Suunamudijate ebaadekvaatne reaalsustaju\nAlustame algusest. Ütlen ausalt, et minul ei ole kokkupuuteid Silberautoga ja ma ei tea, kas seal hindu krutitakse või mitte, küll aga on mul vanast ajast kogemus Opeli esindusega ja iga jumala kord kui ma auto hooldusesse viisin, üllatas arve teostatud tööde eest mind korralikult. Loomulikult mitte positiivselt. See oli alati suurem kui ma olin oodanud või eeldanud. Ilmselt on seda kogenud kõik autoomanikud, kes esinduses hoolduses käivad. Vahet ei ole, kas see on Silberauto või mõni muu.\nKui te sissejuhatusest aru ei saa, millest ma rääkida tahan, siis on see loomulikult vaene õnnetu BSH, kellele liiga tehti. Veelkord, ma ei tea täpselt, mis tehti/ei tehtud, aga selles valguses, millest ma tahan kirjutada, ei ole see isegi oluline. Ma olen tähele pannud tuntud suunamudijate juures üht tendentsi – kui midagi ei meeldi, tuleb sellest võimalikult suur draama üles tõmmata, end märtriks teha ja otseloomulikult pisarates laive või stoorisid teha. Sest no kui sul on ikkagi 30+K jälgijat ja sa oled ikka Eesti mõistes Staar, siis võib loota, et ükski ettevõte ei taha negatiivset reklaami ja õnnetu suunamudija saab oma teenuse/toote, millega ta rahul ei olnud, tasuta või vähemalt midagi olulist kompensatsiooniks. See on nagu omamoodi taktika. Ja see käib mulle nii närvidele.\nTeadjamad ütleks, et eks see ikka kadedus on. Ise ei saa ja siis kade kui teised saavad. Ei. Tasuta asjade üle mul kade meel ei ole, küll aga ei meeldi mulle mainipuleerimine ja seda kipuvad meie suunamudijad üsna oskuslikult tegema. Pisarad, õnnetu olek ja võib mürki võtta, et olukord laheneb suunamudija jaoks positiivselt. Ma ütlen ka ausalt, et ühe korra olen ma üht ettevõtet ähvardanud, et kui mu arved tasutud ei saa, siis ma kirjutan sellest tuntud ettevõttest ka oma blogis. Tundsin end küll kehvasti, et sellisele libedale teele astusin, aga samas ma tean, et ega ma ikka kirjutanud ei oleks ka. Ähvardusena see mõjus, sain oma raha kätte. Seega, ma julgen omast käest öelda, et ma tean, et blogi saab vägagi hästi ära kasutada erinevatel viisidel. Eriti kui sul on 487923674632988 jälgijat ja tugev hääl.\nÜhtepidi ütlen ma muidugi, et ettevõtted on ise lollid, kes sellistele nutulauludele järgi annavad ja seega ka kuradile näpu, aga teisalt tahaks ma öelda suunamudijatele, et saage täiskasvanuteks, lahendage probleeme täiskasvanulikult. Vahelduseks väljaspool sotsiaalmeediat. Tunnete, et teid on ära kasutatud ja petetud teenuse pakkuja poolt? Meil on olemas Tarbijakaitse. Pöörduge nende poole. Jätke need lapsikud nutmised. Mis probleemide lahendamise viis see on? Ida lahendab oma probleeme niimoodi. Ta on viie-aastane.\nAhjaa. Mul on auto hetkel remondis. Kui ma helistasin, et uurida, kas viga on leitud, sain teada, et ei ole veel. Tolleks hetkeks oli vea tuvastamine maksma läinud ca 250 eurot. Ma palusin helistada kui arve suuremaks läheb, sest mu auto ei ole teadagi väga palju üldse väärt. Mõne aja pärast mulle helistati ja öeldi, et viga on teada ja arve on nüüd 560 eurot. Selle parandamine läheb maksma veel ca 300 eurot. Ma tunnen ka, et kokkulepetest ei peetud kinni ja pole autole isegi veel järgi läinud, sest mul lihtsalt ei ole hetkel ülearust 560 eurot. Võib olla peaksin ka ettevõtte nime avaldama? Nutma Instagramis. Kirjutama igal pool, kuidas mind peteti ja ise olin loll, et inimesi usaldasin. Ei. Ma maksan hambad ristis järgmisel nädalal arve ja sellesse ettevõttesse oma autot enam remonti ei vii.\nAuto, selle hooldus ja remont on kallis. Fakt. Kui ei taha remontida ja hooldada, siis teadupärast on ka sellele lahendus. Mobire.ee\n31 Jul 2019 31 Jul 2019 EveliisSayingoutloudarvamus, blogijad, draama, suunamudijad\n24 thoughts on “Suunamudijate ebaadekvaatne reaalsustaju”\n31 Jul 2019 at 6:19 am\t Reply\nMa ei kommenteeri kunagi Sinu postitusi, kuid nüüd tahan midagi öelda. BSH-i “hala” ja “vingumine” olid täiesti õigustatud. LÕPUKS ometi saavad inimesed aru, kui mõttetu on viia oma autot esindusse. Ükskõik mis auto, ükskõik milline autoesindus. See pole kaugeltki esimene ega viimane juhtum, kus inimesele kruvitakse üli suur arve ja midagi erilist pole tehtudki või on tehtud ja töö väärtusele lisatakse minimaalselt 600€ otsa, sest et esindus. Näiteks selle raha eest, mis BSH pani piduriketaste ja klotside remondile, oleks saanud 4 jooksu korralikke pidurikettaid + 5-6 jooksu korralikke piduriklotse. Samuti on tihe see, et ostetakse esindusest auto, ilmneb mingi viga, viiakse esindusse garantiiremonti ja seal laiutatakse käsi “ei meie ei leia midagi ja meie ei tea midagi” ja siis sa lihtsalt istud oma õnnetus katkises autos, mis ei liigu, kuigi nurga taga teeks onuke 50€-ga korda, aga siis ju kaob see imeline garantii ära. Igastahes see postitus ei sobi minu arvates antud teemaga kokku. Ärge viige oma autosid esindustesse! Nad teavad seal ainult seda, mis paberil ja arvutis kirjas on. Jah mõni on targem ka, aga tõenäosus maksta räigelt palju üle tegelikust töö väärtusest on 100%.\n31 Jul 2019 at 6:26 am\t Reply\nBSH autoloo õpetlikkus seisneb selles, et preili ei tulnud selle peale, et kui ta laseb kusagil nurgataguses töökojas oma auto tahmafiltri eemaldada, siis ei maksa seda enam ametlikku esindusse hooldusesse viia, sest ametlik esindus hooldab autot nii nagu tootja ette näeb. Ja kui see preilile ei sobinud, siis olid kõik teised peale tema pahad. Mina ütleks lihtsalt, et inimene võiks mõelda ja siis tegutseda, muidu jätab endast lihtsalt idioodi mulje. Isegi pidurite korda tegemine, nii nagu tootja ette näeb, oli talle liig. Ei tea kas instagramis edvistades ei teeni hästi või mis selle rahaga nüüd siis on, et arveid maksta ei jaksa. Aga pole hullu Mersu põlev mootorituli “kustutatakse” kusagil mujal töökojas sota eest ära ja elu jälle lill. Teadjamad räägivad muide, et tahmafiltri eemaldamise eest pidavat Saksamaal lausa kriminaalsüüdistuse saama.\nLoll pidavat kirikus ka peksa saama. Sobib siia vist. Ja see kehtib kõikide staarikeste metsiku kiunu kohta, kui neile nende meelest liiga tehakse. Selline manipuleerimine ei ole okei ja tegelikult ei arva ma mitmetest staaridest just seetõttu eriti hästi. Mitte et minu arvamine neid segama peaks, aga mul on õigus arvata, mida ma tahan. 🙂\n31 Jul 2019 at 6:28 am\t Reply\nKuule mida sa seletad? Minu meelest see juhtum oligi ehe näide, et loll saabki kirikus ka peksa, garantiid sel 6 aastat vanal autol nagunii enam ei olnud, mis ta sellest sinna ametlikku esindusse siis üldse viis? Pealegi teades, et auto on omavoliliselt ringi tehtud ja ei vasta tehnilistele nõuetele. Ise oli loll, sai peksa. Edaspidi viib oma auto kusagile nurga taha sellele Matile, kes selle tahmafiltri ära võttis. Ainult et ma ei tea, kes seal ülevaatusel selle auto läbi laseb.\n1 Aug 2019 at 3:26 am\nKüll Agnes juba teab! Omal pole ei autot ega lube.