägnev kord 20 kr. * Sularaha väljavõtmine muude pankade automaatidest välismaal 30 kr + 2,5% tehingu summast.\n* Visa Premier (deebet + krediitkaart) arvelduskriit Aastatasu 360 kr. * Intress 19% aastas. Kui palga ja pensinifondi II samba konto on Sampo pangas, siis intress 16%. * Sularaha väljamakse Sampo panga sularahaautomaatidest tasuta. * Sularaha väljamakse teiste pankade sularahaautomaatidest: iga kuu esimesed 5 tehingut tasuta, kuu jooksul alates 6ndast tehingust 17 kr. * Sularaha väljamakse välismaal 2,5% summast + 30 kr. * Sularaha väljamakse pangakontorites 2,5% summast + 30 kr (Sampo panga kontorites krediitkaardiga sularaha ei väljastata). * Võimalus taotleda krediidilimiiti alates 10 000 Eesti kroonist.\n* Netosissetulek 15 000 kr kuus.\n* Visa Gold (deebet + krediitkaart) Aastatasu 300 kr. * Intress 15% aastas. * Sularaha väljamakse Sampo panga sularahaautomaatidest erakliendi kontolt tasuta, ärikliendi kontolt 0,2% summast + 2 kr). * Sularaha väljamakse teiste pankade sularahaautomaatidest erakliendi kontolt 17 kr, ärikliendi kontolt 0,2% summast + 2 kr). * Sularaha väljamakse välismaal 2,5% summast + 30 kr. * Võimalus taotleda krediidilimiiti alates 10 000 Eesti kroonist.\n* Netosissetulek 10 000 kr kuus.\n* Freestyle (deebet + krediitkaart) järelmaks Aastatasu puudub. * Intress 19% aastas kasutatud limiidilt. * Sularaha väljamakse Sampo panga sularahaautomaadist tasuta. * Sularahaautomaatidest tasuta 1,5% + 30 kr. * Sularahaautomaatidest välismaal 2,5% + 30 kr. * Taotlemiseks peab olema regulaarne sissetulek.\n* Netosissetulek 7000 kr kuus.\nMida valikul jälgida\n* 1. Kokkulepitud tagasimaksepäevaks peab raha kontol olema Vaba tagasimaksega krediitkaardi puhul saab inimene ise valida tagasimakse aega ja summat. Silmas tuleb pidada, et juhul, kui raha ei ole tagasi makstud kokkulepitud päevade jooksul, peab kasutatud summalt hakkama pangale maksma intressi.\n* Enda poolt määratud püsimaksega krediitkaardi puhul toimub pangale tagasimaksmine üks kord kuus enda poolt määratud püsimakse ulatuses. Kui raha ei ole pangale tagasi makstud nimetatud kuupäeval, peab kasutatud summalt hakkama pangale maksma intressi.\n* 2. Kulud on suuremad kui deebetkaardiga Krediitkaardi kasutamisega kaasnevad enamasti suuremad kulud kui deebetkaardi kasutamisega. Krediitkaardile võib olla kehtestatud aastatasu või kuu hooldustasu. Olulised kasutamistingimused, millele tuleks tähelepanu pöörata, on kasutatud krediidi tagastamise tingimused ning intressi ja viiviste arvestamise tingimused.\n* 3. Igapäevasteks pangatoiminguteks ei ole krediitkaart vajalik Inimene, kes reisib palju, võiks omada krediitkaarti, sest välismaal eelistatakse sageli maksevahendina deebetkaardile krediitkaarti, samuti näitab krediitkaart panga usaldust kliendi vastu ning suurendab seeläbi ka kaupmeeste usaldust, sobides niiviisi hästi garantiiks broneeringute tegemisel.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 33Rändest ja poliitikast\nTartu Ülikooli majandusteaduskonna magistrant\nEesti rändepoliitika peab olema juhitud ja ettevaatav. Selle kaudu saab aidata säilitada eesti rahvust, keelt ja kultuuri, hoida ja arendada meie inimvara, tagada suutlikkus oma riiki pidada. Rändepoliitikas on erisuguste vajadustega sihtrühmad, keda Eestil on erineval määral tarvis eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Rändepoliitikat tuleks käsitleda ühe tegurina riigi pikaajalises arengus ja seetõttu peaksid rändega seotud teemad olema sisendiks arengustrateegiate koostamisel. Eesti rändepoliitikat tuleb kindlasti vaadelda kui teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse mõjutajat. See on abimees Eesti ettevõtete teadmusmahukuse tõstmisel. Eestis on rändepoliitika juhtimises arenguruumi.\nRÄNNE ON SEOTUD EESTI RAHVUSE JA KULTUURI ELUJÕUGA\nRändepoliitika kujundamisel on vaja selgelt välja tuua rände eesmärk, näidates ära, missugune on selle koht Eesti riigi ja rahvuse arengus. Lähtekohaks on põhiseaduses ette nähtud eesti rahvuse ja kultuuri säilimise ülim eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks võib olla mitmesuguseid teid. Aktiivne (juhitud) rändepoliitika võib sellele kaasa aidata või ka vastu töötada. Vaja on tasakaalustatult (ja päevapoliitikast vabana) arvesse võtta rändepoliitika avaldatavaid mõjusid. Tulenevalt põgenikekriisist Euroopas on praegune arutelu rändepoliitika üle enamasti seotud Eestisse sisserändamisega. Kuid sama tähtis on mõelda ka meie väljarändepoliitika üle. Selles vallas on väga tagasihoidlik isegi statistiline ülevaade olukorrast, rääkimata väljarände protsessi sügavamast analüüsist. Sisse- ja väljarännet tuleks hakata koos käsitlema.\nJärgnevas arutelus on pööratud tähelepanu rändepoliitikale kui Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse koostisosale. Arutelu lähtepunktina tulekski arvestada, millised on Eesti kui väikeriigi ja rahvusriigi huvid. Need on:\nsäilitada eesti rahvus, keel ja kultuur,\nhoida ja arendada meie inimvara kui kogu ühiskonna arengu alust,\nsäilitada suutlikkus oma riiki pidada – juhtida ja majandada.\nRändepoliitika kujundamise teeb keeruliseks huvide ja eesmärkide omavaheline seotus. Kui paneme põhirõhu esimesele eesmärgile, kontrollides väga tugevasti sisserännet, võime lühikeses ajavaates saavutadagi eesti rahvuse osakaalu kasvu riigi elanikkonnas. Kuid samal ajal võib juhtuda, et meil pole majandusse kaasata piisavalt inimvara, mistõttu ei suuda me oma tulutaset tõsta. Selle tulemusena hoogustub väljaränne meist rikkamatesse riikidesse veelgi ja pikemas vaates ohustab see eesti keele ja kultuuri säilitamise eesmärgi täitmist.\nSeega, üldise piiranguna tuleks arvestada asjaolu, et kultuuri kandmiseks ja omariikluse säilitamiseks on vaja piisavat hulka inimesi, kes tagavad selleks vajaliku majandusliku aluse. Teadmispõhise ühiskonna kujundamine vajab kõrgeltharitud töötajaid, majanduse areng piisavas mahus sobilike oskustega tööjõudu. Samas on Eesti demograafiline olukord selline, et juba praegu on pensionile siirduvate inimeste põlvkonnad tublisti suuremad kui uued tööturule tulijate rühmad.\nVeelgi tõsisem pilt avaneb, kui tutvuda Eesti Statistikaameti poolt 2015. aastal avaldatud Eesti elanikkonna prognoosiga perioodiks 2015–2040 (Krusell et al. 2015). Selle põhijäreldused on väga ühemõttelised – 2040. aastal elab Eestis 1 195 000 inimest, mis on ligi kümnendiku võrra vähem praegusest. Meie elanikkond on keskmiselt tunduvalt vanem – üle 65aastaste osakaal elanikkonnast kasvab aastaks 2040 praeguselt 17,7 protsendilt 27,8 protsendile. Samal ajavahemikul kahaneb sündide arv aastas veerandi võrra ehk 14 000-lt 11 000-le. 2040. aastaks väheneb sünnitusealiste naiste arv ligi 87 000 võrra ehk 25 aasta pärast on meil 29 protsenti vähem sünnitusealisi naisi kui praegu. Ülalpeetavate (laste ja vanaduspensioniealiste) osakaal tööealistega võrreldes kasvab 50,9 protsendilt 70,2 protsendile. Kui praegu on iga ülalpeetava kohta kaks tööealist, siis 2040. aastal on kahe ülalpeetava kohta kolm tööealist. Kokkuvõtteks saab öelda, et seniste rahvastikusuundumuste jätkumisel väheneb rahvastik keskmiselt 4800 inimese võrra aastas, kusjuures tööealiste arv väheneb veelgi kiiremini – umbes 6000 võrra aastas (vt joonist 1, stsenaarium – trendid jätkuvad).\nJOONIS 1. Eesti rahvaarvu iga-aastane muutus tuhandetes inimestes aastatel 2014–2043 viie erineva stsenaariumi korral\nAllikas: Krusell et al. (2015, 143)\nVäikeriigina tuleb Eestil leppida sellega, et meie haridussüsteemi suutlikkus valmistada ette ühiskonna arenguks vajalike erialade inimesi on piiratud. Seda nii vastavaid teadmisi jagavate õpetajate kui ka rahaliste piirangute tõttu. Sageli ei ole vastavate õpetajate väljaõpetamine lihtsalt otstarbekas, sest teatud erialade spetsialiste on Eestil vaja väga vähe. Näiteks Estonian Cell AS Kundas või Horizon Tselluloosi ja Paberi AS Kehras vajavad tselluloositööstuse jaoks vastava suuna spetsialiste, kuid väga väikesel hulgal – näiteks 3–4 aastas. Selle vajaduse rahuldamise pärast ei ole otstarbekas hakata välja arendama õpet Eesti kõrgkoolides. Ilmselt on kasulikum nad sihtstipendiumidega ette valmistada Soomes või Rootsis, kus on selles osas maailma tugevaim teadlaskond ja õppekavad. Teise võimalusena saab nende vajaduse lahendada rändepoliitikaga, otsides sobivad inimesed väljastpoolt Eestit. Seega, Eestis on vaja spetsialiseerumist ehk tuleb osaleda rahvusvahelises tööjaotuses ka tööjõu ettevalmistamise osas. Praegu on paraku meie osalemine rahvusvahelise tööjaotuses väga ühepoolne – meilt liigub arvukalt hea haridusega noori tegutsema väljapoole Eestit. Samal ajal saabub Eestisse kvalifitseeritud tööjõudu napilt, eriti väljastpoolt Euroopa Liitu – neil on keerukas tulla meile elama ja tööle. Kõik need teemad puudutavad ka meie rändepoliitikat.\nRändepoliitika on tundlik teema. Eestis on arvukas muukeelne elanikkond ja nende kaudu tekib pidevalt juurde nn uus-sisserändajaskonda, kes saabuvad Eestisse endistest NSVL liiduvabariikidest. Nende lõimimisega on küllalt tegemist ja seetõttu ei soovi meie ühiskondlik arvamus väga ratsionaalseid argumente kuulata ning arutleda selle üle, kas meil oleks vaja välja kujundada juhitud rändepoliitika. Kriitikud hakkavad kohe tooma paralleele Lääne-Euroopa kogemustega 1960.–1970. aastatest, kui Saksamaale saabusid „gastarbeiterid” Türgist ja Prantsusmaale Alžeeriast, Hollandisse Marokost jne. Osutatakse rahutustele islamiusuliste vähemuste hulgas jne. Kuid sellest kogemusest on loodetavasti siiski võimalik õppida.\nRÄNDEPOLIITIKA ON OTSESELT SEOTUD RIIGI KONKURENTSIVÕIMEGA\nElame keskkonnas, kus pidev vastastikune sõltuvus riikide vahel on kujunenud reegliks, mitte erandiks. Riigid ei saa enam kujundada üksteisest sõltumatuid poliitikaid. See tähendab, et Eesti rändepoliitikat tuleb kujundada dünaamilises, muutuvas keskkonnas. 1990. aastatel hakati Euroopa Liidus rääkima tööjõu vabast liikumisest kui ühest Euroopa neljast põhivabadusest.\nKultuuri kandmiseks ja omariikluse säilitamiseks on vaja piisavat hulka inimesi.\nSelle tegelik elluviimine tuli järk-järgult. Alles 2004. aastast alates avasid mõned ELi liikmesriigid oma tööturu uutele liikmesriikidele ehk siis ka Eestist tulijatele. Tänaseks on seda teinud kõik. Lisaks ELi liikmesriikidele on suuri muutusi teinud ka mitmed kiiresti arenevad riigid nagu Austraalia, Kanada, Brasiilia jt, kes on rakendanud viisavabaduse ja annavad pikema perioodiga töölubasid. Järelikult praegusel hetkel, kus meie tulutase on ligi 75 protsenti ELi keskmisest, on tööjõul jätkuvalt surve liikuda Eestist välja. Väliskeskkonnast tuleneb haritud tööjõule väga tugev surve rakendada oma võimeid väljaspool Eestit.\nElanikkonna, sealhulgas tööealise elanikkonna vähenemise probleemid teevad muret enamikule arenenud tööstusriikidest. Seetõttu on tänapäeva maailmamajanduses järjest teravamalt avaldumas võitlus talentide pärast. Arenenud tööstusriigid vajavad üha enam võimekaid ja hea ettevalmistusega töötajaid. Samal ajal tuleb üha suurem osa ülikoolide värskeid lõpetajaid tärkavatest majandustest väljastpoolt Euroopat või Põhja-Ameerikat.