\n1 Aug 2019 at 6:51 am\nOi, imelikul kombel mul ühtki Gerlit tuttavate hulgas ei ole, ei tea kuidas ta küll nii palju teab? Aga tal on õigus muidugi teada, mida ta teada tahab! 😉 Autodest ja nende hooldusest tean ma muidugi üksjagu. Ilmselt rohkem kui “Gerli”.\nEveliis, kas sa siis ei tea, sa ei tohi mitte millestki midagi teada, kui sa ise pole käinud ega näinud ega teinud. Aga sellised Gerlid ausalt öelda, oma teadja olemisega, panevad veidi imestama. Kui sa mind ei tunne, siis sa ei tea mitte midagi ja ei maksa lõugu laiutada. Mina ei jaga oma isiklikku elu internetis kõikidele lugemiseks. Ja kui sa tahad isiklikke märkusi teha, siis sa järelikult tead mind isiklikult ja oled lihtsalt tropp! Ma olen alati arvanud ja arvan ka edaspidi, kui sul on midagi kellelegi öelda, tee seda oma nime ja näoga, seni kuni anonüümselt kobised, oled lihtsalt tropp.\n1 Aug 2019 at 5:48 am\t Reply\nKui pole autot ja lube, siis auto teemadel ei tohi sõna võtta? Hmmmm….Päris huvitav. Ja kust sa tead, et pole ei üht ega teist? Oled päris kindel oma info vettpidavuses?\n3 Aug 2019 at 9:33 am\nInimesi pahandab teadupärast ainult tõde.\n3 Aug 2019 at 10:35 am\nLilleke, ära end sellest pärast küll paremini tunne, et sa mind pahandasid. Tõde pahandab ainult neid inimesi, kes tõde ei tunnista või ei taha seda tunnistada. Minu arust oled sa lihtsalt naeruväärne inimene, kes käib teistele ära panemas. Jälle üks koht, kus mina saan öelda, et olen inimesena arenenud. Soovitan proovida.\n5 Aug 2019 at 3:48 pm\nLihtsa märkuse peale, et Sul pole autot ega lube, tuleb: “ei maksa lõugu laiutada” ja “oled lihtsalt tropp”\nOled inimesena hästi arenenud!\n5 Aug 2019 at 3:54 pm\nTead, Gerli, sul on vist tõesti mingi isiklik vimm:) a muide ma täna nägin Agnese autot, tegi isegi kadedaks, arvestades fakti et ma oma auto aku just pekki keerasin 😂\n6 Aug 2019 at 5:59 am\nAga miks sa teed märkusi teemadel, millest sa ei tea rohkem kui 4 kuud tagasi kusagilt blogi kommentaaridest lugesid. Ongi sisuliselt niisama lõugade laiutamine, sa ei tea sellest teemast ju rohkem kui see, mis minevikus kirjutatud. 🙂 Nagu ma allpool ütlesin asjad ju muutuvad. Üleüldse kui ei ole juhilube, siis ei saa olla autohuviline? Müstiline, kuidas saab nii üleüldse mõelda. Ma ei ole üheski sõjas osalenud, aga ometi olen huviline. Sa oled imelik inimene. Aga tõesti, mind sa ei pahandanud, mulle lihtsalt ei meeldi kõiketeadjad, kes tegelikult midagi ei tea.\nAh mis sa tühja kadestad, Eveliis, osta parem omale ka. 😀 Ta polnudki nii kallis, meganunnu ainult.\n31 Jul 2019 at 9:14 am\t Reply\nMariine Autoga pole kordagi probleeme olnud meil näiteks. Kui km täis, siis abikaasa uurib juba enne, mis selle hoolduse käigus autol vaja vahetada on, võtab Mariinest hinnapakkumise, lepib aja kokku ja viib auto kohale. Arve on suurenenud vaid siis, kui me ISE oleme palunud lisatöid teha ja ka need summad öeldakse enne ära ning imeväel arvel siiski sama summa, mis öeldi. Me ei näe põhjust autot mujal hooldada, kui vastavas teeninduses\n31 Jul 2019 at 11:06 am\t Reply\nMinu auto oli minu jätte jõudes läbi sõitnud ca 35 000, kogu hooldus oli toimunud mustamäe elkes. Siiani käin seal ja väga rahul. Miks siiani esinduses, sest kogu auto ajalugu on seal. Kui midagi leitakse, siis küsitakse kas vahetame, mitte ei kukuta kohe tööle ja arvet esitama. Ja kui naine läheb oma autoga hooldusesse/remonti, siis teenindajad on vãga viisakad ja küsivad rahumeeli, kas kumme vahetama.\nJa selle autoparanduse draama peale võib öelda vaid, et kõik müügiks.\n1 Aug 2019 at 5:51 am\t Reply\nNoh laias laastus arvan ma, et eks ikka kõik esindused annavad teada, mida tegema hakatakse ja mis summas. Minu kogemus küll oli selline pigem negatiivne, et alati tehti natuke rohkem kui ma oleks tahtnud, aga esindus eksju, nad peavadki tegema seda, mis ette nähtud ja see, et mulle tundus summa suur, nagu öeldud, auto ei ole odav lõbu.\nBSH lugu on ehtne “kõik-müügiks-tahan-tähelepanu-olen-staar”- lugu\n31 Jul 2019 at 3:26 pm\t Reply\n31 Jul 2019 at 5:19 pm\t Reply\nMul on kogemused 3 erineva margi esindusega ning pole siiani midagi ette heita. Kuigi eks jah töökord ja teeninduse inimesed on erinevates kohtades erinevad ja igalpool kindlasti ei pruugi asjad alati hästi olla.\nKui viin auto teenindusse, siis on minu jaoks elementaarne, et küsin: 1) mis tööd on plaanis, 2) kaua umbes aega läheb, 3) umbkaudne maksumus. Osades kohtades on nad selle kõik ka ise kohe ära rääkinud ja/või annad auto üleandes töölehele allkirja, kus on teostatavad tööd kirjas. Kui leitakse midagi ootamatut, siis helistatakse ja uuritakse, kas teeme selle ka ära või mitte. Viimati peale hooldust sain ka nimekirja, mis osad vajaksid varsti vahetust/remonti ning küsisin neilt ka siis hinnapakkumise kohe. Võrdluseks võtsin ka kahest teisest töökojast (mitte ametlik esindus, kui siiski viisakas koht, mitte päris suvaline nurgatagune garaaž) pakkumised – jah, olid veidi odavamad, kuid samas hinnavahe ei olnud NII suur, seega sai lõpuks siiski esinduses ka muud remonditööd tehtud.\nBSH draama… kuna uudishimu oli suur, siis lausa ostsin selle täisartiklit, et saaks kogu info ära lugeda ning minu meelest ainuke asi, mida saab Silberile etteheita on ehk nadi klienditeenindus või ebapiisav suhtlus kliendiga, kõik ülejäänud… njah.\n1 Aug 2019 at 12:25 pm\t Reply\nEks suunamudija erinevus ongi selles, et kui tavalisel (ilma jälgijaskonnata) inimesel mingi jama ja arusaamatus juhtub, siis ta podiseb vaikselt omaette ning elab ennast pere või sõprade seas välja. Suunamudija on harjunud jagama oma jälgijatega kõike, mis vähegi tema päevas erilist on (head või halba) ja sageli, mis seal salata, ka üle dramatiseerima. Ongi selline hobi ja vana harjumus inimesel, eksole. Ettevõtted muidugi natuke arvestavad ja hindavad “riski” ette oma kliente valides, aga samas… kas seal on erilist vahet, kui sina ja mina podiseme oma rahulolematuse välja kuskil sõprade ühischatis ja BSH teeb seda veidi laiemale ringile. Homme on uus päev, uued draamad, ja kõik sellised asjad lähevad kuulajatel ühest kõrvast sisse ja teisest välja.\nTeine teema: BSH oma nutmise ja tibitsemisega ise tõmbas mõnitajad endale kaela. Kui ta oleks rahulikult seletanud või kui oleks mõni parema mainega inimene (ntks mõni MEES) sellise teema üle arutlenud, siis ilmselt nii mõnitavaid pealkirju ajakirjanduses ja madalaid nalju tekkinud ei oleks. Kahju tüdrukust, eks ta peab veel õppima, et naistele, ja eriti noortele ja tibivälimusega naistele, on kõrgemad standardid, kuidas end väljendada, et onu Heinode lõhverdamine teemat ei kaaperdaks.\nAgnes ajab siin teemas tõesti paska, aga jutt on nii-nii enesekindel ikka.\n1 Aug 2019 at 1:59 pm\t Reply\nAjab jah! Täitsa uskumatu millist kämmalt inimene võib ajada. Ise ei ole autot lähedalt näinudki.\n1 Aug 2019 at 4:12 pm\t Reply\nMa teemat ei kommenteeri, kuna delegeerin kõik autoteemad suurima heameelega meespoolele.