\nNäiteks Hiinas lõpetas 2012. aastal ülikooli bakalaureusekraadiga kolm miljonit, magistrikraadiga ligi pool miljonit ja neist kümme korda vähem doktorikraadiga noort. Seetõttu püüavad arenenud tööstusriigid kujundada rändepoliitikat, mis teeks selliste sobivate tulevaste töötajate sisenemise võimalikult mugavaks. USA on loonud terve eriviisade süsteemi talentide riiki meelitamiseks.1 Regulaarselt vaadatakse üle ja korrastatakse immigratsiooni protseduure, vajadusel luuakse juurde uusi viisaliike. Nii näiteks luuakse uus ettevõtjate viisa (Visa for Entrepreneurs). (Meeker, Wu 2013).\nEuroopa Liit osaleb samuti võitluses talentide pärast. Euroopa Komisjon esitas juba 2007. aasta oktoobris kaks ideed rändepoliitika hõlbustamiseks, võimalda-maks lihtsustatud korras haritud ja vajalikke inimesi kolmandatest riikidest Euroopa Liitu tuua. Esimene oli EU Blue Card direktiiv ja teine ühtse taotlemissüsteemi rakendamine ehk single permit direktiiv. Juba 2009. aasta mais kiideti heaks esimene ja 2011. aasta detsembris teine direktiiv. Euroopa Liidu liikmesriikidel oli kohustus hiljemalt 19. juunil 2011 hakata välismaalastele välja andma uut liiki elamisluba töötamiseks ehk Euroopa Liidu sinist kaarti (vt politsei- ja piirivalveamet 2016). Sinist kaarti kasutatakse ka ELi ülikoolides õppivate välistudengite tööle asumisel. Eelmise aasta seisuga sinise kaardi alusel Euroopasse tulnud spetsialistide haridustasemest ja keeleoskusest annab ülevaate joonis 2.\nJOONIS 2. Euroopa Liitu sinise kaardiga sisenenute haridustase ja keeleoskus 2015. aasta alguse seisuga, % kaardi saanutest\nAllikas: EU Blue Card (2016) materjalide alusel\nSaksamaa on 2012. aastast alates olnud väga aktiivne kasutama sinist kaarti peamiselt infotehnoloogia ja insenerierialade spetsialistide riiki toomiseks. Aastas antakse välja keskmiselt 12 000 uut sinist kaarti, sealhulgas 40 protsenti India, Hiina, Venemaa ja Ukraina spetsialistidele. (Erteilung Blaue Karte EU in Deutschand 2015) Isegi kõige karmima pagulaskriisi ajal aastatel 2014–2015 kasvas Indiast pärit tudengite arv Saksamaal 23 protsenti (Deutschland steuert Zuwanderung nur wenig 2015). Saksamaa on seadnud eesmärgiks jõuda süsteemini, mida kasutab Kanada, kus 52 protsenti välismaal sündinud residentidest on ülikooliharidusega. Samal ajal on USAs neid 30 ja Saksamaal vaid 19 protsenti (Germany turns to immigrants 2014).\nLisaks elamis- ja töölubade andmise lihtsustamisele aidatakse ettevõtjatel leida sobivaid spetsialiste üle kogu maailma. Näiteks Taanis on selleks loodud omaette riigiasutus, kes pakub vastavat teenust ja koordineerib mitmete välismaalt saabunud töötajate kohanemist Taanis. (Work in Denmark)\nJuhitud rändepoliitika peaks olema suunatud pigem kultuuriliselt lähematest riikidest inimeste Eestisse tõmbamiseks (kultuuriliselt kaugetest riikidest immigrantidega on Lääne-Euroopa palju enam hädas olnud võrreldes immigrantidega ELi uutest liikmesriikidest). Kuna meie tulutase on madal, on meil piiratud konkurentsivõime väga hea tasemega teadlaste, kraadiõppurite ja tippjuhtide sissetõmbamiseks Lääne-Euroopast või ka rikastest riikidest väljastpoolt Euroopat. Peame leidma need riigid, kus on sissetulekute tase meie omast madalam või enam-vähem sarnane, kuid kus leidub suhteliselt rikkalikult korraliku ettevalmistusega teadlasi, potentsiaalseid üliõpilaskandidaate ja häid tippspetsialiste. Sellest võiks arvata, et Eesti peaks proovima suurema tähelepanu alla võtta Ukraina, Venemaa, Valgevene ehk ka Gruusia, Moldaavia jne. Ka keelelises mõttes on nende integreerimine lihtsam. Eespool juba märgiti, kuidas on käivitatud kogu ELi „sinise kaardi” protsess kolmandatest riikidest kõrgharidusega inimeste sissetoomiseks. Enam kui pool kandidaatidest on kas doktori- või magistrikraadiga ja valdavad hästi ka mitmeid võõrkeeli.\nTulenevalt teiste ELi riikide väga aktiivsest tegevusest on Eesti jaoks Venemaalt ja Ukraina suurlinnadest juba väga raske leida noori, kes oleksid andekad, töökad ja pole veel leidnud rakendust. Seega peaksime teadlikult sihtima nn teise laine linnasid, mis ei ole Moskva, Peterburi või Kiiev. Nendes nn provintsilinnade noortes huvi äratamisega oleks vaja tegelda sihipäraselt – teha nendega koostööd, valida välja need, kes on motiveeritud ja uuendusmeelsed. Et seejärel pakkuda neile õppimist või töötamist Eestis (olenevalt sellest, kas tegu on gümnaasiumi- või juba ülikoolilõpetajatega). Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti” (2014) märgib leheküljel 9: „Eesti vajab rändepoliitikat, mis toetab riigile ja majandusele vajalike spetsialistide õppima ja tööle asumist”. Meil on MKMi poolt käivitatud pilootprogramm „Work in Estonia”. Riigikontroll on rõhutanud vajadust kaasata enam sellesse tegevusse ka välisministeeriumi ja meie ülikoole.\nRändepoliitika ei tohiks tulla liigselt vastu Eesti ettevõtjate soovile immigratsiooni kaudu säilitada väga madala töötasuga töökohad. Eestile on kahjulik selline immigratsioon, mille eesmärk on ettevõtete töökulude taseme püsivalt madalal hoidmine ja Eestis tegutsevate ettevõtete poolt väärtusahelas omatava koha arendamise edasilükkamine. Kui Eesti töötajad ei taha täita paljusid töökohti ja loodetakse need üle anda immigrantidele, siis pole me õppinud teiste riikide vigadest. Lääne-Euroopa kogemus on selgelt näidanud, et madala üldise haridustasemega tööjõu sissetoomine madalapalgaliste töökohtade täitmiseks kasvatab edaspidi uue põlvkonna samasuguse haridustasemega noori, kelle kodudest ei ole neile antud eluks kaasa püüdlust parema hariduse järele. Veelgi enam, nende tegevuse arengumootor on sageli kohaliku riigi rikkaliku sotsiaalhooldussüsteemi ärakasutamine.\nEesti oludes tähendab see, et peaks panema põhirõhu hea haridustasemega tööjõu Eestisse lubamisele, kelle jaoks meie sotsiaalsüsteem ei ole eriline ihaldusobjekt, vaid pigem töö peaks olema sobiv ja ka piisavalt tasuv. Selliseid tegevusalasid pole praegu Eestis kuigi palju, kus me suudame konkureerida rahvusvahelisel tööturul oma pakkumistega. Infotehnoloogia on siin ilmselt üks näidisvaldkond, kuid kindlasti ka mõned insenerierialad. Niisuguse rände ulatus oleks mõõdukas. Põhiküsimus on ju selles, et Eesti elanikud rändavad välja ja ei tee neid töid, mida Eestis on vaja teha, sellepärast et palgatase ja töötingimused ei rahulda. Lahendus ei ole meie oma tööjõu asendamine vähenõudliku ja väheharitud tööjõuga. Pigem tuleb teha kõik selleks, et need Eestis saadaolevad tööd muuta niisugusteks, et Eesti elanikud oleksid valmis ja võimelised neid töid tegema. Juhitav rändepoliitika ei tohiks tekitada olukorda, kus peame majanduse struktuurimuudatused edasi lükkama.\nOmaette teema on Eestis õppivad ja siin töötavad inimesed, kes on hea haridusega, õpivad doktoriõppes, magistriõppes jne. Nende suhtes tuleks olla senisest palju tähelepanelikum ja teha lihtsamaks nende sidumine Eesti vastavate ülikoolide ja ettevõtlusega. Niimoodi saaksime samuti juurde vajalikku tööjõudu. Positiivse mõjuga muudatusi on välismaalaste seadusesse sisse viidud alates 2013. aasta sügisest. Loodame, et käesoleval aastal kavandatud seadusemuudatused teevad nutika tööjõu siiatoomise (ja siin olemise) veelgi paindlikumaks.\nEESTI RÄNDEPOLIITIKAL POLE JUHTI\nPärast teiste riikide rändepoliitika käsitlemist tekib küsimus, kui tark on olnud Eesti rändepoliitika ja kuidas Eesti seadused on seda toetanud. Strateegiadokumentides pole sõnaselgelt määratud rändepoliitika juhtijat – terviku eest vastutajat. Kuna välismaalaste seaduse „omanik” on siseministeerium, kuulub vastutus eeldatavasti talle.\nEesti rändepoliitika suunad on esitatud siseministeeriumi koostatud siseturvalisuse arengukavas 2015–2020, mis kiideti heaks Vabariigi Valitsuse istungil 27. veebruaril 2015. Selles dokumendis on eesmärgiks seatud „tasakaalustatud kodakondsus- ja rändepoliitika, mis soodustab Eesti arengut ning tagab siseturvalisuse, toetudes kodakondsuse ning rändevaldkonna teadmistepõhisele ja terviklikule käsitlusele ning avatud sotsiaal- ja majanduskeskkonnale”. Rände arengut tagavad selle dokumendi järgi ennekõike sisulised, õiguslikud ja korralduslikud (sh infovahetusega seotud) lahendused, samuti uussisserändajate kohanemist toetav tugisüsteem. Selline määratlus ei võimalda rändele (ega ka rändega tegelevatele asutustele) mõõdetavaid eesmärke seada, selle mõju ja tõhusust mõõta.\nIgal aastal määrab Vabariigi Valitsus rändekvoodi ehk aastase sisserändajate piirarvu. Piirarvu taotluse valmistab ette siseministeerium. Piiarvu aluseks on protsent Eesti alalisest elanikkonnast. Piirarvu protsent on aastate arvestuses olnud erinev. Näiteks aastatel 2005–2008 oli see 0,05 protsenti, aastatel 2009, 2010, 2012, 2013, 2014 0,075 protsenti, aastatel 2011 ja 2015 0,1 protsenti. Aastatel 2014, 2015 ja 2016 on piirarv kehtestatud kahes osas – I ja II poolaastaks. Juhul kui poolaasta piirarv ületatakse, valmistab siseministeerium aasta lõpus ette piirarvu muudatuse, mis kehtestatakse siseministri määrusega. Kaheosalise piirarvuga soovitakse tagada välismaalaste voogude paindlikum ja sujuvam juhtimine. Paraku suurendab see ka bürokraatiat.\nKa välismaalaste seaduses pole sätestatud rändepoliitika eesmärki, küll aga on püstitatud ootus menetlusele.2 Sellest võib järeldada, et menetlusprotsess on tähtsam kui liikumissuund. Välismaalaste seadust lugedes tekib tunne, justkui riik ei sooviks rändepoliitikas selgust ja üheselt mõistetavust. Iga-aastane seaduse muutmine annab tunnistust rändepoliitika liigsest reguleeritusest, rände kaudu oodatava tulemuse ebaselgusest. Advokaadibüroo Raidla Ellex vanempartner Jüri Raidla nimetab seda ahistavaks õigusloomeks (Raidla 2016). On hea, et üldises plaanis on liigse reguleerituse probleemi poliitikute hulgas teadvustatud.\nSenised normid on ette näinud, et kõigepealt antakse isikule tähtajaline elamisluba, seejärel tema soovi korral pikaajalise elaniku elamisluba ja lõpuks on võimalik naturalisatsiooni korras saada Eesti kodanikuks. Neist kolmest staatusest on tähtajaline elamisluba kõige ebamugavam bürokraatlike toimingute tõttu. Viimaste seadusemuudatustega sooviti Eestisse saabumine ja elama asumise menetlusprotsess teha lihtsamaks ja paindlikumaks.\nKvalitatiivseks hüppeks võib lugeda 2013. aasta seadusemuudatusega loodud uus töötamise liik – tippspetsialist. Nende üle hakati Eestis arvestust pidama 2013. aasta sügisest. Seadusega loodi võimalus muuta lühiajaline töötamine pikemaajaliseks riigis viibimiseks elamisloa taotlemise kaudu. Kui varem pidi isik pärast lühiajalist töötamist Eestist lahkuma ja taotlema elamisluba saatkonna kaudu Eestist väljaspool, siis nüüd saab ta seda teha Eestist lahkumata. Kiirmenetlus tagab elamisloa saamise ühe päevaga.\nSeadusandluse muudatused on toimunud ka õpperände valdkonnas. Kaotati ära õpingute ajal Eestis töötamise piirangud. Nüüd on õppijal lubatud õppimise kõrvalt töötada. Ja et õpingute lõppedes saaks isik Eestis tööd leida, on tal õigus taotleda viimaseks õppeaastaks elamisluba, mis kehtib kuus kuud pärast õpingute lõppemist.\nSiiski öeldakse Riigikontrolli poolt 2015. aasta keskpaigas valminud rändepoliitika ülevaates, et sisserände korraldus ei ole suurendanud kõrge tasemega teadmiste ja oskustega töötajate lisandumist Eesti majandusse. Kui riik on seadnud eesmärgiks eelkõige tippspetsialistide sisserände, siis on samal ajal vaja muuta tõhusamaks ka rändepoliitikat. Praegu tuleb tippspetsialiste Eestisse vähe.\nRändepoliitika juurde kuulub elukeskkond ehk see, kuidas välismaalased siin kohanevad.