\nAga Agnesele: Selleks, et inimesed sinust teaksid, ei pea sa ise oma elust blogi pidama. Piisab, kui kommenteerid oma nimega erinevate blogide postitusi ja püsilugejad teavad täpselt, et sa käid jooksmas, oled kunagi palju kalaus alla võtnud, sul pole autot ja pole veel (?) juhiluba jne. 🙂 See on sinu valik.\n1 Aug 2019 at 4:14 pm\t Reply\nKirjaviga tuli sisse, tahtsin kirjutada “oled kunagi palju kaalust alla võtnud”.\n1 Aug 2019 at 9:44 pm\t Reply\nkorraliku autopedena ütleks, et agnes on asjadest õigesti aru saanud.\nesindustes autot hooldada on kallim, see on fakt. jah, mingitel põhjustel võib see ennast õigustada, aga sellega tuleb arvestada.\nteisalt tuleb arvestada ka seda, et esindustes on olemas teatud juhised, mida nad peavad järgima. samamoodi nagu telefoni garantiisse viies lastakse see puhtaks, sest see on reegel, peavad ka autoesindused järgima reegleid. kui reegel ütleb, et sellele masinale tuleb teha tarkvarauuendus ja sa selle masina sinna viid, siis see tarkvarauuendus tehakse.\nmis toob meid kolmanda aspekti juurde selles loos. tema diiselmesal oli eemaldatud diisli tahmafilter, mis ilmselt läks mingit jama täis ja hakkas viga andma. selle vahetamine on kallis. selle asemel kõnealune tahmafilter eemaldati ja selleks, et auto aju sellest aru ei saaks ja karjuma ei pistaks, muudeti auto tarkvara. see on umbes analoogne tegevus nagu kräkitud tarkvara kasutamine arvutis.\nainuke häda, et kräkitud tarkvara ei tohi ametlike uuenduste kaudu uuendada, sest muidu – oo häda – saab auto aju aru, et tal on tahmafilter puudu, ja pistab karjuma. täpselt see juhtus.\nkes on siis selles hädas süüdi? kas see, kes tootja juhiste kohaselt tarkvara uuendas (nagu blondu teadis ja varasemalt nõus oli), või see, kes oma autot ebaseaduslikult näppis, kräkkis ja kui vahele jäi, siis kisama pistis?\n2 Aug 2019 at 5:28 am\t Reply\nAitäh Myyiu, mulle tundus juba, et siin kommentaariumis hakkab kaine mõistus ja mõtlemine asenduma isikliku perekooliga Agnese vastu.\n2 Aug 2019 at 6:26 am\nsee suurte ettevõtete süüdistamine nö tavainimese kottimises on tegelikult nii inimlik, et ma saan täiesti aru, miks need arvamused sinna auku kipuvad. kahjuks antud juhtum oli lihtsalt see üks kord, kui sellel alust ei olnud.\n2 Aug 2019 at 6:54 am\nMa ei ütlegi, et mul alati õigus on. Aga ma töötan samuti “esinduses” küll mitte autotootja omas ja näen ju sellistes valdkondades, kus tingimused dikteerib suurkorporatsioon, asjad käivad. Inimlikult saan ka mina aru, et kui kusagil nurga taga tehakse midagi palju odavamalt ära, siis tundub ametlike esindajate töö ja hind ülekohtune. Aga see hind ei kujune päris lambist, litsentsid, koolitused, palgakulud jne kõik mõjutavad. Kui ei soovi tootja teenindust, ei lähe lihtsalt ametlikku esindusse. Ei ole ju nii keeruline loogika. Kui siiski lähed, oled ise rumal olnud ja pead ära kannatama.\nP.S. Mõtlesin siin selle üle, et ma oma nime ja näoga kommentaare olen kirjutanud ja see kõik lugejatele meelde on jäänud. Veidrad inimesed. Info aegub ja asjad ajas muutuvad näiteks. Oh well, eks see perekool ongi üks läbilõige ühiskonnast ja on rohkem nagu diagnoos kui foorum.\nPrevious Post Lotte, vaata ette, sul on konkurent!\nNext Post Born hostess\nLike the red pillows? There's a giveaway on Borg Furniture 🪑 🛋 Facebook page ➡ www.facebook.com/borgliving #giveaway #valentines #livingroom #colours #estonian #furniture #design #madeinestonia\nAm I crazy or is this crazy jungle a bit cool too 😎 🤔 #stockholmfurniturefair2020 #crazy #cool #jungle #no #scandinavianstyle 😀 #seletti #selettiworld\nMargot on Isegi kiirtoidu jaoks on liiga kiire\nEveliis on Isegi kiirtoidu jaoks on liiga kiire\nAlexa on Isegi kiirtoidu jaoks on liiga kiire\nPiret on Isegi kiirtoidu jaoks on liiga kiire\nKommentaaride lugeja on Isegi kiirtoidu jaoks on liiga kiire\nKes siis lõppude lõpuks parasiidid olid?\nF**kjuu, sa "paks" sotsiaalmeediastaar!\n"Kui saun, viin ja tõrv ka enam ei aita, siis on tegemist surmatõvega." (Soome vanasõna)


Infrapuna Keraamilised Heater - Hiina Shanghai Pamaens Technology\nisolatsioon jakid klapi\nKeraamilised Band Heater\nInfrapuna keraamilised küttekehad töötavad temperatuuril alla 300 ° C kuni 800 ° C, mis moodustavad infrapuna lainepikkustel vahemikus 2 kuni 10 mikronit, mis on kõige sobivam distantsil plasti ja paljude teiste materjalidega neelavad, mistõttu infrapuna keraamilised kütteseadme tõhusaim infrapuna särav emitter turule.\nFOB Hind: US $ 3-15 / tk\nMin.Order Kogus: 2 Piece / tk\nSupply Võime: 1000 tükki kuus\nKohaletoimetamine: Express, Ocean Shipping, õhu laevandus\nMaksetingimused: T / T, PayPal, Western Union\nTootmise aeg: 5-15 päeva\nValge, must, kollane, punane, roosa, jne\nHollow, süvendisse, Korter, keraamiline lamp\n2-10 mikronit (infrapuna laine)\nEraldi pakett pappkarp / suitsutamine tasuta puidust juhul\nCr20Ni80, kvaliteetne Rootsi takistustraadiga on avalible\nKõrge termiline löögikindlus keraamilisest materjalist\nHea kiirguse metallioksiid materjalide mõõduka lisaainete suurendada kiirgustugevuse ning tõstavad sobivust glasuur.\nKeraamiline traadi (pikkus võiks kohandada)\nSisseehitatud termopaari juhe\nK tüüpi või J tüüpi\nPaigaldamine fikseeritud metallist kraanid\nVahemikus alumiiniumterasest helkureid on saadaval ka tagada, et enamik tekitatud peegeldub edasi sihtpiirkonnast.\nMeie infrapuna kütteseadmedeesmärk on toota täisvõimsusel soojuse kujul energiat. Nad on ehitatud kindlalt põlenud-küttekehaga. Keris on varustatud väga heale soojapidavusele takistustraadiga mis pakub ohutuse mis tahes kahju.\nPikem elu saavutatakse, kuna vastupanu küttekehad on tehtud muutumatuna kogu temperatuurivahemikus. Glasuur kasutada selle kütteseadme on suurepärane kiirguse omadused seetõttu kiirguse efektiivsus on samuti väga kõrge.\nTunnuseks Infrapuna Keraamilised Heater\n1.Radiation funktsiooni kohta: monokromaatilise kiirguse määra meie infrapuna keraamilised kütteseade jõuab 90%, ja vastupidine kiirguse määr on suurem kui 83%.\n2.Thermal reaktsiooniaeg: Vähem kui 20 minuti möödumisel on toatemperatuuriga seatud temperatuuri\n3. Vastupidavus: pind hoiab sujuv pärast viis korda kütte- ja jahutuse vahetamist.\n4.Kui kiirguse pinnatemperatuur ühetaolisus: ≤15%\n5.Cold isolatsioonitakistus: 500V mega meeter> 2m\n6.Thermal isolatsioonitakistus: 500V mega meeter> 0.5m\n7.The kasutusiga> 3000 tundi\nTaotluste Infrapuna Keraamilised Heater\nIn Thermoforming & Vaakum tõukamispingid\nPVC toru Belling masinad\nKuuma stantsimine masinad\nNagu Heat Therapy Seadmed\nStandardi mõõtmed Infrared Keraamiline kütteseade\nMuud suurused, ning pinge saab kohandada\nÜmar kuju on saadaval\n2. liigid: tasane, õõnsa või painutatud\n3. Traadi pikkus\n4. Pinge ja võimsus\n5. Termopaar liiki (valikuline)\nEelmine: Drum kütteseade\nEdasi: Tubular kütteseade\n1000l Tote'i Heater\n55 gallon veemahuti\nKeraamilised infrapuna kütteseade\nKeraamilised infrapuna küttekeha\nElectric infrapuna küttekeha\nHigh Frequency Induktsioonkuumutis\nInfrapuna Keraamilised Heater, infrapuna küttekeha\nInfrapuna küttekeha Panel\nInfrapuna Küte Tube\nInfrapuna Quartz Heater\nInfrapuna Quartz Küte Tube\nInfrapuna Quartz toru soojendamise\nKvarts infrapuna küttekeha\nKvarts infrapuna küttekeha Element