\nPeamiselt saabub Eestisse kolmandatest riikidest töörände raames oskustöölisi. Samuti märgib Riigikontroll, et arvestatav hulk sisserändajatest on tööjõuna rakendamata. Näiteks tuleb enim sisserändajaid Eestisse selleks, et ühineda siin elavate pereliikmetega. Samas töötab nendest regulaarselt 33 protsenti. Järelikult kujutavad ilma tööta sisserändajad tööandjate jaoks kasutamata ressurssi. Kuigi töökoha leidmine on üks lõimumise olulisemaid eeldusi, ei ole pererändajate tööhõivele eraldi tähelepanu pööratud.\nPositiivse sammuna võib välja tuua majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi MKM) viimaste aastate tegevuse. 2015. aastal uuendati Eesti konkurentsivõime kava „Eesti 2020”, mille ulatuses töötati MKMi algatusel välja „Work in Estonia” – välisspetsialistide Eestisse kaasamise tegevuskava 2015–2016. See on oluline samm Eesti majanduse jaoks olulistesse valdkondadesse talentide meelitamisel ehk aktiivse rändepoliitika tegemisel. Selle raames avati 28. aprillil 2015 infoportaal „Work in Estonia” (2016), mis koondab välisspetsialisti jaoks ühte kohta kokku kogu info, mida on vaja Eestisse tööle asumisel. Lisaks püütakse aidata ka tööandjat, näidates, mida on tal vaja teha, et palgata kedagi välismaalt. Tegevuskava raames kavandatakse lisaks portaalile veel koostöö edendamist riigi, ettevõtjate ja kõrgkoolide vahel, välisüliõpilastele praktikavõimaluste laiendamist ja õigusruumi arendamist, mis võimaldaks senisest paremini pärast õpingute lõppu neil Eestisse tööle jääda. Ka politsei- ja piirivalveametil on lähiajal plaanis hakata ettevõtjaid elamislubade taotlemise asjus nõustama ja neile lahendusi pakkuma.\nRändepoliitika juurde kuulub elukeskkond ehk see, kuidas välismaalased siin kohanevad. Võib eeldada, et peale teiste ELi riikidega võrreldes madalama palgataseme on Eestisse kvalifitseeritud tööjõu värbamisel takistuseks migratsiooniprotsessi ja kohanemist toetavate teenuste, sealhulgas kohanemisprogrammide ning toimivate tugivõrgustike puudulikkus ja süsteemitus, mis võivad uussisserändajatel raskendada siinse ühiskonnaga kohanemist ning halvimal juhul tingida isoleerituse. Lõimumise valdkonnas on viimastel aastatel tehtud mitmeid uuringuid ja koostatud kavasid.\nPraxis ja Balti Uuringute Instituut koostasid 2013. aastal aruande Euroopa kolmandate riikide kodanike lõimumisaruteludest (Uus, Kaldur 2013).\nTallinna Ülikooli rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituut viis 2013. aastal läbi lõimumisvaldkonna sotsiaalsete gruppide uuringu (Rikmann et al. 2013).\nBalti Uuringute Instituut koostas koostöös HeiVäl Consultinguga 2014. aastal uuringu aruande „Uussisserändajate kohanemine Eestis: valikud ja poliitikaettepanekud tervikliku ja jätkusuutliku süsteemi kujundamiseks” (Kallas et al. 2014).\nKultuuriministeerium koostas 2014. aastal arengukava „Lõimuv Eesti 2020” ja selle elluviimiseks rakenduskava aastateks 2014–2020.\nSiseminister võttis 27.03.2015 vastu käskkirja nr 1-3/87 „Toetuse andmise tingimused uusrändajate kohanemise toetamiseks”.\nLõimumist analüüsis Riigikontroll 2015. aastal, mille kohta valmis raport „Ülevaade riigi rändepoliitika valikutest”.\nEespool nimetatud uuringud on esile tõstnud uussisserändajate kohanemisprotsessi põhilised probleemid. Sellest teadmisest lähtuvalt on Eesti riik otsustanud aidata kaasa sisserändajate lõimumisele. Siseministeerium on alustanud neile uussisserändajatele, kes on Eestis elanud vähem kui viis aastat, lõimumiskoolitusi, sealhulgas teemamoodulõpet ja keeleõpet. Lõimumiskoolitused on kõigile alla viie aasta Eestis elanud sisserändajatele kohustuslikud. Arvestuslikult peaks 2023. aastaks koolitusprogrammi läbima 12 843 inimest, mis teeb keskmiselt umbes 1600 välismaalast aastas. Koolitused on välismaalastele tasuta.\nLisaks on 2014. aastal Euroopa raha toetusel siseministeeriumi, välisministeeriumi ja EASi koostöös ilmunud raamat „Destination: Estonia. Relocation Guide”. Kõvade kaantega kriitpaberil lugemisvara on küll väärikas, kuid vähe praktiline. Kultuuriministeeriumi lõimumise arengukava tähtsustab just sihtrühmadepõhist lähenemist ehk arvestada tuleks välismaalaste tegelikke vajadusi.\nRIIKLIK STATISTIKA ON KOHATI EKSITAV\nAlgatuseks võib öelda, et kui pole üheselt mõistetud mõõdetavat eesmärki, millest peaksid saama oma tüki kõik rändega tegelevad ametkonnad ja asutused, ei ole ühtne ka statistika. Rändeteemalises ülevaates märkis statistikaamet 2000. aastate alguses, et kodakondsus- ja migratsiooniameti kogutud andmed pakuvad väärtuslikku teavet, mis on riikliku statistika tootmiseks olnud raskesti kättesaadavad. Sama saab öelda ka täna. Statistikast ei nähtu ka, kas elamisloa saanud isik on tulnud siia eesmärgiga edendada majandust või seadustab ta oma elamise, mis on nagunii Eestis.\nPraeguse olukorra hindamisel on kasutatud PPA andmeid tähtajaliste elamislubade kohta. Tabelis 1 on ära toodud kehtivad elamisload seisuga 1.01.2016 (nn kodakondsuste TOP 10). Sealt näeme, et Eestis kehtib kokku 192 531 elamisluba. Need jagunevad tähtajalisteks ja pikaajalise elaniku elamislubadeks ning neis ei sisaldu EL kodanikele antud elamisload ja -õigused. Elamislubadest enamik (ca 87%) on pikaajaliste elanike elamisload.\nTABEL 1. Kehtivad elamisload seisuga 01.01.2016 (v.a EL kodanikud). Eestis elamisluba omavate kolmandate riikide kodakondsuse TOP 10\nAllikas: PPA arendusosakond\nKiiresti saab selgeks, et kõikidest elamislubadest ligi 44 protsenti kuulub määratlemata kodakondsusega isikuile ehk tegemist ei ole üldse rände ega rändepoliitikaga. Need on meie oma venekeelsed elanikud, kes elavad Narvas või Tallinnas. Samuti on alust arvata, et suur osa Vene Föderatsiooni kodakondsusega elamislubade omanikke on meie Eesti elanikud. Meil on 2016. aasta alguse seisuga kehtivaid tähtajalisi elamislubasid 24 439. Jättes kõrvale määratlemata. kodakondsusega isikud, kahaneb kehtivate elamislubadega isikute arv 15 618-le.\nHindamaks objektiivselt rändepoliitika olukorda oleks vaja andmeid korjata tõesti rändepoliitika kohta. Seega tuleks määratlemata kodakondsusega isikud tabelitest välja võtta ja nad eraldi esitada. Rändetabelisse tuleb jätta siiski ainult rändega seotud elamislubadega isikud. Me ei saa praeguse statistika alusel kindlaks teha ka seda, kui suur osa nendest 11 500 Vene Föderatsiooni, Ukraina ja Valgevene kodanikust, kellele on väljastatud tähtajaline elamisluba, on tegelikult Eestis elanud, seejärel lahkunud Venemaale või Ukrainasse ja siis Eestisse tagasi pöördunud pere- või õpirände raames.\nPõhjalikum informatsioon tähtajaliste elamislubade taotluste kohta rändeliikide kaupa on tabelis 2, millest nähtub, et kolmandik elamislubadest on seotud pererändega ja seitsmendiku moodustavad välislepinguga seotud elamisload, mille saavad enamasti Eestis elavad määratlemata kodakondsusega isikud.\nTABEL 2. Tähtajalised elamisloa andmise otsused rändeliikide kaupa 2006–2015\nTabeli 2 puhul on ebaselge, kas määratlemata kodakondsusega isikud taotlevad elamisluba vaid välislepingu alusel või sisalduvad nad hajutatult üle kogu tabeli. Oletame edaspidi, et nad on vaid välislepingu real. Kokku anti 2015. aastal tähtajalisi elamislubasid 4927-le inimesele. Kui sellest lahutada määratlemata kodakondsusega isikud ja perekondade juurde liikumine, siis anti vaid 2800 elamisluba muudel põhjustel. Sellestki omakorda on veel suur osa saabunud välisüliõpilastel. Seega jääb Eestisse tööle saabunute osa tähtajaliste elamislubade saajate hulgas alla kolmandiku. Kahjuks on tähtajaliste elamislubade saamise reeglistikku pidevalt muudetud ja seetõttu on väga raske koostada pikema perioodi peale võrdlevat andmestikku. Kuid tabelis 3 on siiski püütud võrrelda välismaalaste seaduses enam-vähem samasuguse sõnastusega paragrahvide alusel ettevõtluse ja teaduse valdkonnas välja antud elamislubasid aastatel 2007–2015. Tervikuna võib nentida, et mingit olulist kasvu töötamise põhjusel Eestisse elamisloa saamisel pole näha. Tabelist 3 selgub, et ettevõtete juhtorganite liikmetena elamislubade saamine oli tipus 2011. aastal ja pärast selle kuritarvitamise ilmsiks tulekut keerati see võimalus Eestisse tulla väga korralikult kinni. Selle paragrahvi alusel elamislubade andmine vähenes kümme korda – 637-lt 2011. aastal 66-le järgnenud aastal. Tabel 3 näitab siiski ka positiivseid arenguid tippspetsialistide kaasamisel Eesti majandusse. Viimastel aastatel on kasvanud elamislubade andmine alapunkti ekspert/nõustaja/konsultant raames. Välismaalaste seaduse muudatustega 2013. aasta sügisel loodud tippspetsialisti kategooria on eelmisel aastal leidnud elamisloa taotlemisel kasutamist enam kui 100 korral. Teadusliku tegevuse ja õppejõuks või õpetajaks tulemise põhjusel on lubasid antud kokku 80-90 ringis.\nTABEL 3. Tähtajalised elamisload ettevõtluse ja teaduse valdkonnast 2007–2015 (elamisload on agregeeritud eri aastatel sarnaste seaduse paragrahvide alusel)\nAllikas: PPA arendusosakond. Märkus: * andmed esialgsed\nVälismaalaste seaduse muudatused ja ilmselt ka ettevõtlussektori nõudluse kasv on siiski vaid veidi suurendanud tippspetsialistide rännet. Kuid näiteks majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi prognoosi kohaselt vajab Eesti 2020. aastani 23 000 tippspetsialisti. Prognoosis eeldatakse optimistlikult, et enamiku sellest suudab katta Eesti tööjõuturg. Kuid samas nenditakse, et suurim tööjõuvajadus on IT ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris, kus hinnanguliselt oleks vaja 267 tippspetsialisti aastas ja osa sellisest tööjõust on vaja sisse tuua. Arengufondi nutika spetsialiseerumise analüüs osundab samuti, et lisandväärtuse suurendamiseks ja väärtusahelas parema positsiooni saavutamiseks on peale info- ja kommunikatsioonitehnoloogia suuna vaja tippspetsialisti ka tervise- ja biotehnoloogia ning ressursside väärindamisega seotud valdkondadesse.\nJäreldus on selge – meie rändepoliitika kujundamisel tuleb palju enam tähelepanu pöörata teaduse, õppimise ja ettevõtluse valdkonnale.\nETTEPANEKUD RÄNDEPOLIITIKA ARENDAMISEKS\nRändepoliitikat tuleb juhtida. Eesti majanduse konkurentsivõime tugevdamine saab võimalikuks siis, kui rände-poliitika on juhitud – üheselt mõistetavalt eesmärgistatud, vastutus määratud ja mõju Eesti konkurentsivõimele pidevalt tähelepanu all. Rändepoliitikat peaks kindlasti vaatama kui teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse mõjutajat ning abimeest Eesti ettevõtete teadmusmahukuse tõstmisel. Siseturvalisuse arengukavast on keeruline välja lugeda, mida riik tegelikult tahab ja kuidas seadusloome ning statistika seda toetavad. Praegused rände-, konkurentsi- ja lõimumispoliitikat ning nutikat spetsialiseerumist suunavad strateegilised dokumendid omavahel enamasti ei haaku. Samuti ei ole rändest kogutavad andmed riigiasutuste vahel ristkasutatavad. Iga valdkond või asutus kulutab ressursse andmete korjamiseks.\nRiigi soov kontrollida ületab soovi leida võimalusi.\nSeadusandlus ja riiklik statistika kuuluvad rändepoliitika juurde. Riiklik statistika peab olema terviklik ja mõõtma majanduse jaoks olulisi asju. Praegu on see kohati eksitav. Statistikast ei nähtu üheselt mõistetavalt, kui palju inimesi tegelikult asub mujalt Eestisse elama. Statistikast ei nähtu ka, kas elamisloa saanud isik on tulnud siia majandust edendama. Välismaalaste seadus on detailne ja keeruline. Seaduse arvukad muudatused ainult süvendavad keerukust. Selmet kulutada riigi nappi ressurssi ettevõtjate nõustamisele, oleks eelkõige oluline muuta seadustik lihtsamaks ja inimestele paremini arusaadavaks.