Kukepoks ehk kes on tegelikult idikas - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 22 Sept 2018, 21:23\nLugemata postitus #1 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 16:09\nDusterx kirjutas: 21 sajand ja lehekülgede kaupa arutlust, kas kivikirvega ründajat on adekvaatne samaga vastata, poole suuremaga vastata või juba mõttelennu eest kas seda üldse teha, buldooseriga üle sõita.\nNõus - kala hakkabki mädanema peast ja kui riiki hallates ajada taga peamise argumendina kuluefektiivsust siis mingi hetk ületatakse tasakaalupunkt ning eesmärgipärase tegevuse efektiivsus (õiguspärasus ilmselt samuti) langeb. Siinkohal tõstaks esile just kaadrite valikut ja koolitusi. Igale puupeale ei ole mõtet anda õigust otsustada elude ja saatuste üle (hea näide Inglismaa patrullpolitseinikud kel pole isegi relvakandmise õigust - võivad vaid nuiaga tümitada). Muide selle efektiivsuse kohta on üks hea artikkel Joseph Stiglitzilt - kui õhtul aega siiis otsin üles ja lingin selle siia.\nLisaks mainiks veel seda, et meie tänasele valitsusele on näiteks isegi Laffer curve teooria tundmatu suurus - millest siis veel rääkida (kuigi minister ise on Harvardi lõpetanud!?). 100 miljonit maksuraha ohverdati lihtsalt ühe tegelase kapriiside tõttu arvestamata majandusteooriat. Isegi kui eesmärk oli üllas siis selline käitumine on lihtsalt rumal - inimlikke patte võib käskude ja keeldudega reguleerida palju tahes kuid see ei kaota nõudlust, see viib turu kas põranda alla või siis mujale nagu ilmselgelt praktika ka tõestanud on( EL piires on selliste regulatsioonide mõju eriti terav kui mitte arvestada lähiturgude pakkumist). Kui turg läheb põranda alla või siis lähiriikidesse (maksuraha laekumise problemaatika) siis see omakorda nõuab suuremaid ressursse, et neid rikkumisi tuvastada, karistada jne. Ehk siis loll regulatsioon vaid tõstab kulusid kuigi algne plaan oli kulusid (ja kahjusid) vähendada.\nSamasuguse ebapopulaarse näitena tooks välja tööjõu temaatika - kuluefektiivsus. Tundub, et peamine koht kus enamasti kokku üritatakse hoida on tööjõud, see on aga samuti kahe teraga mõõk. Näide: Sul võib olla kõige moodsama sisustusega tootmisettevõte (sama loogika tegelikult ka riigihaldusega seotult) aga kui sa pole nõus investeerima oma tööjõu palkadesse ja koolitustesse siis ei saa sa häid tulemusi - sa pole lihtsalt konkurentsivõimeline ja kogu su ettevõtte sisemine korraldus on pidev kriisihaldamine. Kui tahad head tööjõudu pead olema vajadusel valmis neid koolitama ja neisse investeerima. Tänasel avatud turul oled sa suhteliselt konkurentsivõimetu kui sa just mingit lahedat maksupettust ei korralda. Nüüd on populaarne mõtlemine, et toome pagulasi - äkki sõelub sealt midagi välja, neid kes oleks nõus töötama madalate palkadega jne. Julmalt vale lähenemine. Mujalt maailmast on juba piisavalt näiteid mis toimuma hakkab - üksikud ettevõtted võibolla tõesti leiavad sealt midagi kuid suurem osa massist jääb tegelikult ülejäänud ühiskonna koormaks. Siin osade loogikat järgides võiks mingid ISIS-e tegelased panna ju patrullima politseisse - kuuleksime ilmselt igapäevaselt "kurjategijate" mahalaskmisest. Kasud vähestele, kahjud kõigile.\nJutt läks pikaks aga kogu see tõrvikumeeste mentaliteet ajab mul sita konkreetselt nii keema alati et hoia ja keela.\nEt siis niipalju sellest "kalast" kelle pea mädaneb.\nJa suhteliselt samad paralleelid on riigis tervikuna - puudub täielikult visioon ja prioriteedid, toimub mingi kaootiline tõmblemine. Suht sama tulemuse annaks kui lasta valitseda Õhtulehe kommentaatoritel.\nViimati muutis Mariella Lünka, 21 Apr 2018, 18:33, muudetud 8 korda kokku.\nLugemata postitus #2 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 16:15\nja mis su mure täpsemalt oleks? Peale isikliku antipaatia, muidugi, aga sellistega olen ma harjunud ja ei morjenda.\nAstu läbi, räägi murest, peaksid sel juhul ka teadma, kus ja mis ma teen.\nJAWAmees kirjutas: Videotõestust Sinu tegudest või Sinu jutust mul ei ole- kirjutame selle siis Sinupoolse kõvatamise arvele. Seega kas võib ka kogu muu jutu, mida sa siia\nLugemata postitus #3 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 16:28\nRünnak oli reaktsioon olukorrale valele reageerimisele.\nViimati muutis Mariella Lünka, 24 Apr 2018, 15:06, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #4 Postitas Kirs » 21 Apr 2018, 21:06\nEi no muidugi, mingite telefonikõnede peale paned diagnoosi või? Mida veel! Võib ikka keegi lolli juttu ajada!\nÄkki Allan kolid oma selle Vabaduse väljaku hälviku teemaga kuhugile mujale või mis.\nViimati muutis Kirs, 21 Apr 2018, 21:15, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #5 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 21:32\nLoe teksti 1 leht tagasi.\nLugemata postitus #6 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 21:33\nKirs kirjutas: Ei no muidugi, mingite telefonikõnede peale paned diagnoosi või? Mida veel! Võib ikka keegi lolli juttu ajada!\nAsi pole mingi diagnoosi panemises vaid ohuallika profileerimises. Kui sa neil kahel asjal vahet ei tee siis ära rohkem kommenteeri.\nMuide, on huvitav, et siin ühest eelmisest postitusest kustutati ära viide selle verejanulise Reimo seotusele MP-ga. Huvitav- huvitav, kas tegemist ongi provokaatoriga siin foorumis?\nViimati muutis Mariella Lünka, 21 Apr 2018, 21:41, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #7 Postitas Kirs » 21 Apr 2018, 21:38\nTead lõpeta oma mula ja koli mujale!\nLugemata postitus #8 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 21:41\nKirs kirjutas: Tead lõpeta oma mula ja koli mujale!\nAga koli ise. Näiteks õhtulehte - seal sulle sobiv kaader.\nLugemata postitus #9 Postitas Kirs » 21 Apr 2018, 21:47\nNo muidugi, sealt sinu profileerimisteadmised pärilt siis ongi.\nLugemata postitus #10 Postitas Vint » 21 Apr 2018, 22:01\nAllan_Merik??la kirjutas: Muide, on huvitav, et siin ühest eelmisest postitusest kustutati ära viide selle verejanulise Reimo seotusele MP-ga. Huvitav- huvitav, kas tegemist ongi provokaatoriga siin foorumis?\nMina kustutasin selle lause ära sinu postitusest, mis sisuliselt oli vaid ropendamine ja solvangud, teise foorumiliikme suunal.\nLugemata postitus #11 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:06\nJa selle Reimo pidevad solvangud teiste suhtes siin foorumis sind ei sega?\nMa ütlen ausalt - ma satun siia umbes iga poole aasta tagant - huvi pärast. Ja igakord veendun kui mõttetu solgiauk see koht siin on. Õhtuleht nr2. Sorry aga nii see on.\nLugemata postitus #12 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:09\nDemagoog, tehke klubi, sul on sarnaseid vaimselt piiratuid siin kõvasti võtta. MC Debiil, Estonia.\nViimati muutis Mariella Lünka, 21 Apr 2018, 22:25, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #13 Postitas pühak » 21 Apr 2018, 22:10\nDelfi on hullem.\nAga ega keegi Sind seda foorumit lugema ei sunni, kui ainult Sinu oma uudishimu.\nLugemata postitus #14 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:15\nEga ei sunnigi, selles suhtes on sul õigus\nAga ma käin veendumas iga mõne aja tagant, et äkki on valgustatus saabunud\nLugemata postitus #15 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 22:16\nAllan_Merik??la kirjutas: Ja selle Reimo pidevad solvangud teiste suhtes siin foorumis sind ei sega?\nkas mitte viimane kord, ca aasta tagsi, ei lõppenud su selleteemaline sõnavõtmine ka sellega, et sa pole suuteline oma laimuhõnguliste sõnavõttude jaoks tõendeid pakkuma? Palun too nüüd vähemalt ükski näide, kus ma kedagi solvanud olen? Ja kaalu lisab tõendusmaterjal, kus see "pidevus" ka väljenub.\nKui sul juba nii hullult vastukarva käib mu (sinu diagnoosi järgi piiratud teovõimega) isik, siis astu läbi, võid mulle sama näkku ka öelda. Oma sõnul sa ju tead, mida ma teen ja kus.\nLugemata postitus #16 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:19\nEt Biker.ee vaimse tegevuse autoriteet tegi ettepaneku rusikavõitluseks v? t*** sa oled ikka rumalam kui ma arvasin\nOver and out, näeme umbes poole aasta pärast. Arene veits vahepeal - küsi oma ülemustelt mingeid koolitusi vms.\nViimati muutis Mariella Lünka, 21 Apr 2018, 22:20, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #17 Postitas Vint » 21 Apr 2018, 22:19\nLugemata postitus #18 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 22:21\nLugemata postitus #19 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:22\nVint kirjutas: On seganud ja on ka läinud prügikasti neid.\nMinu argumenteerimisoskus jääb viletaks jah? Loe viimast 3 lehte siin, argumenteerija.\nLisaks veel niipalju, et argumenteerida on võimalik inimestega kel on vastav tase ja võimekus. Lollidega on vaja rääkida neile arusaadavas keeles, enamasti.\nLugemata postitus #20 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 22:25\nSa pidid just "over and out" tegema. Ära ole nii kannatamtu, pool aastat möödub suht kiirelt, saad siis uuest postitada. Või kipud pidevalt oma sõnu sööma?\nLugemata postitus #21 Postitas Vint » 21 Apr 2018, 22:26\nLugemata postitus #22 Postitas Mariella Lünka » 21 Apr 2018, 22:27\nIlusat õhtut ja järgnevat poolaastat (spetsiaalselt sulle). Over and out.\nLugemata postitus #23 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 22:28\nLugemata postitus #24 Postitas pühak » 21 Apr 2018, 22:29\n2 minutit sellest postitusest juba möödas ja ikka veel foorumis? Ootan kannatamatult.\nLugemata postitus #25 Postitas reimps » 21 Apr 2018, 22:30\nLugemata postitus #26 Postitas JAWAmees » 22 Apr 2018, 00:07\nreimps kirjutas: ja mis su mure täpsemalt oleks? Peale isikliku antipaatia, muidugi, aga sellistega olen ma harjunud ja ei morjenda.\nAntipaatiat kindlasti ei ole- nii vähe või palju, kui oleme isiklikult suhelnud oled igati norm tegelane tundunud\nLugemata postitus #27 Postitas mx77 » 22 Apr 2018, 09:06\nHuvitav, miks see biker.ee foorumi Ahto Lobjakas nii kiiresti närvi läks?\nLugemata postitus #28 Postitas M.T. » 22 Apr 2018, 09:56\nmx77 kirjutas: Huvitav, miks see biker.ee foorumi Ahto Lobjakas nii kiiresti närvi läks?\nRohud võtmata, mis muud. Ja iga 1/2 aasta tagant foorumiskäimise muster viitab ülejäänud ajal raviasutuses viibimisele. Sealt siis lastakse aegajalt välja koduste valve alla, aga siis on rohud võtmata ja võimalus internetti pääseda. Eks see igapäevane koosviibimine kõiksugu Napoleonide, Rootsi kunnide, Einsteinide, jne. kaadriga tekitab ju palju toredaid mõtteid ja teooriaid ning kui siis 1/2 aasta järel taas klaviatuurile ligi pääsed.....\nA muidu pole õrna aimugi, mis teda vaevab.\nViimati muutis M.T., 22 Apr 2018, 16:22, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #29 Postitas Macintosh » 22 Apr 2018, 12:22\nAllan?! Mis viga? Mis juhtus? Allan Merik??la, Reimps palus endale seda näkku öelda, mitte ei lubanud sind näkku lüüa. Palun ära demagoogitse, me siin väga ei salli sellist käitumist. Teiseks, kui Reimps on meil vaimse tegevuse autoriteet siis mina olen Tsaar Saltaan (ma tean päris kindlalt, et ma seda pole). Meil vist pole siin absoluutseid autoriteete. Ühtlasi sellest rääkides siis Allan, palun saa tuttavaks kojanarriga (no offence Reimps). Ja lõpuks, kui sa esimese korra peale, kus kojanarr midagi ütleb kohe ema juurde kaebama jooksed siis palun ära sõida mootorrattaga - see jätab kõikidest teistest mootorratturitest halava muje.\nMuus osas: head kevadet ja uut hooaega, Allan!\nLugemata postitus #30 Postitas Mariella Lünka » 22 Apr 2018, 13:30\nNo sina esindad siin foorumis minu jaoks seda mõistlikumat osa - sellist kellega saab midagi arutada, argumenteerida ja vaielda - sisukalt ja võrdselt. Reimps ja muu selline kaader lihtsalt tekitab minus suhteliselt kiirelt emotsiooni nad pimedasse kohta saata kuna enamasti toodetakse sealt jubedat verbaalset sõnnikut. Peale selle, kaebama pole ma jooksnud - saan piisavalt hästi erinevates olukordades ka ise hakkama. Seega ära sellist käitumist mulle palun omista siin ja edaspidi, eks?\nJa teiseks - kohati on selle foorumi reeglid siin kuidagi imelikud, osadele on lubatud solvamine jne, teised saavad bloki. Asi taandub tihti mingite modede ja tegelaste isiklikele suhetele ja väärtushinnangutele jne. Ühesõnaga - reeglid on arusaamatult subjektiivset laadi.\nVaata näiteks siin kodanik M.T kommentaari enne sinu viimast - kuidas see tundub sulle? Ja mis sa arvad kas sellised kommentaarid tekitavad tahtmise astuda siia foorumi aruteludesse pikemate ja sisukamate arutluskäikudega või mitte? Mina arvan, et pigem mitte - selle foorumi üldisel tasemel on lastud minna selleni, et see ongi koht kus mingit arutelu tegelikult ei toimu vaid toimub mingite loosungite loopimine.\nJa näed, tulingi enne poolt aastat tagasi aga seda vaid selleks, et vastata Maci kommentaarile.\nJa kui siin kellelgi eelneval tekkis kahtlusi minu kinnises raviasutuses viibimise suhtes siis mingis mõttes on see õige - ma olen käinud hullaris kohtupsühhiaatria loenguid kuulamas . Ja üldiselt üldpsühholoogiast, õiguspsühholoogiast ja kohtupsühhiaatriast ma mõningaid teadmisi siiski oman (kui siin keegi eelnevalt viitas, et ma olen need teadmised omandanud Õhtulehest siis tegelikult hoopis Tartu Ülikoolist õigusteaduse õpingute raames).\nViimati muutis Mariella Lünka, 22 Apr 2018, 13:37, muudetud 2 korda kokku.