\nRiigi soov kontrollida ületab soovi leida võimalusi. Seadusandja suhtumine uussisserändajatesse on viimastel aastatel muutunud positiivsemaks. Paraku jääb seadust lugedes määravaks välismaalase kontrollimise kohustus. Nii näiteks on kontrolli kohustused tööandjal, õppeasutusel, majutusettevõttel, vedajal, kutsujal. Lisaks teeb riiklikku järelevalvet politsei- ja piirivalve- ning kaitsepolitseiamet. Kahtlustamist võimendab rahvusvaheline olukord ja populistlike seisukohtade jõuline pealetung. Samas puudub riigil tõhus tagasiside selle kohta, kas seaduses tehtud muudatused oma eesmärke täidavad ja näiteks ettevõtjate elu lihtsustavad. Või teeb seda iga ametkond ise ja selle kohta lihtsalt puudub avalik teave.\nRändepoliitika osaks olev lõimumine saab tulemuslik olla siis, kui see on sihtrühmapõhine. Positiivne on kohanemisprogrammi ellukutsumine ja selle riiklik tagamine. See toob kasu aga juhul, kui arvestab sisserändaja ootusi, tema töö- või õppimise profiili. Eesti rändepoliitika tundub olevat suunatud pigem nõrgemate abistamisele kui tippspetsialistide elukeskkonna mugavaks muutmisele.\nTööjõuprognoosid on IT spetsialistide poole kaldu. Eesti Arengufondi 2013. Aasta kvalitatiivne analüüs märgib, et Eesti vajab nutika spetsialiseerumise tarbeks inimvara ka muudes valdkondades. Positiivne on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi algatus „Work in Estonia”. Rände-poliitika raames tuleb kindlaks teha erisuguste vajadustega sihtrühmad, keda meil on erineval määral tarvis riigi eesmärkide saavutamiseks.\nARENGUKAVA „LÕIMUV EESTI 2020” RAKENDUSPLAAN AASTATEKS 2014–2017 (2014). Kultuuriministeerium. – http://www.kul.ee/et/valdkondlik-arengukava-loimuv-eesti-2020\nDESTINATION: ESTONIA – RELOCATION GUIDE (2014). Siseministeerium, Välisministeerium, EAS. – http://investinestonia.com/en/about-estonia/news/article/948-online-book-destination-estonia-relocation-guide-out-now\nDEUTSCHLAND STEUERT ZUWANDERUNG NUR WENIG (2015). – Tiroler Tageszeitung 9.01. – http://www.tt.com/home/9469523-91/deutschland-steuert-zuwanderung-nur-wenig.csp\nEESTI TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE NING INNOVATSIOONI STRATEEGIA 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti”. (2014). Tartu: Haridus- ja Teadusministeerium. – https://www.hm.ee/sites/default/files/59705_teadmistepohine_eesti_est.pdf\nERTEILUNG BLAUE KARTE EU IN DEUTSCHLAND (2015). BAMF. – https://www.apply.eu/data/bluecard-holders-DE-2015-nationalities.jpg\nEU BLUE CARD (2016). Smart recruiting. – https://www.apply.eu/employers/\nGERMANY TURNS TO IMMIGRANTS (2014). – Bloomberg. Business/International, 15. June. – http://www.iol.co.za/business/international/germany-turns-to-immigrants-1703818\nKALLAS, K., KALDUR, K., KIVISTIK, K., PLAAN, K., POHLA, T., ORTEGA, L., MÜRK, I., VÄLJAOTS, K. (2014). Uussisserändajate kohanemine Eestis: valikud ja poliitikaettepanekud tervikliku ja jätkusuutliku süsteemi kujundamiseks. Uuringuaruanne. Balti Uuringute Instituut. – https://www.riigikantselei.ee/valitsus/valitsus/et/riigikantselei/strateegia/poliitika-analuusid-ja-uuringud/tarkade-otsuste-fondi-uuringute-kokkuvotted/TOF%20-%20uussisser%C3%A4ndajad%20-%20l%C3%B5puaruanne.pdf\nKONKURENTSIVÕIME KAVA EESTI 2020 (2011). Riigikantselei. – https://riigikantselei.ee/et/konkurentsivoime-kava-eesti-2020\nKRUSELL, S., TAMMUR, A, TÕNURIST, A. (2015). Rahvastikuprognoosi tulemused Eestis ja maakondades: rahvastiku areng. Statistikaamet, 132–145.\nMEEKER, M., WU, L. (2013). Immigration in America & the growing shortage of high-skilled workers. KPCB. – http://www.kpcb.com/blog/immigration-in-america-the-growing-shortage-of-high-skilled-workers\nNUTIKAS SPETSIALISEERUMINE – KITSASKOHTADE JA UUTE VÕIMALUSTE ANALÜÜS (2013). Vahearuanne, 19.06. Eesti Arengufond. – http://www.arengufond.ee/nutikas-spetsialiseerumine/tutvustus/\nPOLITSEI- JA PIIRIVALVEAMET (2016). Oluline info töötamiseks elamisloa taotlejale. – https://www.politsei.ee/et/teenused/elamisluba/tahtajaline-elamisluba/tootamiseks/oluline-info-tootamiseks-elamisloa-taotlejale.dot\nPOLITSEI- JA PIIRIVALVEAMETI ARENDUSOSAKONNA ARUANDED (2011–2016).\nRAIDLA, J. (2016). Eesti uuendamise 10 käsku. – Fookus, 1. Swedbank.\nRIIGIKONTROLL (2015). Ülevaade riigi rändepoliitika valikutest. Milline on rände roll tööjõupuuduse vähendamisel? – Riigikontrolli ülevaade Riigikogule, 16. juuni. Tallinn.\nRIKMANN, E., NIMMERFELDT, G., KITAM, N. (2013). Lõimumisvaldkonna sotsiaalsete gruppide uuring. Uuringu raport. Tallinn: Tallinna Ülikooli rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituut. – https://www.google.ee/search?q=%E2%80%A2%09Tallinna%20%C3%9Clikooli%20rahvusvaheliste%20ja%20sotsiaaluuringute%20instituut%20viis%202013.%20aastal%20l%C3%A4bi%20l%C3%B5imumisvaldkonna%20sotsiaalsete%20gruppide%20uuringu%20&ie=UTF-8&hl=et\nSELETUSKIRI „2013. aasta sisserände piirarvu ajaline jaotus aasta piires” eelnõu juurde (2013). – http://www.koda.ee/public/Sisserande_maaruse_eelnou_selertuskiri_17.01.2013.pdf\nSISETURVALISUSE ARENGUKAVA AASTATEKS 2015–2020 (2015). Siseministeerium. – https://valitsus.ee/sites/default/files/content-editors/arengukavad/siseturvalisuse_arengukava_2015-2020_kodulehele.pdf\nTOETUSE ANDMISE TINGIMUSED UUSRÄNDAJATE KOHANEMISE TOETAMISEKS (2015). Siseministri käskkiri 27.03.2015 nr. 1-3/87. – https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/toetuse_andmise_tingimused_uussisserandaja.pdf\nUUS, M., KALDUR, K. (2013). Euroopa kolmandate riikide kodanike lõimumisarutelude aruanne. Poliitikauuringute Keskus Praxis, Balti Uuringute Instituut. – http://praxis.ee/fileadmin/tarmo/Projektid/Valitsemine_ja_kodanike%C3%BChiskond/MISA_raport_EST_.pdf.\nVALDKONDLIK ARENGUKAVA „LÕIMUV EESTI 2020” (2014). Kultuuriministeerium. – http://www.kul.ee/et/valdkondlik-arengukava-loimuv-eesti-2020\nVÄLISMAALASTE SEADUS (2016). – RT I, 06.04.2016, 20. – https://www.riigiteataja.ee/akt/VMS\nWORK IN DENMARK (2016). – https://www.workindenmark.dk/Employer\nWORK IN ESTONIA (2015). – http://www.workinestonia.com\n2015. AASTA SISSERÄNDE PIIRARVU AJALINE JAOTUS AASTA PIIRES. (2014). – RT I, 29.12.2015. – https://www.riigiteataja.ee/akt/129122014063\n1 H-1B viisa on bakalaureuse või sellest kõrgema haridustaseme omajatele, kellele on tehtud tööpakkumine USAst. H-3 ehk trainee viisa on neile, kellel on ette näidata kuni kaheaastane väljaõpe USA tööandjalt. O viisa on erakordselt andekatele teadlastele, sportlastele, kunstnikele jne. L-1 viisa võimaldab suurtel multinatsionaalsetel ettevõtetel kiiresti tuua USA allüksustesse kõrgtaseme spetsialiste jne. USAs loodi iga H-1B viisaga keskmiselt 5 töökohta ja väiksemates ettevõtetes isegi 7,5 uut töökohta (Meeker, Wu, 2013). USAs tunnetatakse pidevalt puudujääki H-1B viisa osas – taotlusi ettevõtetelt tuleb rohkem. Väga kiiresti on kasvanud nende välismaalt USAsse õppima asunud tudengite arv, kes kasutavad F1 viisat. Seetõttu on kavas suurendada H1-B viisade kvooti seniselt 85-lt 150 000-le aastas.\n2 VMS § 13 sätestab, et välismaalaste Eestis elamine, töötamine ja lahkumine peavad olema kooskõlas avalike huvidega ja vastama avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitse vajadustele.


para.ee • Vaata teemat - Tšakrad, praana, nadid, kehad\nTšakrad, praana, nadid, kehad\nPostitas huviline » 05 Sept 2012, 22:06\nTšakrad on kehas olevad energiakeskused, mille ülesanne on säilitada ja muundada universaalset eluenergiat e praanat. Kui paned kokku pöidla ja nimetissõrme, siis umbes sellise ringi suurused nad ongi. Peamisi energiakeskuseid on seitse, tervendamiseks kasutatakse neist kuut. Seitsmes, meie vaimne keskus, pealae kohal asuv kroontšakra, sanskriti keeles sahasrāra, tervist ei mõjuta ja seepärast seda tervendamisel ka ei kasutata.\nŠivananda võrdleb tšakraid kindralitega. Kui hoiad nad terved, tunneb kogu armee end hästi. Kui aga energiakeskused korralikult ei tööta, ei saa ka sõdurid piisavalt praanat või saavad seda ülemäära, mis pole samuti hea.\nKehas olevaid kümneid tuhandeid tšakraid ühendavad omavahel energiakanalid e nadid, mida on üle 72 000. Olemasolu tasandeid e kehasid on meil aga joogafilosoofia järgi viis. Füüsiline keha on see, mida me näeme ja katsuda saame ning mis ka haigeks jääb. Ülejäänud kehad on nähtamatud. Energia- e vitaalne keha on tšakrate, praana ja nadide kodu. Sealt saavad energiat nii meie emotsioonid kui ka mõtted. Järgmises, emotsionaalkehas, asuvad meie emotsionaalsed programmid ehk armastus, hirm, vihkamine jne. Mentaalsed programmid. s.t mõtlemine, ettekujutamine, meenutamine on mentaalkehas. Viiendast ja energeetiliselt kõige peenemast, vaimsest kehast leiab karma ja eelmiste elude mälupanga.\nKus on tšakrate kodu?\nEt energiakeskuste asukohta paremini tabada, soovitab õpetaja selgroolülisid, kus enamik kuuest põhitšakrast asub, sõrmega masseerida. Autš! isegi veidi valus on. Miks? Sest energiakeskused on seotud närvide võrgustikuga.\nJuurtšakra - mulādhāra - esimene, kõige alumine tšakra. Meestel asub see lahklihas päraku ja genitaalide vahel. Naistel tupe sees, selle alumises osas. Kui täpset asukohta on raske leida, võib keskenduda sabakondile tuharate vahel. Mulādhāra värv on rubiinpunane ning ta on seotud maaelemendiga, mille sümboliks on munarebukollane ruut. Tema negatiivne emotsioon on hirm, vastandiks aga julgus ja kartmatus.\nSakraaltšakra - swādhisthāna - teine tšakra. Kui tõmmata mõtteline joon vaagnaluu väljaturritavatelt otstelt selgroole, siis just seal, ristluul e sakrumis, see tšakra asubki. Tema värv on apelsinioranž ning ta on seotud vee-elemendiga, mille sümboliks on hõbedane pikali kuusirp. Swādhisthāna negatiivne emotsioon on ebatäiuslikkus, millest puhastab harmoonia ja terviklikkuse tunne. Sakraaltšakra paneb meid kahtlema oma täiuslikkuses ning otsima seda väljastpoolt - mees otsib naist, naine meest. Ent igas kehas on olemas nii naine kui mees.\nNabatšakra - manipūra - kolmas tšakra on lülisambal, kui tõmmata mõtteline joon nabast selja taha. Tema värv on kuldkollane ning ta on seotud tuleelemendiga, mille sümboliks on punane allapoole suunatud kolmnurk. See on kõige suurem tšakra, sest loode saab emaüsas toitu ja energiat just nabanööri kaudu. Manipūra negatiivne emotsioon on ahnus, tahtmine omada asju. Vastandiks sellele on külluslikkus. Meister ütleb naljaga pooleks, et miljonäridel on nabatšakra probleem - neil ei saa rahast isu täis.\nSüdametšakra - anāhata - neljas tšakra, asub samuti lülisambal, südame kõrgusel abaluude vahel. Tema värv on smaragdroheline ning ta on seotud õhuelemendiga, mille sümboliks on heleroheline kuueharuline Taaveti täht. Anāhata negatiivne emotsioon on vihkamine otsese põhjuseta, mis on enamasti seotud varasema karmaga. Selle vastandiks on armastus, soov, et teine inimene oleks õnnelik.\nKurgutšakra - vishuddhi - viies tšakra. Seda on leida imelihtne - ta asub meie väljaulatuval kaelalülil. Tema värv on sügav taevasinine ning ta on seotud ruumielemendiga, mille sümboliks on helesinine ring. Vishuddhi negatiivne emotsioon on otsese põhjusega viha, vihastumine. Positiivne aga kaastunne, soov, et inimesed oleksid vabad kannatustest.