Eesti advokaadibüroode turuliider on Raidla Lejins & Norcous |\nEesti advokaadibüroode turuliider on Raidla Lejins & Norcous\n30 Jul, 2009 by Helena-Reet Ennet\nEesti advokaadibüroodest kasvas eelmisel aastal mahuliselt kõige rohkem Sorainen, kes jääb nüüd napilt maha turuliidrist Raidla Lejins & Norcous.\nAku Soraineni juhitav büroo suurendas 2007. aastaga võrreldes käivet 20 miljoni krooni võrra 84,8 miljoni kroonini. Sellega ohustab Soraineni büroo turuliider Raidla Lejins & Norcous positsiooni, mille käive oli vaid 170 000 krooni jagu Sorainenist suurem (2007. aastal oli vahe tervenisti 25 miljonit krooni). Soraineni kasum kasvas aastaga 11,4-lt miljonilt 20,8-le miljonile kroonile,\n„2008. aasta oli tõesti edukas. Edu tagajateks oli nii kohaliku kui ka piiriülese töö kasv. Samuti võib eduteguriks pidada suurepärast meeskonda,“ kommenteeris Soraineni enamusosanik Aku Sorainen.\nMajandustulemuste järgi saab lisaks Sorainenile tuua välja veel kaks kiiret arenejat – advokaadibürood Maqs Law Firm ning Mägi Kraavi ja Partnerid.\nMaqs’i juhtiv partner Veikko Toomere põhjendab edukat aastat „kenasti turule sisse sobitamisega.“ Toomere sõnul oli Maqs esimesel kahel aastal Eestis üsna tundmatu, olgugi, et Rootsis ja Taanis on MAQS üks juhtivaid advokaadibüroosid.\nSuuri kaotajad advokaadibüroode turul eelmisel aastal ei olnud. Rentaablus kukkus küll Paul Varuli advokaadibürool, napilt turuliidriks jäänud Raidla, Lejins & Norcous’el ning aastaga võrreldes kordades väiksema kasumi teeninud Aivar Pilve advokaadibürool.\nRaidla, Lejins & Norcous võib käibe ja kasumi paariprotsendise tagasimineku osas küll kaotajaks pidada, eriti kuna turuliidri positsioon on sattunud ohtu. Samas on Eesti tippadvokaadi Jüri Raidla juhitav büroo mahte arvestades konkurentsitult endiselt kõige paremate majandusnäitajatega, teenides eelmise aastal 85 miljonilise käibe juures ligi 32 miljonit krooni puhaskasumit (rentaablus 37%).\nRaidla, Lejins & Norcous partner Sven Papp lausus, et kukkunine käibes ja kasumis on nende jaoks ootuspärane. Ta lükkab ümber ka müüdi, justkui läheks advokaatidel alati hästi ehk headel aegadel teenitakse “klientide rõõmude pealt” ja kehvadel aegadel “klientide murede pealt.\nAivar PilvAku SorainenJüri RaidlaMägi Kraavi ja PartneridMaqs Law FirmPaul VarulRaidla Lejins & NorcousSven PappVeikko Toomere


31. jaanuari 1967. a. pagulasseisundi protokoll–Riigi Teataja\narvestades, et 28. juulil 1951. a. Genfis vastuvõetud pagulasseisundi konventsioonis (edaspidi konventsioon) on käsitletud ainult isikuid, kellest olid saanud pagulased enne 1. jaanuari 1951 toimunud sündmuste tagajärjel;\narvestades, et konventsiooni vastuvõtmise järel tekkinud uusi olukordi ja pagulasi konventsioon ei puuduta;\narvestades, et 1. jaanuari 1951. a. piirkuupäevale vaatamata on soovitatav anda kõigile konventsioonis määratletud pagulastele võrdne seisund,\n1. Protokolli osalisriik kohaldab pagulastele konventsiooni artikleid 2--34 vastavalt järgmistele sätetele.\n2. Protokollis käsitatakse pagulasena isikut, kelle kohta kehtib konventsiooni artikli 1 määratlus artikli 1 jaotise A lõike 2 lauseosadeta enne 1. jaanuari 1951. a. toimunud sündmuste tagajärjel ja nimetatud sündmuste tagajärjel, välja arvatud käesoleva artikli lõike 3 kohaldamisse puutuv.\n3. Osalisriik kohaldab protokolli geograafiliste piiranguteta. Kui konventsiooniosaline on deklareerinud, et ta lähtub konventsiooni artikli 1 jaotise B lõike 1 punkti a tõlgendusest, kui seda ei ole laiendatud artikli 1 jaotise B lõike 2 järgi, siis kehtib deklaratsioon ka protokolli kohta.\nArtikkel 2. Osalisriigi ametiasutuste ja ÜRO koostöö\n1. Protokolli osalisriik teeb koostööd ÜRO Pagulaste Ülemkomissari Ametiga või selle õigusjärglasega tema ülesannete täitmiseks, eriti aitab teda protokolli kohaldamise järelevalves.\n2. Et Ülemkomissari Ametil või tema õigusjärglasel oleks võimalik esitada ÜRO asutustele aruandeid, edastab käesoleva protokolli osalisriik Ülemkomissari Ametile kohaselt vormistatud teavet ja statistilisi andmeid järgmiste asjaolude kohta:\nb) protokolli kohaldamine;\nArtikkel 3. Teave riigi õigusaktide kohta\nKäesoleva protokolli osalisriik edastab protokolli kohaldamiseks antavad õigusaktid ÜRO peasekretärile.\nArtikkel 4. Vaidluste lahendamine\nKui vaidlust ei õnnestunud lahendada teiste meetoditega, esitatakse protokolli tõlgendamisel või kohaldamisel käesoleva protokolli osalisriikide vahel tekkinud lahkarvamus mis tahes vaidlusosalise nõudmisel Rahvusvahelise Kohtu lahendada.\nArtikkel 5. Ühinemine\nKäesolev protokoll on ühinemiseks avatud konventsiooni osalisriikidele ning kõigile teistele ÜRO liikmesriikidele või allasutuste liikmetele või ÜRO Peaassambleelt ühinemiskutse saanutele.\nArtikkel 6. Föderatiivriigi klausel\na) föderaalse seadusandliku asutuse pädevusse kuuluvate ning käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 järgi kohaldatavate konventsiooni artiklite puhul on föderaalvalitsuse kohustused samad mis mitteföderatiivsel osalisriigil;\nb) föderatsiooni põhiseaduse järgi seadusandlusõiguseta osariigi, provintsi või kantoni pädevusse kuuluvad ja protokolli artikli 1 lõike 1 järgi kohaldatavad konventsiooni artiklid esitab föderaalvalitsus koos asjakohaste soovitustega esimesel võimalusel osariigi, provintsi või kantoni asjaomastele asutustele;\nc) kui mõni osalisriik ÜRO peasekretäri kaudu nõuab, esitab käesoleva protokolli föderaalne osalisriik seoses käesoleva konventsiooni mõne sättega aruande föderatsiooni ja selle koosseisu kuuluvate üksuste seaduste ja õiguspraktika kohta näidates, mil määral seda sätet seaduslikul või muul viisil rakendatakse vastavalt protokolli artikli 1 lõikele 1.\nArtikkel 7. Reservatsioonid ja deklaratsioonid\n1. Riik võib ühinedes teha reservatsioone käesoleva protokolli artikli 4 suhtes ning käesoleva protokolli artikli 1 alusel konventsiooni mis tahes artikli kohaldamise suhtes -- välja arvatud konventsiooni artiklid 1, 3 ja 4; artikkel 16 lõige 1 ning artikkel 33 -- tingimusel, et konventsioonis käsitletud pagulase kohta käesoleva artikli alusel tehtud reservatsioonid ei kehti.\n2. Kui konventsiooni artikli 42 kohaseid konventsiooni osalisriigi tehtud reservatsioone ei ole tagasi võetud, kehtivad need ka protokollijärgsete kohustuste puhul.\n3. Selle artikli lõike 1 kohase reservatsiooni teinud riik võib selle ÜRO peasekretärile saadetava teatega igal ajal tühistada.\n4. Käesoleva protokolliga ühineva konventsiooni osaliriigi deklaratsioonid, mis on esitatud konventsiooni artikli 40 lõigete 1 ja 2 alusel, kehtivad ka käesoleva protokolli kohta, kui osalisriik ei ole ühinedes teatanud ÜRO peasekretärile vastupidist. Konventsiooni artikli 40 lõigete 2 ja 3 sätted ja artikli 44 lõike 3 sätted loetakse protokolli suhtes kehtivaks vajalike muudatustega (mutatis mutandis).\n1. Protokoll jõustub kuuenda ühinemisdokumendi deponeerimise päeval.\n2. Pärast kuuenda ühinemisdokumendi deponeerimist protokolliga ühinenud riigi suhtes jõustub protokoll ühinemisdokumendi deponeerimise päeval.\n1. Osalisriik võib protokolli enda suhtes igal ajal denonsseerida ÜRO peasekretärile saadetava teatega.\n2. Denonsseerimine jõustub kõnealuse osalisriigi suhtes ÜRO peasekretärile teate laekumisest ühe aasta pärast.\nArtikkel 10. ÜRO peasekretäri teated\nÜRO peasekretär teeb artiklis 5 nimetatud riikidele teatavaks protokolli jõustumispäeva, ühinemised ja reservatsioonid ning reservatsioonide tühistamised ja denonsseerimised, ning ülaltooduga seotud deklaratsioonid ja teated.\nArtikkel 11. Deponeerimine ÜRO sekretariaadi arhiivi\nProtokollile on alla kirjutanud ÜRO peasekretär ja ÜRO Peaassamblee esimees. Protokolli hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, ning deponeeritakse ÜRO sekretariaadi arhiivi. Peasekretär edastab tõestatud koopia kõigile ÜRO liikmesriikidele ning teistele artiklis 5 viidatud riikidele.\n* ÜRO lepingusari, kd. 606, lk. 267.