\nKolmanda silma tšakra - ājnā - kuues tšakra, on meie teadvuse asukoht. Kui tõmmata üks mõtteline joon kulmude vahelt, teine kõrvalestade ülemisest servast taha kuklale ja kolmas pealae keskpunktist otse alla pea sisse, siis nende kolme joone kohtumispunktis ajus asubki kolmanda silma tšakra. Teda ümbritsevad käbikeha ja ajuripats. Ājnā värv on indigosinine, ka valge. Elementi tal pole. Selle keskuse negatiivne emotsioon on uhkus, kõrkus, ego, positiivne aga andestus.\nOmm ja 7 tervendavat tehnikat\nKuna kirjasõna järgi pole neid tehnikaid õppida võimalik, olgu siin põgusalt lahti räägitud nende olemus ja kasu. Kõiki neid tuleb teha silmad kinni - et praana välja ei voolaks ning kõikide juures retsiteeritakse mõttes universumi algheli omm. Mõttes seepärast, et tehnikad mõjutavad peenkehas asuvaid tšakraid. Omm-heli valjult ütlemine mõjutab aga füüsilist keha.\nTšakrate häälestamine omm-heliga tähendab kuue energiakeskuse omm-iga tuunimist. Igal tšakral on oma vibratsioon. Kui see võngub valel sagedusel, ei ole ka tervis korras ning kuna me pole ise võimelised õiget sagedust tekitama, tulebki kasutada omm-heli.\nTšakrate tasakaalustamine tähendab tšakrapaaride harmooniasse seadmist. Kõigepealt tasakaalustatakse omavahel naba- ja südame-, siis sakraal- ja kurgu-, lõpuks kolmanda silma ja juurtšakra, millest stressi, pingete ja negatiivsete emotsioonide tõttu kooskõla kaduma on läinud.\nTšakrate häälestamine värvidega tähendab igasse tšakrasse tema värvi visualiseerimist, sest värvi võnkesagedusel on energiakeskusele tervendav mõju. Punasel on näiteks madalam vibratsioon kui sinisel. Must pole aga tervisele üldse hea, sest neelab kõiki värve, ent ei peegelda tagasi mitte ühegi võnkeid. Selles mõttes on ta negatiivne värv.\nTšakrate noorendamine tähendab iga energiakeskuse mõjutamist talle sobiva joogapoosi e asanaga. See aitab paremini ühendada tšakraid füüsilise kehaga ja taastada nende vahel energia liikumise. Turiseis mõjutab näiteks kurgu-, kaameliasend nabatšakrat.\nTšakrate emotsionaalne puhastamine tähendab igale energiakeskusele positiivse lausungi kordamist kolmel eri moel. Füüsilise keha puhastamiseks öeldakse seda valjul häälel, energia- ja emotsionaalkeha mõjutamiseks sosinal, mentaalkehale aga mõttes. See programmeerib tšakrad ümber, et nad negatiivsetele emotsioonidele enam praanat ei annaks, küll aga positiivsetele.\nTšakrate energiaga küllastamine tähendab energiakeskuste praanaga täitmist. Ehkki tšakrad võtavad elujõudu ka õhust ja toidust, kulutame me seda oma halbade harjumustega liialt palju. See, kui palju praanat keegi sündides saab, on karmaga määratud ning kui see nn prenataalne praana ära kasutada, tuleb surm sõltumata sellest, kui palju eluenergiat inimene väljastpoolt juurde on võtnud.\nTšakrate häälestamine algelementidega tähendab tšakrate tervendamist neid mõjutavate füüsilise mateeria viie algelemendi - maa, vee, tule, õhu ja ruumi - sümbolite ja värvidega.\nTerviseajakirjas ÜKS ilmunud artikli autor on Marika Makarova


Financer
\n
Financer
\nOmaraha kaudu võib laenata igaüks, kes on vähemalt 21-aastane. Laenata on võimalik 50-10 000 eurot kuni 5 aastaks, kuid mis kõige parem - Omaraha portaalis on väga lihtne toimetada ning sisuliselt saad laenata kodust lahkumata.\nViimati uuendatud:mai 31, 2019\nE-posti aadress: info@omaraha.ee\nEsmaspäev - Reede: 8-17\nminul on olnud ainult meeldiv kogemus nendega\nabsoluutselt parim koht kust laenu võtta! olen superrahul ja võtaks uuesti iga kell kui oleks vaja!!\nLaena ettevõttest Omaraha\nOmaraha platvormil laenamine on hõlbus tänu inimeselt-inimesele strateegiale. Kuna laenu väljastajaks on teine inimene, mitte laenufirma, on ka tingimused paindlikumad ning võimalus saada laenu on tunduvalt suurem isegi siis, kui su krediidivõimekus ei ole mõne panga või laenufirma jaoks piisavalt kõrge.\nLaenu saamiseks pead tegema taotluse nagu igas teises portaalis. Erinevuseks on aga see, et taotlus saadetakse erinevatele investoritele. Kui mõne investori nõudmised vastavad sinu taotluses märgituga, siis tekib "paar" ning saadki raha!\nKui ükski pakkumus ei sobi sulle, võid jätta taotluse ootele seni, kuni leiad investori, kes su soovi vastu võtab.\nOmaraha portaalis on võimalik laenata ka tagatisega, rakendades tagatiseks oma auto. Eduka laenulepingu sõlmimiseks tuleb sõiduk kirjutada laenulepingu perioodi ajaks Maanteeametis portaali haldaja nimele.\nPärast ümberregistreerumist saadki raha oma kontole ning kui raha on tagasi makstud registreeritakse auto tagasi sinu nimele.\nMõistlik intress: Omaraha kaudu saab väga mõistliku intressiga laenu - intress võib olla üksnes 12% aastas. Laenata saab lausa kuni 10 000 eurot.\nHakka investoriks: Ühisrahastusplatvormina saab Omaraha kaudu ka raha investeerida, teenides niimoodi pisut lisa. Kuna platvorm on lihtne, saab igaüks seal alustada investeerimist!\nIntressimäär alates: 12%\nLaenusummad: Laena 50-10 000€\nLaenuperiood: Laena raha kuni 10 aastaks!\nVanusepiirang:Minimaalne vanus 21\nEttevõttel on pangakonto järgnevates pankades: SEB Pank\nVäljamakse andmed:kuni 3 tundi\nVõimalik laenata 50 – 10000 eurot\nIntress jääb üldiselt 20% ringi\nOmaraha kaudu saab ka raha investeerida\nLaenuperiood 3 kuni 120 kuud\nma ei kujuta ette, kuidas keegi enam üldse julgeb seal investeerida, sest ma sain laenu ikka liiga kergelt olgem ausad :D ma iseendale laenu ei annaks, nii et palju õnne!!!!\nHoidke eemale!!!! Halb teenindus, aeglane ja ülbe suhtumine!\nKuidas hindaksid ettevõtte Omarahateenuseid ja tooteid?


Pro Kapitali puhaskahjum suurenes mullu 30 protsenti - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKinnisvaraarendusfirma Pro Kapital Grupp AS käive kasvas mullu neljandas kvartalis aastavõrdluses 13 protsenti 20,7 miljoni euroni; ettevõtte möödunud aasta puhaskahjum kasvas aastavõrdluses 30 protsenti 2,6 miljoni euroni.\nPro Kapital Grupi ärikasum vähenes 12 kuu jooksul 4 protsendi 1,4 miljoni euroni, neljanda kvartali ärikasum oli 800 000 eurot. Puhaskahjum suurenes 12 kuu jooksul võrdlusperioodi suhtes 30 protsendi ehk 600 000 euro võrra, moodustades kahjumi 2,6 miljonit eurot. Neljanda kvartali puhaskahjum oli 200 000 eurot, 2015. aasta neljandas kvartalis oli see 800 000 euro, teatas ettevõte börsile.\nMöödunud aasta neljandas kvartalis jätkas AS Pro Kapital Grupp oma suurima arendusprojekti, Tallinnas asuva T1 kaubandus- ja meelelahutuskeskuse ehitustöid ning samuti aktiivseid üüriläbirääkimisi mitmete kohalike ja välismaiste jaekaubandusettevõtetega.\n"Novembris allkirjastati finantseerimisleping projekteerimis- ja ehitustööde finantseerimiseks rahastusplatvormiga TSSP, mis on investeerimisfondi TPG tütarettevõte hallatavate varade mahuga üle 19 miljardi dollari. Finantseerimislepingu kogumaht on 65 miljonit eurot, millega rahastatakse täismahus 2018. aasta sügisel avatava T1 kaubandus- ja meelelahutuskeskuse valmimine," teatas ettevõte.\nEttevõte jätkas ka arendustegevustega Riias Kliversala elamuarendusprojektis, Šaltinių Namai kvartalis Vilniuses ning Kristiine Citys Tallinnas. Riias, Kliversala arendusprojektis, on 47 korteriga elamu ehitustöödega alustatud ning sõlmitud on eelmüügilepingud seitsmele korterile.\n"Lõppesid Tondi 53 kinnistul asuva ajaloolise kasarmuhoone renoveerimistööd ning alates 1. septembrist asub valminud hoones AS Pro Kapital Grupi peakontor," teatas Pro Kapital. Novembris alustas ettevõte Kalasadama ümbruse ala arhitektuurivõistlusega, mille tööde esitamise tähtaeg oli 1. veebruar 2017. 20. veebruaril, aruandeperioodi järgselt, kuulutati 11 laekunud võistlustöö hulgast võitjaks töö "Kesk-küla", mille autoriks on Kadarik Tüür Arhitektid OÜ.\nAasta jooksul viis Ettevõte läbi kaks võlakirjaemissiooni etappi emiteerides võlakirju kokku väljalaskehinnaga 16 003 059 eurot. Emissioonist laekuvate vahenditega finantseeritakse peamiselt Ettevõtte arendusprojekte.\nArco Vara: soomlased tunnevad huvi Eesti elupindade vastu


Eesti Teaduste Akadeemia teadusauhinnad üliõpilastele\nEesti Teaduste Akadeemia annab 2009. aastal paremate üliõpilastööde autoritele välja rahalisi auhindu. Teadustööde võistlusel võivad osaleda Eesti ülikoolide üliõpilased ja eesti päritoluga üliõpilased välismaa ülikoolides, kes töö esitamise ajal jätkavad ülikoolis diplomi-, bakalaureuse- või magistriõpet või on lõpetanud need perioodil 1.09.2008-31.08.2009.\nSA Archimedes toetab kolme välisprofessori tööd maaülikoolis\nSihtasutus Archimedes toetab Dora programmi raames kolme välisprofessori maaülikoolis töötamise alustamist alates sügissemestrist 2009. Kokku toetab Archimedes 31 uue professori tööd Eesti ülikoolides. Õppejõudude töötasudeks eraldatakse rohkem kui 150 miljonit krooni Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.\nTaimede stressi uurijad kogunevad Tartus\n14.-17. maini toimub Tartus Dorpati Konverentsikeskuses rahvusvaheline taimede stressibioloogia konverents "Taimede abiootiline stress – stressisignaalidest kasvu- ja arengumuutusteni" (Plant Abiotic Stress – from signaling to development).\nKutse Polli tootearenduskeskuse avamisele\nOlete oodatud 19. mail kell 11 Eesti Maaülikooli PKI Polli aiandusuuringute keskuses (Karksi-Nuia, Viljandimaa) puuviljade ja marjade tootearenduskeskuse avamiseleja seminarile teemal “Aiasaaduste tootearendus Eestis ja Lätis”.\nTulekul on EMÜ veetehnoloogiate päev\nKolmapäeval, 6. mail toimub Eesti Maaülikooli veetehnoloogiate päev, mille eesmärgiks on teadlaste, ettevõtjate ja tarbijate lähendamine veega seotud probleemidele parimate lahenduste leidmiseks.\nInfopäev "Rohelise ülikooli võimalikkusest"\n30. aprillil kell 12.00-15.00 toimub EMÜ peamaja aulas rohelise ülikooli infopäev, kus tutvustatakse rohelise ülikooli küsitluse tulemusi, räägitakse erinevatest võimalustest selles suunas liikumisel, rohelistest ülikoolidest mujal maailmas. Oodatud on kõik huvilised! Osalejatel palume registreeruda 25.aprillini meilile: kadri.kalle@emu.ee\nTulekul on teadmiste ja tehnoloogiapäev "Terve loom ja tervislik toit"\n29. aprillil toimub Eesti Maaülikooli peahoones (Kreutzwaldi 1A) teadmiste ja tehnoloogiapäev "Terve loom ja tervislik toit". Üritust toetatakse Euroopa Liidu Regionaalarengu fondi poolt kaasrahastatava Spinno+ programmi poolt, EMÜ projekti "Teadmistepõhine biomajandus" raames.\nTartu ootab noori osalema lühifilmide konkursil\nTartu linnavalitsus koos Anne noortekeskusega kutsub seoses Euroopa päeva tähistamisega Tartus kooliõpilasi ja tudengeid osalema lühifilmide konkursil, mille eesmärgiks on tutvustada Tartu linna innovaatilise, noorusliku ja ettevõtliku noortelinnana.\nRattarikka ülikooli konkurss\nRattarikka ülikooli konkurss toimub tänavu esimest korda ja selle eesmärgiks on selgitada välja Eesti kõige rattasõbralikumad ülikoolid ja kõrgkoolid. Konkursile on oodatud osalema kõik, kes soovivad oma koolis rattakasutust aktiivsemaks muuta.\nKonverents "Mida oled sina väärt?"\n16. aprillil toimub Dorpati konverentsikeskuses konverents noortelt noortele "Mida oled sina väärt?". Tipptegijad arutlevad ühiskonnateaduste praeguse olukorra ning arenguvõimaluste üle. Vastust otsime küsimustele : Mida on ühiskonnateadlased tänapäeval väärt? Millised on sinu võimalused? Mida sult tööturul oodatakse? Kuidas ennast konkurentsis müüa? Kuidas olla liider ja juht? Milline on sinu hariduslik konkurentsivõime? Arutellu kaasatakse ka kõik osalejad.