Eestil tuleb kõik kaardid lauale panna - Tänane leht\n9. september 2016, 6:57\nPoola praeguse koondise tuntuim mängija Maciej Lampe valitses korvialust tsooni ja mitmel korral olid eestlased sunnitud abitult pealt vaatama, kuidas pall korvis maadnud. FOTO: Poola korvpalliliit\nKorvpalli EM-finaalturniirile pürgiv Eesti koondis on valikturniiri esimese ringi järel päris kenas seisus. Kahte jõukohast vastast (Valgevene ja Portugal) võideti ja võõrsil oli Poola üllatamist liiga palju loota. Nüüd on kõik enda kätes, kõigepealt tuleb homme võõrsil alistada Valgevene. Iseasi, kas senise taseme hoidmisest piisab või tuleb leida mõni lisakäik.\nD-grupi favoriit Poola näitas Lublinis Eestile nõrgad kohad mängeldes kätte. Füüsiliselt oldi selgelt üle ja lauavõitluses jäid eestlased kohati teerulli alla. Kaitses võeti eestlasi nii tihedalt, et pidime leppima lahendustega, mille poolakad olid juba paar sekundit varem läbi näinud. Oli ka kergemaid perioode, kus Eesti tuli peamiselt kaugvisete toel järele. Ent pärast üürikest eduseisu haaramist kolmanda veerandaja lõpus tegi Poola 17:0 spurdi ja siis polnud enam midagi teha. Lõppnumbrid 78:64 olid ootuspärased. Hävingut ei tulnud, aga hõisata pole samuti põhjust.\n«Poola mäng tõestas, et me peame mõne asjaga, millega lüpsi saime, fookuses olema,» märkis Eesti koondise peatreener Tiit Sokk pärast lõpuvilet. Ilmselt pidas ta silmas lauavõitlust, lohakaid pallikaotusi, aga ka tuttavat probleemi – väga pikki mõõnaperioode. Kehvemaid perioode tuleb ette ka tippkoondistel, ent need ei tohi kesta 6–7 minutit nagu Eestil. Albaaniat saab ka nii võita, aga eeldades, et Valgevene on paremaks läinud, läheb nendega juba nugade peale.\nKohtumist telerist jälginud Eesti koondise endine peatreener Üllar Kerde tõdes, et kuigi Eesti esitus oli kokkuvõttes korralik, oli ideaalist kaugel ka Poola. «Nad on võimelised veel paremini mängima ja kolmapäeval tegid nad täpselt nii palju kui vaja. Võib-olla oli see halb, et me korraks ette läksime, sest Poola ärkas üles ja vajutas gaasi põhja. Mängu tempo muutus ja meil kangestus korraks kogu mäng. Loopisime palli ühelt mängijalt teisele nagu kuuma kartulit, aga keegi ei teadnud, kelle kätte see lõpuks jõudma peaks,» ütles ta.


Parast hamba tarkuse eemaldamist valutab liigese - Geeli liigeste artriidi geel\nParast hamba tarkuse eemaldamist valutab liigese, Küsimus nr - Vastab spetsialist - lucyminerals.ee\nSellise valu ilmnemisel paari operatsioonijärgse päeva jooksul tuleb koheselt pöörduda kirurgi poole. Peavalude tüübid Peavalu pärast hamba ekstraheerimist areneb järk-järgult. Ja valu Kolmiknärvi põletik. Tavaliselt on need komplikatsioonid ajutised, kuid nende jätkumisel tasub konsulteerida kirurgiga. See asub lõualuu kõrval ja kui alumises hambaosas ilmnevad probleemid, võib see seda mõjutada.\nHambakoll Mida rohkem sa neile reageerid, seda rohkem nad sumisevad. Teemasse kah: mul oli u aasta tagasi kah hirmus alumise tarkusehamba tõmbamine. Mulle sattus veel ka keenjusest kirurg, kes keeldus uskumast, et tuimestus ei mõju pole võimalik, ma tegin 2 süsti, sa kujutad ette, et valus on Hammas oli küll väljas, aga ka viltu ja pressis vastu teist hammast.\nPooleks saagis see lihunik mu hamba, enne kui kätte sai. Jutt, et külma ei tohi peale panna, on täielik umbluu. Just peabki panema külma, arst rääkis õigust.\nMida ei tohi teha hambaprobleemide korral on hoopis alkoholikompress põse peal, see tõmbab paistetuse üles ja muutudki hamstriks. Mina pärast välja tõmbamist paiste ei läinud, ma sain hamstripõse ja sinika hoopis ENNE kätte, sest teine arst, kes enne hambajuurt suretas, lajatas mulle mingi tuimestussüsti põske, nii et sinikas tekkis ja ma ei tea, kas juuremürk, või see süst või mis, aga u 3 päeva olin paistes, järgmised 3 päeva veel, aga siis juba nii, et teised enam ei märganud, ainult mina ise sain aru, sest ma ju vahin oma nägu iga päev peeglist ja tean, milline põsk olema peab.\nKui sa said juba AB kuuri, siis ikka põletikku ei tule, ära karda. Kui tõesti väga kardad, loputa kloorheksidiini sisaldava reie verejooks vigastused. Tavalises suuvees seda pole, kloorheksidiin tapab baktereid ja takistab põletiku teket, seda vahel soovitatakse peale hamba väljatõmbamist.\nAga Listerine'i ma pole kasutanud, vaata koostisained üle, äkki on seal ka KH sees. Liiga kaua ära KH suuvett kasuta, tapab liiga hästi baktereid ja neid on ju muidu suus vaja ka. Veel võib see teha hambad pruuniks, aga minul tegi hoopis keele.\nPärast kaob ära.\nArst nagunii rääkis sulle ka, et liiga kõvasti ei tohi suud loputada, siis võid selle verehüübe välja loputada ja haav paraneb kauem. Koigi liigeste artroos ja õrnalt loputa. Ja üldse - tarkusehamba lõualuust väljakiskumine on pmst minu meelest võrdne luumurruga. Kondist tõmmati sul tükk välja, selline trauma paranebki kaua.\nMul valutas see auk kurask nädalat jutti, mitte nii kõvasti kui alguses muidugi, aga ikka nõme oli. Vahepeal viskas veel valusähvakat mööda tervet lõualuud suuni välja, alalõualuus asub üks pikk närv hammaste all, minu hamba juured olevat selle närvini välja ulatunud. Kas tagasi kontrolli ka kutsuti?\nVõi kas õmmeldi ka ja pead minema niite välja võtma? Küllap läheb kõik hästi ja paraned ära.\nNendel juhtudel pole hamba säilitamine mitte ainult võimatu, vaid ka ohtlik, kuna see segab ravi. Kas pärast tarkusehamba eemaldamist võib kõrvavalu ilmneda? Valu pärast ekstraheerimist on tavaline. See on keha reaktsioon välistele häiretele, kuna eemaldamise käigus kahjustatakse luukoesid, samuti igemeid ja närve, mis põhjustab kõrva, kurgu ja muu sellise kiirgavat valu.\nMa ka hirmsasti kartsin ja pabistasin põletiku pärast, sest nii retsi asja pole ma varem üle elanud, aga ei juhtunud midagi hullu. Lihtalt paranemine võtab kauem aega, kui meeldiks. Lusti on veel kauaks - vähemalt paar parast hamba tarkuse eemaldamist valutab liigese saad pärast sööki tühjast august ka menüüd välja õngitseda.\nKaerahelbed, kurgiseemned jne.\nAga ka see läheb mööda! Rõõm lugeda, et ka normaalseid inimesi on veel maamuna peal. Mul oli lootus kadunud juba. Hetkel saab sellest opist mööda 48 tundi.