Tallinn palub jõulukuused konteineritesse koguda | Linnaleht\nTallinn palub jõulukuused konteineritesse koguda (1)\nOhtuleht.ee, 4. jaanuar 2019, 19:29\nTallinna linnosade valitsused on korraldanud jõulukuuskede kogumise selleks spetsiaalselt paigaldatud ja vastavalt tähistatud konteineritesse.\nLasnamäe linnaosas on elanikel võimalik jõulukuuski viia 11 ajutisse kogumiskohta ajavahemikus 02.-19. jaanuar 2019: Majaka ja Lasnamäe tn nurk (Majaka esine haljasala);\nPae 48a esine haljasala; Võru 16 juures olev haljasala; Vikerlase 13 tagune haljasala (Kahu tn); Katleri asumis Grossipoe ja kooli staadioni vaheline haljasala; Läänemere tee 8 esine haljasala; Läänemere tee 19 juures olev haljasala; Kivila tn ääres, Kivila 34 vastas olev haljasala; Mustakivi konsum, Mahtra 9 ees olev haljasala; Ümera Maxima ja Grossi poe vaheline haljasala; Kalevipoja 10 esine haljasala (Vikerlase tn poolt).Jõulukuusk ei tohi olla pakitud kilesse või olla küljes ehteid, plastikut, riiet vm põletamiseks mittesobivat materjali.\n20. jaanuaril 2019 toimub kuuskede ja tuleskulptuuride põletamine Paeväljal.\nHaaberstis on kuuskede kogumiskohad: Kakumäel, Kakumäe rannas Räime tänava I parklas (linna poolt); Õismäe tee 110a (laste liiklusväljak); Järveotsa tee 15 ja Paldiski mnt 225 vahelisel haljasalal; Mustjõe asumis - Piibelehe ja Kõrgepinge tänavate ristumiskoha juures olev haljasalal (külaplats); Astangu 72 ja spordiväljaku vahelisel haljasalal.\nViimane kuuskede äravedu toimub 31. jaanuaril k.a. Haabersti tulepidu toimub 9. veebruaril kell 16.30 Õismäe tiigi ääres.\nMustamäe elanikud saavad oma vana jõulukuuse tuua kuni 15. jaanuarini järgmistesse tähistatud kuuskede kogumiskohtadesse: Akadeemia tee 30a, autoparkla sissesõidu kõrval; Mustamäe Kaja taga oleva staadioni äärne haljasala; Kiili tn 16 Sääse keskuse Maxima kaupluse ees oleva parkla kõrval; Mustamäe tee 187 (Lehola lasteaed) ja Vilde tee 79 korterelamu vaheline haljasala; Vilde tee 92 ja Vilde tee 96 vaheline haljasala; Tammsaare tee 99 taga, Grossi poe vaheline haljasala; Tammsaare tee 74 taga, Parditiigi pargi vaheline haljasala; Sütiste tee 24 ja Sütiste tee 28 (Liivaku kaubanduskeskuse) vaheline haljasala; Sütiste tee 39 kõrval asuva riidekonteineri kõrval; Vilde tee 101 (Szolnoki kaubanduskeskus) taga parklas asuvate pakendikonteinerite kõrval; Retke tee 26 ja Retke tee 28 hoovis olev haljasala.\nMustamäe Valgusfestivali raames toimub 26. jaanuaril algusega kell 17.00 E. Vilde tee 120 staadionil kuuskede põletamine.\nNõmmel kogutakse vanu jõulukuuski 3.-20. jaanuarini järgmistes kohtades: Nõmme turu tagumise parkla prügikonteinerite juures; Pihlaka tn 12 Nõmme sotsiaalmaja prügikonteinerite kõrval; Vabaduse pst 207 prügimaja kõrval; Trummi tn 28b vastas pakendikonteinerite kõrval; Valdeku tn 158 pakendikonteinerite kõrval; Uueristi tn 10 korvpalliväljaku servas; Ilmarise tn 42 vastas pakendikonteinerite kõrval; Viisi tn 29 pakendikonteineri kõrval.\nKristiine linnaosas on eraisikutele avatud neli kuuskede kogumispunkti. Kristiine kogumispunktid asuvad aadressidel Seebi tn 24a, Välja tn 8, Tedre tn 29 ja Kirsi tn 8. Kuuskede ladustamise ala on märgistatud ning oma jõulupuu on võimalik sinna viia alates 6. kuni 21. jaanuarini. Kristiine linnaosa tulepidu toimub reedel, 25. jaanuaril algusega kell 18.00 Tondi kasarmute tagusel alal (Seebi tn 24a), kus kogutud kuuskedest tehakse suur lõke ja lavale astuvad ägedad esinejad.\nTallinna Kesklinna elanikud saavad viia oma jõulukuuse selleks tarbeks paigaldatud kogumiskonteineritesse juba alates 5. jaanuarist. Konteinerid paiknevad Kesklinna viies parklas: Ahtri tn 12; Pleekmäel Imanta 6, Liivalaia ja Juhkentali tn ristmikul; Pärnu mnt viadukti all; Vesivärava kohviku vastas; Väike-Rannavärava tn 6. Osa kogutud kuuskedest kasutatakse traditsiooniliselt tuleskulptuuride tegemiseks 3. veebruaril Tuvi pargis. Nimetatud kohtadesse jäävad kogumiskonteinerid kuni 25. jaanuarini\nPõhja-Tallinna linnaosas kogutakse kuuski: Erika bussipeatuse tagusel platsil olev konteiner (Tööstuse tn); Kalaranna 1 kinnistul paiknev piirdega ala (sissepääs Kalaturu poolsest väravast); Sõle Selveri vahetus läheduses olev konteiner (Sõle tn).\nPirita linnaosa elanikul on võimalik jõulukuuski ära anda Pirita kloostri varemetes juures 7. –14. jaanuarini. Pirita kloostri varemete värav on lahti kella 9:45 kuni 15:00. Elanikud peavad arvestama, et jõulukuuske ära andes ei või olla küljes ehteid, plastikut, kilet vm põletamiseks mittesobivat materjali. Kunstkuused, ehted ja jõulutuled võib üle anda taaskasutuskeskustele või panna segaolmejäätmete mahutisse.


CV Keskus tööpakkumine Kunstiõpetaja, Raplamaa\nTööpakkumise number #530632\nkunstiõpetuse tunnid 5.-9. klassini\nKandideerimiseks palume esitada avaldus, elulookirjeldus ja kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide koopiad hiljemalt 31. maiks 2018.a Viljandi mnt 69, Rapla või e-posti aadressil jaan.reimund (ätt) rvg.edu.ee Lisainfo telefonil 48 90 121.\nRapla Vesiroosi Gümnaasium jätkab algavast õppeaastast Rapla Vesiroosi Koolina. Põhikoolis asub õppima üle 500 õpilase. Väga hea õppekeskkond renoveeritud koolimajas ja sportimisvõimalused uues spordihoones. Lisaks on hea rongiühendus Tallinna, Pärnu ja Viljandiga.


MIDA SAAB FACEBOOK MEILE ARMASTUSE KOHTA ÖELDA? | UUENDUS | SMITHSONIAN - ARTIKLID, INNOVATSIOON, TEHNOLOOGIA - 2022\nEnamiku inimeste jaoks on sõbrapäev rooside ja romantiliste õhtusöökide teemal. Uudiste meedia jaoks on see võimalus üldsuse uputamiseks rohkete kommentaaridega paarisuhte ühendamise hetkeseisust. Seal on näiteks värskelt avaldatud Pewi uuring, milles uuritakse Interneti ja sotsiaalmeedia mõju suhetele. Küsitluse käigus leiti, et enamiku inimeste arvates on Internetil nende armuelule positiivne mõju, kuna üle kolmandiku on tekstisõnumite intiimsus suurem.\nKuid isegi südameasjades oleks teil raske leida asjakohasemate sotsioloogiliste suundumuste usaldusväärsemat hankijat kui Facebook. Arvestades seda, mis meile meeldib, ja peaaegu kõigil mõõdetavatel viisidel, kuidas me suhtleme kogu maailmas, on sotsiaalsest võrgustikust, mida me armastame (ja vihkame), saanud üks kõige de facto kroonikuid meie elu intiimsed aspektid. Selle sõbrapäeva statistikat krõbistav Facebooki andmete teaduse meeskond kaevandas selle tohutu staatusevärskenduste teabevõrgustiku, mis on seotud arusaamade tükikestega - arvasite, et see on armastus. Enamasti näib, et selle jätkuv ajaveebiraportite sari kinnitab palju levinumaid eeldusi, kuidas romantika teatud kultuuride ja demograafia seas välja mängib. Siiski on mõned märkimisväärsed üllatused.\nArmastus ja usk\nArvestades, et religioon on ajalooliselt olnud tugev ühendav jõud peaaegu igas ühiskonnas, ei tohiks see kedagi üllatada, et enamikul paaridest kõigis riikides oli sama usk. Kõige rohkem on uskudevahelisi suhteid olnud Hispaanias, kus 70 protsenti elanikkonnast kuulutab end katoliiklasteks, ehkki kõigest 28 protsenti. Ja kuigi võiks arvata, et suurema mitmekesisusega riigid nõuavad suuremat uskudevahelist suhet, pole see lihtsalt nii. Taiwani, kus jaotus on 50 protsenti protestantlikke, 24 protsenti moslemitest, 11 protsenti katoliiklastest ja 11 protsenti budistidest, kippusid haakujad jääma segregeerituks vastavalt usulistele suundadele, 90 protsenti olid sama usu paarid.\nAndmed näitavad siiski, et mõned usurühmad on erineva usuga partnerite suhtes paindlikumad kui teised. Näiteks juudid USA-s on palju tõenäolisemad kui sikhid paaritama mõne teise usundiga inimesi, vaatamata rahvaarvule, mis on 15 korda suurem. Omapärase küljendusena oli 13 protsenti Jedi kirikusse kuuluvatest inimestest, nagu ka inimesed, kes tuletavad oma vaimsed veendumused Tähesõja filmides esitatud metafüüsilistest ideedest, abielus teise Jedi pühendunuga. Pole siiski teada, kas toimus mingit muundamist või kas nad olid leidnud droidid, mida nad otsisid.\nArmastuse ja vanuse erinevused\nVeel üks pikaajaline nähtus, mis on muutustele üsna vastupanuvõimeline, on meeste suhe nooremate naistega. Kogu maailmas näitavad Facebooki numbrid, et meespartner on keskmiselt umbes kaks ja pool aastat vanem kui naine. Ainult 20 protsendis suhetest on mees noorem kui naine. See vanuseline erinevus on 20-ndate aastate alguses nooremate paaride seas palju vähem ilmne, paljud on kohtunud koolis ja muudes populaarsetes sotsiaalsetes oludes. Sealt edasi kasvab lõhe veelgi, kasvades nende viiekümnendate inimeste seas umbes 5 aastani. Üldiselt on samasooliste paaride keskmine vanusevahe suurem kui vastassoost.\nKas tõendid räägivad mingisugusest kaasasündinud bioloogilisest eelistusest? Põhjalikum jaotus näitab, et küsimus on keerulisem, kuna sotsiaalmajanduslikud muutujad näivad mõjutavat seda, kuidas see dünaamika mängib. Analüüsi käigus leiti, et jõukates riikides, näiteks Norras ja Rootsis, kus sooline erinevus on Türgi või Egiptusega võrreldes palju väiksem, on ka vanuseline erinevus märgatavalt vähem ilmne.\nKui see on midagi enamat kui põgenemine\nVõttes arvesse kestust, mis alates kasutaja teatab, et ta on harjunud, kuni lahkumineku ametlikuks kuulutamiseni, öeldakse statistikas, et mida kauem keegi on suhetes, seda tõenäolisem see kestab. Tegelikult püsivad tõenäoliselt umbes pooled kõigist kolme kuu tähist ületanud Facebooki suhetest neli aastat või kauem.\nKa nende kahe esimese aasta jooksul on sõbrapäeva tulnud kasutada seda tugevdava sideme tähistamise võimalust, kuna on näidatud, et sel perioodil on purunemiste arv kahanenud. Hoiduge siiski suvest. Kui ilm heleneb ja inimesed tunnevad end motiveeritumalt väljas aega veeta, võivad ka need, kes otsustasid suhte luua, tundma end sellest äkitselt. Andmed näitavad purunemiste järsku kasvu mai kuni juuli kuu jooksul ja ka sel ajaperioodil algavatel suhetel on tavaliselt lühem tsükkel. Hmm ... seal pole üllatust.\nKus singlid on\nSiin on veel üks üllatav kaasavõtmine: Suured linnalinnad on vabade ja õnnelike vallaliste bastionid. Näib, et on ka põhjendusi, mille kohaselt vähem pühendunud tüübid sobivad karjatama suuremates kosmopoliitsetes linnades nagu New York ja Los Angeles. Nendes kohtades leiate koos Detroidiga riigi suurimad vallaliste protsent. Kuid see, kas nad on andmesidetavad või mitte, on täiesti teine küsimus, kuna ka suhete moodustumise (sidumise juhtude) määr on teiste Ameerika suuremate linnadega võrreldes madalaim.\n"Mõnikord, kui olete suurlinnas ja seal on tuhandeid ja tuhandeid inimesi, kes võivad teile atraktiivsed olla, muutub see nii tohutuks, et te ei tegele üldse tutvumiskultuuriga, " selgitas Kinsey instituudi teadur Justin Garcia. uurib seksi, sugu ja paljunemist, vahendab Wall Street Journal .\nÜks mahalaskmise eeldus on idee, et usukogukondadel oleks võrreldavuse määr suhteliselt kõrgem. Sest kuigi Ameerika Piibliühing loetleb Charlotte ja Nashville kahe kõige religioossema linnana, selgus Facebooki analüüsist, et mõlemad olid suhtele orienteeritud linnade madalamates ridades.\nViis linna, kus on kõige rohkem üksikuid naisi - Memphis, Jacksonville, Fort Worthi, Charlotte ja Richmond (VA) - asuvad kõik riigi lõunapoolses osas, samas kui vallata mehed on koondunud kohtadesse, mis algavad tähega S (San Francisco), San Jose, Seattle, Salt Lake City ja San Diego), kuigi olen kindel, et see on vaid juhus.


NELJANDA JUULI TERVITUSED: PARIMAD ÕNNELIKUD 4. JUULI PILDID JA GIF-ID - AJAVEEB\nSaabub päev, mil kõik, mida igal sammul kuulete „Palju õnne sünnipäevaks, Ameerika”. Igal aastal tähistab Ameerika iseseisvuse aastapäeva 4. juulil. See on suurepärane riigipüha, millega kaasnevad uskumatud paraadid, kontserdid ja ilutulestik. Inimesed lõbutsevad grillimisel ja piknikul, veedavad aega pere, sõprade seltsis ja laulavad isamaalist laulu “Jumal õnnistagu Ameerikat”. Sel päeval teevad poliitikud kõik endast oleneva, et meile oma sõnavõttudega muljet avaldada ja riigi ajaloo üle järele mõelda. Pole tähtis, kui sügavalt isamaaline olete, sest 4. juuli traditsioonilised isamaalised tsitaadid ja ütlused võivad kedagi pisarateni ajada.\n4. juulist sai pöördepunkt Ameerika ajaloos, kui võeti vastu iseseisvusdeklaratsioon ja 13 kolooniat ühendati ühte suveräänse riiki. Tõenäoliselt tähendab see päev rohkem neile, kes praegu sõjaväeteenistuses on või kellel on sõjaline minevik. Kuid ikkagi ühendab iseseisvuse tähistamine kõiki inimesi, kes soovivad olla osa sellest tähelepanuväärsest sündmusest. Sellisel juhul võib 4. juuli õnnelik tsitaat või sõnum muuta kellegi päeva ja meenutada õnnelikke eluhetki.\nTaasiseseisvumispäeva teema hõlmab erinevaid stiile ja tüüpe. Tervitamise valik sõltub teie isiklikust maitsest ja sõnumist, mida selles vihjate. Enamus tsitaate puudutavad vabadust ja vabadust, mis on üsna mõtlemapanevad. Kuid kui otsite mõnda lõbusat variatsiooni, siis siin on mõned naljakad pildid, mida soovida õnnelikuks 4. juuliks.\nSee postitus on mõeldud selleks, et saaksite valida nutika neljanda juulikuu tiitrid, mille saate lisada oma kaardile või kellelegi e-posti või sõnumi teel saata. Niisiis, täiusliku tervituse loomine iseseisvuspäeval ei võta teil palju aega. Leidke vaid mõni minut 4. juuli tähtsuse üle mõtisklemiseks!\nPõnev õnnelik 4. juuli sõnum\nTaasiseseisvumispäev on üks olulisemaid sündmusi Ameerika ajaloos. See on päev, mis on riiki parimal moel muutnud. Mõelge positiivse sõnumi lisamisest oma tervitusse nii Suure Päeva auks ja meie emamaa suuruse sümbolina. Kui vajate imelist 4. juulist rõõmsat sõnumit, siis mingisugust abi lugege allpool meie inspireerivaid ideid.\nSoovides teile suurepärast aega sel Ameerika ajaloo erilisel päeval. Head neljandat juulit.\nEnne vabaduse tähistamist ei tohiks me unustada meenutada neid, kes meie eest oma elu andsid. Head 4. juulit.\nKallitagem sel iseseisvuspäeval riiki, kus elame, ja hindagem ohvreid, mida meie sõdurid meie heaks tegid.\nSelles õnnistatud maal võiksite rõõmustada ja enesekindlalt välja astuda. Keegi maksis hinna, et saaksite olla õnnelik. Nautige oma iseseisvuspäeva.\nKus iganes sa ka poleks, kas sa tead, et sind hellitatakse sinu ohvri eest. Head neljandat juulit.\nSiin on veel üks põhjus sõprade ja perega taasühinemiseks. Ilusat neljandat juulit.\nJagage sel iseseisvuspäeval armastust ja levitage rõõmu. Head neljandat juulit!\nSõltumatus on kõige väärtuslikum olevik, mida saab nautida. Võtke aega ja mõistke, mida iseseisvus teie jaoks tähendab.\nHoidke Ameerika vaimu elus, austades seda erilist sündmust. Head iseseisvuspäeva!\nSuurim kallistusi tuleb minult öelda ... Loodan, et teie päev on sama eriline kui teiegi! Head 4. juulit!\nIsamaalised tsitaadid 4. juulile\nInimesed, kes teenivad armees ja kaitsevad meie riiki oma elu hinnaga, väärivad teadmist, et kogu riik hindab nende vaprust ja ohvreid kõrgelt. Kui teil on keegi armee teenistuses või teeb seda praegu, siis ärge jätke võimalust saata talle 4. juulil isamaalist hinnapakkumist. See näitab neile, et nende julgus paneb meid end vabalt ja õnnelikult tundma.\nPeame julgema olla suured; ja me peame mõistma, et ülevus on vaeva ja ohverduse ning kõrge julguse vili.\nVabadus on rahvaste elu hingamine.\nMa armastan oma vabadust. Ma armastan oma Ameerikat.\nDemokraatia lakkab olemast, kui võtate ära töötajad ja annate neile, kes seda ei teeks.\nÄrge laske kellelgi nõuda Ameerika patriotismi austust, kui nad isegi üritavad religiooni poliitikast eemaldada.\nMulle meeldib näha, kuidas mees on uhke selle koha üle, kus ta elab. Mulle meeldib näha meest elamas, et tema koht oleks tema üle uhke.\nAmeerika on destilleeritud inimeste uurimise vaim.\nTõelise patrioodi kohus on kaitsta oma riiki selle valitsuse eest.\nParem on surra jalgadel kui elada põlvili.\nVaimustavad tervitused ja ütlused 4. juulil\nMida iganes te plaanite teha, on neljas juulikuu nädalavahetus aeg peatada ja tähistada ilusat riigipüha. Miks mitte jagada seda toredat suvepäeva seltskonnas oma pere ja sõpradega? Meil on hea meel pakkuda teile kõige lahedamate tervituste ja ütluste kogu, mida saate hõlpsasti kasutada 4. juulil. Nad väljendavad selle rahva vaimu, mille all iseseisvus sündis ja elab edasi.\nSügava austuse ja igavese tänuga tervitame Ameerika kangelasi ja Ameerika Ühendriikide iseseisvaid osariike. Head 4. juulit, kolleegid ameeriklased!\nÄrge kunagi andke elus järele, sest meie vabadusvõitlejad pole kunagi alla andnud isegi siis, kui asjad olid nii karmid ja iseseisvus tundus pelgalt unistusena. Kõik suured saavutused algavad nii, et unenäod unistavad suurusest ja siis selle poole sirutuvad. Head iseseisvuspäeva.\nTõstke oma hääl üles ja laula, naera, tantsi ja ole rõõmus, sest kuulud kogu maailma parimasse riiki. Õnnistagu Jumal Ameerikat ja õnnistagu Jumal teid. Head iseseisvuspäeva.\nTäna pole mitte ainult teine nädalapäev, mitte tavaline puhkus. 4. juulil mälestame neid, kes võimaldasid meil elada vabas Ameerikas ja ellu viia oma unistusi. Ilusat iseseisvuspäeva!\nSelle suure rahva vabadus oli tõepoolest kalli hinnaga ja seda erilist päeva tähistades võite õppida kaitsma oma vabadust ja austama ka teiste inimeste vabadust. Head 4. juulit.\n4. juulil tähistame oma riigi sünnipäeva ja hindame vabadust ja demokraatiat, mida see kaitseb. Hoidkem Ameerikat ja oma elu iseseisvas riigis. Palju õnne kõigile!\nTuletagu Ameerika lipu värvid meile meelde meie võite ja kaotusi. Oleme jõudnud pika tee nende vabadusteni, mis meile nüüd meeldivad. Olgem täna tänulikud selle eest, mis meil on, ja veedame toreda iseseisvuspäeva!\nKui me seda erilist päeva mälestame, võiksite seista ja lugeda teid tõeliseks patrioodiks. Kaitske teile meeldivaid vabadusi, tagades, et te kunagi seisate selle suure maa kaitsel. Head iseseisvuspäeva teile.\nSeda päeva tähistades võite meenutada, et on tuhandeid inimesi, kes ei naudi kunagi teie tehtud vabadust ja vabadust ning võib see teid tänulikuks muuta. Ütle palve tuhandete inimeste jaoks siin maailmas, kes elavad mingil moel orjus. Head 4. juulit!\nHuvitavad 4. juuli tsitaadid ja ütlused\nIseseisvus on kõigi ameeriklaste jaoks märkimisväärne sündmus, mida tähistatakse suure entusiasmi ja õnnega. Inimesed soovivad üksteisele saata erinevaid ütlusi ja hinnapakkumisi 4. juuliks. Pühade tervitamine on hämmastav viis väljendada oma emotsioone ja mõtteid selle sündmuse tähtsuse kohta. Meie hinnapakkumiste komplekt peaks kutsuma esile patriotismi tundeid. Nautige seda hetke!\nMe peame neid tõdesid enesestmõistetavaks: et kõik inimesed on loodud võrdseteks; et nende Looja on neile andnud teatavad võõrandamatud õigused; et nende seas on elu, vabadus ja õnneotsimine.\nAmeerika ei olnud üles ehitatud hirmule. Ameerika ehitati julgusele, kujutlusvõimele ja ületamatule kindlameelsusele teha seda tööd.\nAmeerika on viis. Seda tuleb koos laulda.\nArmastama peab riiki, mis tähistab iseseisvust igal 4. juulil, mitte relvade, tankide ja sõdurite paraadiga, kes Valge Maja juures jõu ja lihase näol viilivad, vaid perepiknikega, kuhu lapsed viskavad kartulit Frisbeesid. salat muutub kohevaks ja kärbsed surevad õnnest. Võib arvata, et olete üle söönud, kuid see on patriotism.\nAmeerika on palju enamat kui geograafiline fakt. See on poliitiline ja moraalne fakt - esimene kogukond, kus mehed asuvad põhimõtteliselt seadma vabaduse, vastutustundliku valitsuse ja inimeste võrdsuse institutsionaliseerimist.\nMeie riik pole ainus asi, millele me oma truudust võlgneme. See on võlgu ka õigluse ja inimkonna ees. Patriotism ei seisne lipu lehvitamises, vaid püüdluses, et meie riik oleks nii õiglane kui ka tugev.\nVabadus ei ole väljasuremisest enam kui ühe põlvkonna kaugusel. Me ei andnud seda vereringes oma lastele edasi. Selle eest tuleb võidelda, kaitsta ja anda neile edasi.\nVabadus on alati ohtlik, kuid see on kõige turvalisem asi, mis meil on.\nTõeline patriotism tuleneb usust inimese väärikusse, vabadusest ja võrdsusest mitte ainult ameeriklaste, vaid kõigi maa peal elavate inimeste jaoks, universaalsest vendlusest ja heast tahtest ning pidevast ja tõsisest püüdlemisest põhimõtete ja ideaalide poole, millele see riik rajati. .\nArmas neljanda juuli pealdised\n4. juuli tähendab Ameerikale palju, kuna see sümboliseerib oma riigi tugevust ja julgust. Seda päeva seostatakse selle kogenute jaoks väga keerulise revolutsiooniajaga. Taasiseseisvumispäev ei tähenda šampanja joomist, piknike pidamist ega kontsertide külastamist, see on tähelepanuväärne päev meie iseseisvuse nimel võidelnud riigi ajaloos. Tähistame seda sündmust mõne nutika neljanda juulikuu pealdisega.\nÕunakook ja ilutulestik ning pesapall ja õlu.\nPidu nagu W, riietu nagu JFK, mõtle nagu Reagan.\nPere, ilutulestik ja neljas juuli.\nLas vabadus heliseb!\nVabade kodu julgete tõttu.\nMinu lemmikvärv on vabadus.\nPirukad, friikartulid ja neljas juuli.\nMeeldiv 4. juuli loosungid\nAmeeriklased austavad oma traditsioone ja ajalugu ning iseseisvuspäeva tähistamine illustreerib seda seisukohta suurepäraselt. See päev sümboliseerib võitu Suurbritannia valitsuse üle ja sellest tulenevalt vabadust, mis tähendab riigile palju. Peale traditsiooniliste isamaaliste tsitaatide kuulub 4. juuli loosungitele suur populaarsus. Neid lühikesi, kuid meeldejäävaid avaldusi saab hõlpsasti ühendada selle ilusa piduliku sündmusega.\nVabadust ei anta, vaid võetakse.\nTähed, triibud ja ilutulestik\nIlmast hoolimata tähistame iseseisvuspäeva koos.\nHip Hip Hurray, see on iseseisvuspäev!\nUSA on ainus teadaoleva sünnipäevaga riik.\nSee rahvas jääb vabade maaks ainult seni, kuni see on julgete kodu.\nI-N-D-E-P-E-N-D-E-N-T, kas sa tead, mida see tähendab?\nIseseisev riik on õigusriik.\nSaage kokku käsikäes, sest meie rahvas on parim maa.\nLahedaid õnnelikke 4. juuli soove\n4. juuli ei ole mitte ainult iseseisvuspäev, vaid ka tähekujulise lipu aastapäev - päev, mil kõik on punane-valge-sinine. See on väga eriline sündmus, et meenutada inimesi, kes Ameerika kuulsaks tegid. On aeg üksteisele tervitusi saata, kuid kui kirjutamine pole osav, võite võtta natuke idee meie hämmastavast 4. juuli õnnelike soovide kogust. Need võimalused aitavad seda tähtsat päeva meeldejäävalt tunnustada!\nHead neljandat juulit! Head päeva, mis on täis positiivseid emotsioone ja meeldivaid tundeid heas seltskonnas.\nMeil on suur õnn sündida Ameerikas, mis on kuulus oma rikkaliku kultuuri ja traditsioonide poolest. Iseseisvuspäeva tähistades lubame säilitada maine, et vabadusvõitlejad saaksid meie üle uhkust tunda.\nSel iseseisvuspäeval tehke samm tagasi ja hinnake oma elu ja riiki, kus elate, samal ajal hinnates ohvreid, mida inimesed meile täna iseseisvuse andmiseks andsid.\nSel erilisel päeval tulgem ette ja andke lubadus viia oma rahvas jõukuse teele, et inimesed saaksid elada õnnelikku elu. Head iseseisvuspäeva kõigile.\nHead 4. juulit! Tähistagem võimalusi elada õnnelikku elu ja luua tulevastele põlvedele helge tulevik.\nNautige vabaduse ja iseseisvuse õnnistusi, kuid tehke ka oma osa ja pingutage selle hindamiseks kõvasti.\nParimad soovid neljandal juulil! Loodetavasti veedate head aega sõprade ja perega ning nautige kaunist kingitust, mida meie riik kaitseb.\n4. juuli on meie riigi jaoks suurepärane päev ja tervitan inimesi, kelle ohverdused on selle võimaldanud. Lihtsalt tänutäheks, et avaldada austust nende ohvritele ja panna nad end eriliselt tundma.\nHead iseseisvuspäeva! Tehke see päev meeldejäävaks, austades Ameerika kangelasi ja tähistades meie riigi tugevaid aluseid, mille eest nad võitlesid.\nLas igaüks meist annab lubaduse, et seni, kuni elame, oleme oma võimaluste piires oma riigi head kodanikud ja aitame Ameerikal iga päevaga paremaks rahvaks kasvada.\nTsitaadid vabaduse ja vabaduse kohta 4. juuli tähistamiseks\nNeed sisukad tsitaadid vabaduse ja vabaduse kohta on suurepärased, et näidata 4. juulil oma isamaalist vaimu. Siin võite kohata fantastilisi tsitaate, mida on öelnud kuulsad isiksused nagu poliitikud, kirjanikud, filosoofid ja teised. Nendest valikutest saates väljendate sügavat armastust Ameerika vastu ja tunnustust neile, kes on lahkunud meie vabaduse eest võideldes. Nii et korraldagem selliste ainulaadsete ideede abil iseseisvuspäeva põnev tähistamine!\ntere hommikust sõnum talle kaugsuhtest\nVabadus pole kunagi tulnud valitsuse poolt. Vabadus on alati tulnud selle subjektidest. Vabaduse ajalugu on vastupanu ajalugu.\nVabadus on tahe vastutada iseenda ees.\nVabadus, kui see hakkab juurduma, on kiire kasvuga taim.\nKui vabadus tähendab üldse midagi, tähendab see õigust öelda inimestele seda, mida nad ei taha kuulda.\nVabadus on hinge hapnik.\nKes kukutaks rahva vabaduse, peab alustama sõnavabaduse vaigistamisest.\nVabadus edeneb siis, kui religioon on elujõuline ja tunnustatakse Jumala valitsevat õigusriiki.\nVabadusel on oma elu südametes, tegudes, inimeste vaimus ja seega tuleb seda iga päev teenida ja värskendada - muidu nagu elulembest juurest lõigatud lill, see närbub ja sureb.\nHead 4. juuli Gif-i\nKas teate, mis on kõige populaarsem viis iseseisvuspäeval tervitada, eriti noore põlvkonna seas? Muidugi peetakse 4. juuli animeeritud pilte või gife tänapäeva maailmas kõige mõnusamaks ja kiiremaks suhtluse alternatiiviks. 4. juuli õnnelikud kingitused on nii pilkupüüdvad, et kindlasti teevad teie pidulikus tervituses avalduse. Sirvige seda armas komplekti, et luua unustamatu pidustus!\nNaljakad õnnelikud 4. juuli pildid\nTaasiseseisvumispäeva taga on ajalugu pikk ja silmapaistev, seetõttu on väga oluline kummardada Ameerika soovi olla vaba ja sõltumatu. Sellegipoolest on enamuse noorte jaoks see päev seotud rõõmu ja lõbutsemisega. See on puhkus, kui teil on võimalus olla töölt eemal või õppida ja veeta aega oma sugulaste ja sõpradega. Niisiis, võite lisada oma tervitusele mingisuguse huumori ja kinkida kõigile naljaka pildi, et soovida head 4. juulit!\nluuletus, mis ajab su sõbranna nutma\narmas sõnum poiss-sõbrale, kellele ärgata\ntüdrukuga mängitavad tekstimängud\nhead 40. sünnipäeva naljakas


Osteokondroosi salvi efektiivne. Efektiivne salv emakakaela lülisamba osteokondroosi korral - Neuroloogia\nHapnik on näljahäda, seega võib tekkida minestamine, iiveldus, oksendamine ja peavalu; Luu- ja kõhulahtiste kudede regenereerimine. Chondroprotektorid on osteokondroosi kroonilises protsessis vajalikud selja jaoks, kuna need aeglustavad selgroo degeneratiivsete muutuste teket.\nKombineeritud salvid koos lisakomponentidega taastava ja biostimuleeriva toime saavutamiseks. Enamiku salvide koostises on lisaks põhikomponendile ka abiaineid, mis võimendavad efekti. Soovitud tulemuse saavutamiseks peaks igal lülisamba osteokondroosist suuremal või vähemal määral esineval salvil olema põletikuvastane toime. Põletikuvastased ravimid Osteokondroosiga kaasneb igal juhul põletik, nii et põletikuvastased salvid saavad osteokondroosi salvi efektiivne perioodil haigusega hakkama, kaotavad valu ja liigutuste jäikuse.\nPopulaarsed osteokondroosi soojendavad salvid on Kapsikam ja Finalgon. Homöopaatilised ravimid Homöopaatiline koor koosneb taimsetest ainetest. Vähemal määral on neil kogu vajalik toime, seetõttu on need suunatud mitte niivõrd osteokondroosi ravimisele, kuivõrd selle progresseerumise aeglustamisele ja kohaliku immuunsuse tugevdamisele.\nSelliseid ravimeid tuleks süstemaatiliselt kasutada mitu kuud. Parimat efekti saab, kui kursust korratakse vähemalt kord aastas ja kondroprotektoreid kombineeritakse teiste ravimitega. Chondroxide, Chondroart - tõhusad ja tunnustatud kondroprotektiivsed salvid osteokondroosiks. Massaaži salvid Osteokondroosiga massaažil on iseenesest suurepärane toime, stimuleerib vereringet, lõdvestab lihaseid ja parandab mõjutatud lõigu liikuvust.\nKõige tavalisemad kombineeritud ained on Dolobene ja Phytobene. Kompleksne efekt sisaldab järgmisi efekte: kõhre loodusliku uuenemise osteokondroosi salvi efektiivne aktiveerimine; antimikroobsed toimed; valu leevendamine ja põletikulise reaktsiooni raskuse vähendamine; tromboosivastane toime, mis parandab verevoolu ja stimuleerib osteokondroosi salvi efektiivne vereringet manustamiskohal. Tuleb meeles pidada, et kombineeritud salvide kasutamine peaks toimuma päeva jooksul, mitte rohkem.\nPopulaarsed ravimid Muidugi on igal tarbijal varem või hiljem osteokondroosi jaoks oma parim salv, mis aitab patoloogia sümptomitega hästi toime tulla ja mille vastuvõetavad kulud. Finalgon on ravim, millel on närvilõpmete ärrituse tõttu valuvaigistav toime. Seda saab kasutada mitte ainult selgroo, vaid ka liigeste jaoks. Kasutatakse kuni kolm korda päevas, maksimaalne periood on 10 päeva.\nTraumeel C on üsna universaalne vahend, mis köidab tarbijaid. Traumeel C ei saa mitte ainult ravida osteokondroosi, vaid ka päästa mitmesugustest löövetest, leevendada naha seisundit pärast põletusi ja putukahammustusi.\nاقسم بالله اقوى وصفة لتبييض تخلي وجهك وجسمك كيف لمرايا❤\nRavimit kasutatakse korda päevas. On oluline, et salviravi saaks läbi viia nädalat, kuid geeli võib kasutada kuni kolm kuud.\nSalv komplekssete efektide jaoks.\nSeetõttu on vaja otsustada, millist vormi on vaja, sõltuvalt sellest, kui palju ravimit kavatsetakse kasutada. Fastum geel on põletikuvastane ravim, mille toimeaine on ketoprofeen mittesteroidne põletikuvastane ravim.\nGeelil on üsna lai valik näidustusi, sealhulgas nihestused ja olmevigastused, lihaste ja sidemete nikastused. Saate toodet kasutada mitte rohkem kui kaks korda päevas päeva jooksul. On oluline, et Fastumi geelil oleks valgustundlikkust suurendav toime, seetõttu pole soovitatav pärast selle kasutamist päevitada, vastasel juhul on patsiendil päikesepõletuse oht.\nDolobene on terviklik ravim, millel on põletikuvastane, dekongestantne, valuvaigistav, antitrombootiline ja taastav toime. Saadaval geeli kujul. Kasutatakse kaks kuni neli korda päevas individuaalselt valitud kursuste kaupa.\nOsteokondroosi väliste ravimite kasutamise reeglid Osteokondroosi tuimastavaid salve tuleb kanda sooja salli alla, see parandab nende soojendavat toimet. Soojendavad preparaadid toimivad kõige paremini emakakaela osteokondroosiga, kuna vereringe on kõige intensiivsem kaelas. Arvestades seda asjaolu, imendub emakakaela osteokondroosi raviks kasutatav salv kiiremini.\nEt vältida allergiat aktiivsete taimsete koostisosadega toodete, aga ka mesilasmürgi suhtes, kandke need kõigepealt randme nahale. Kui pärast 20—40 minutit manustamispiirkonnas ei esine soovimatut reaktsiooni, võib tööriista kasutada. Kõiki salve ja geele, osteokondroosi salvi efektiivne samasse ravimirühma kuuluvaid tooteid, tuleks kasutada rangelt ette nähtud kursusel.\nPikaajaline kasutamine viib ravimi akumuleerumiseni veres ja suurendab kõrvaltoimete riski. Erinevat tüüpi ravimite kombineerimine on võimalik ainult kokkuleppel spetsialistiga. Tõhus kombinatsioon valitakse individuaalselt ja see võib varieeruda sõltuvalt osteokondroosi staadiumist ja põletiku raskusastmest.\nVäärib märkimist, et osteokondroosi ravi peaks olema kõikehõlmav. Peaksite osalema massaažiseanssidel, tegelema füsioteraapia harjutustega, kõrvaldama osteokondroosini viivad tegurid ja konsulteerima spetsialistiga teiste ravivõimaluste määramiseks. Raviarst valib sõltuvalt haiguse staadiumist individuaalse manipulatsioonide kompleksi. Osteokondroosi salv - ravimite tüübid, nende omadused ja mõju kehale, rahvapärased abinõud Tere kõigile!\nHiljuti avastasin emakakaela lülisamba osteokondroosi esialgse staadiumi.\nÄärmuslikul juhul võin selle muidugi vees lahustada, kui see pole kapsel need ei saa osteokondroosi salvi efektiivnekuid tavaliselt palun arstil ravim välja kirjutada erinevas ravimvormis. Miskipärast lendas see peast, unustasin arsti hoiatada. On hea, et apteeker soovitas salvi osteokondroosiks!\nÕnneks pole piire, midagi pole vaja segada, purustada ega neelata! Paar sõna haigusest Pärast aastat ilmnevad probleemid lülisambaga peaaegu kõigil inimestel. Need on vanusega seotud muutuste, kõhre kulumise, luukasvude ilmnemise tagajärg. Need mõjutavad lülidevahelisi kettaid, selgroolüli kehasid, liigeste külgnevaid pindu, sidemeid. Haiguse salakavalus seisneb võimaluses seda tuvastada alles pärast valu ilmnemist, lihaste atroofia tekkimist jne.\nOsteokondroosiga tekivad kõhredes, selgroolülides, lülidevahelistes ketastes hävitavad protsessid, mis avalduvad mitmesuguste sümptomite ja erinevate valuaistingute kaudu.\nReeglina tsirroosi valu osteokondroosi algstaadiumiga mitte tugevad, lühiajalised valud, kerge ebamugavustunne, millele me harva tähelepanu pöörame ja raviga ei alustata. Kuid osteokondroosi järkjärgulise arenguga muutub hilisemates etappides valu väljakannatamatuks, teravaks, süstemaatiliseks osteokondroosi salvi efektiivne vaevalt saab keegi ilma arstita hakkama.\nJust selles etapis kasutatakse salve ja geele valu sündroomide leevendamiseks, liikumisvabaduse taastamiseks ja osteokondroosi põhiravi alustamiseks. Osteokondroosi ei saa lõplikuks raviks kindlustuse ulekandmine, kuid haiguse ilmingute vastu on võimalik edukalt võidelda.\nSelleks kasutage mitmesuguseid sise- ja kohalikuks kasutamiseks mõeldud valmistisi. Osteokondroosi terviklik ravi määrab ravimite eesmärgi, mõned füsioterapeutilise ravi meetodid, terapeutilise füüsilise kultuuri ja massaaži. Ainult see lähenemine võimaldab teil peatada patoloogia sümptomid ja aeglustada progresseerumist. Lülisamba kaelaosa osteokondroosi salvid on kõige tõhusamad selgroo patoloogiliste muutuste arengu varases staadiumis.\nVaevuse sümptomid Osteokondroosi sümptomid varieeruvad sõltuvalt sellest, millist selgroo osa see haigus mõjutab. Nii et emakakaela lülisamba osteokondroosiga on käes ebameeldivad aistingud, mis levivad kaelast sõrmedeni.\nSelles piirkonnas on võimalik äge valu, mis võib põhjustada mis tahes koormuse õlale. Käsi on tuimus ning kätes ja eriti sõrmedes võib täheldada liikuvuse piiramist. Mõnel juhul on rikutud vereringet aju väikeaju, varre ja kuklapiirkonnas. Sel juhul on pea tagaosas ja parietaalses-ajalises piirkonnas pidev peavalu. Aju vereringe rikkumine põhjustab sageli teadvuse kaotust, millele eelneb pearinglus, tinnitus, nägemis- ja kuulmisteravuse vähenemine, iiveldus ja oksendamine.\nSageli on aevastamise ja köhimise ajal suurenenud valu. Sel juhul on tõenäoline ka kaela pehmete kudede tihendi ilmumine, mis teadmatult eksivad patsiendid mõnikord kasvajate vastu. Ärge muretsege, arst tuvastab kergesti selliste plommide tegeliku olemuse. Emakakaela lülisamba osteokondroosiga ilmneb sageli suruv valu südames.\nSeda on vaja teada, eriti eakatele inimestele, kes põevad südame isheemiatõbe, stenokardiat ja muid südamevaevusi.