\nValatud käe kerge massaaž on vajalik turse leevendamiseks, kapillaaride verevarustuse parandamiseks ja lihaskoes tekkivate ummikute vähendamiseks. Pärast kipsi eemaldamist tehakse käele intensiivsemaid massaažiprotseduure. Luu vigastuste raviks kasutatavaid füsioterapeutilisi meetodeid kasutatakse laialdaselt traumatoloogilises praktikas puhituse leevendamiseks ja selle funktsiooni taastamiseks.\nPõsk on sama paistes kui eile, hamster. Sinikat justkui pole, aga mul on täpselt sama tunne, et nagu mingi süst oleks selle põse niisuguseks teinud. Ja põsk valutab parast hamba tarkuse eemaldamist valutab liigese tuksub, mitte lõualuu. Hügieeni hoidmine on keeruline, sest põsk on nii paistes, et igeme ja põse vahel pole üldse ruumi. Mu meelest vesi ei taha ka sinna vahele mahtuda ja sorkida ma millegiga ei julge Aga sedasama kloorheksidiiniga suuvett ma tõepoolest kasutangi.\nPärast söömist kindlasti. Mina käisin oma hammast eemaldamas üldse teises linnas, sest siin kus ma elan, oli ainult 1 spetsialist, kes peetunud tarkusehambaid rebib ja tema kohta ei olnud tagasiside just positiivne. Esmaspäeval pean minema oma kodulähedasse hambakliinikusse elavasse järjekorda, sest mul pandi mingi rohi sinna auku ka, mis kästi esmaspäeval välja võtta.\nJa niidid nädala pärast. Pidid küll isesulavad niidid olema, aga soovitati ikkagi välja võtta. Igatahes põsk on endiselt paistes, nagu õun oleks põses.\nTurse on natukene väiksem, aga ikka olemas. Ja hommikul peeglisse vaadates avastasin, et põsk on roheline-sinine! Ja valu Nii väga tahaks ibuprofeeni võtta, ma tean, et see aitab mul alati hästi. Mõned allikad ütlevad, et ei tohi ibukat võtta pärast oppi ja teised, et võib küll.\nIgaks juhuks ei ole siis võtnud. Olen paratsetamooli manustanud 1 g, ei aita üldse eriti hästi ja ajab kuidagi südame ka puperdama. Täna öösel oli kõige hullem miskipärast, ärkasin valuga, võtsin rohtu, aga magama jääda enam ei saanudki. Palavikku ei ole õnneks. Lõualuu on kuidagi krampis, suu ka päris lahti ei lähe. Miks ma seda kirjutan?\nNiisama, äkki kellelgi on tulevikus kasu. Mulle on küll Googeldamine ja vanade teemade lugemine kasu toonud.\nPõsk on tagasi tõmmanud enam-vähem, natuke on paistes ja rohekas, aga no paari päeva tagusega ei anna võrredagi. Luuvalu on jäänud, kõik alumised hambad valutavad. Ikka endiselt olen valuvaigistite peal.\nKäisin täna hambakliiniku esmaabis kontrollis ja sain teada, et kõik pidi paranema normaalselt. Mul oli seal augus ka mingi nutsakas rohuga pole isegi aimu, mis rohugamille ise eile välja sikutasin, sest hakkas ajudele see rohumaitse ja mõte, et seal augus miskit kükitab.\nOp oli suht raske ja kestis 2,5 tundi. Ei teagi miks see nii raskeks osutus, sest hammas oli õiges asendis ja täielikult lõikunud. Tehti kohaliku tuimestusega. Haav on ok, homme võetakse niidid välja, isegi alguses eriti ei valutanud. Arsti käsul sõin 10 päeva antibiotsi.\nÜsna rõve oli seda välja kiskuda, süda läks pahaks. Natuke veritses ka pärast seda. Mul on see auk nii naljaka koha peal, ei ole mingit sügavat aku seal, kus võiks arvata.\nHoopis külje peale on sisselõige tehtud ja hammas sealtkaudu välja kistud.\nKui auku tahan näha, siis peab enne põse eemale kiskuma. Ei tea, kas see kasvab kinni üleni? Veel üks asi, tuimestussüstid on vist kuidagiviisi mõjunud mu südamele. Vähemalt ma arvan, et just süstid. Juba 2 ööd pole ma saanud magada, sest süda peksab nii vastikult. Ma ei saa aru, mis see on, jube vastik igatahes ja tundub vägisi mingi kõrvalmõjuna. Öösel läheb inimene ikka vihaseks ja natuke peast soodaks, kui magada ei saa.


Sandra Raju: “Kõik on võimalik!”\n“Vahel on vaja astuda samm tagasi selleks, et võiksid astuda kaks edasi,” tõdeb triatlonisõber ja Baltikumi ainus Nike Master Trainer Sandra Raju “See ei tähenda läbikukkumist, vaid sa nagu tantsiksid tšatšat.” Ta teab, millest räägib!\nViis päeva on jäänud aasta oodatuima, Ironman 70.3 Otepää triatlonivõistluseni. Sandra pea ketrab üht ja sedasama mõtet: ma ju lubasin! Iseendale. Sõpradele. Tiimikaaslastele. Blogi jälgijatele. Treenerile. Sponsoritele.\n“Sandra Raju, sa teed selle ära!” on ta raiunud. Nii juba kolmandat nädalat järjepanu. See tekitab stressi. Ta ei suuda leppida mõttega, et annab alla.\n“Kust läheb piir selle vahel, mil sa justkui annad alla ning mil oled enda vastu aus ja tunnistad, et täna ei ole SEE päev?” küsib Sandra iseendalt. Ta tunneb ennast hästi – impulsiivne naine “kas kõik või mitte midagi”, täna otsustab teha üht ja homme teist.\nMärgid aga räägivad enda eest. Peaks olema jooksutrenn, kuid ta ei jaksa. Ühtäkki ei suuda tema keha taluda neid koormusi, mida peaks vabalt taluma. “Kui ma ei suuda seda trennis, siis kuidas veel võistlusel?” vaeb Sandra. Ta langetab otsuse: ta ei stardi. Tal on vaja mõelda praegu iseendale, mitte teistele, ning seada esikohale oma tervis.\nSandra teab, et triatlon on mõistuse sport, mille üks olulisemaid osi on iseenda motiveerimine. “Kui ma juba eos mõtlesin, et ma ei saa sellega hakkama, mõistsin, et rajale minekust ei tule midagi head,” tunnistab ta. “Ma ei naudiks seda. Ja ma ei taha teha asju, mida ma ei naudi. Küll tuleb rajal ette hetki, mil võitled endaga, sest nii raske on ja kirud ennast, et oli mul seda nüüd vaja, ent ma olen alati seda nautinud.”\nSandra esimene, eelmine triatloniaasta oli tõestamiseks. Kolm kuud spetstrenne ja siis otse suurvõistlustele, esmalt olümpiadistants ja seejärel poolpikk triatlon otsa. Rõõmsad ja õnnelikud pildid finišis koos teise innustava staardebütandi Tanel Padariga levisid mööda sotsiaalmeediat. Õe sõbrad vedasid veel kasti kihiseva peale kihla, mis ajaga Sandra Otepää triatloni lõpetab. Kõige optimistlikum osaleja pani pea tunniga mööda. “See on päris hea tunne, kui keegi ütleb, et sa ei saa millegagi hakkama, kuid sina tõestad endale ja teistele vastupidist,” kinnitab Sandra. Ent mis läks sel aastal valesti? Tahtmine oli. Hea varustus oli. Kogenud treener oli. Motivatsioon ka ning piisav aeg ettevalmistuseks.\nKui motivatsioon kaob\nSandra hakkas treeningutega pihta suure tuhinaga ja varakult, juba eelmise aasta novembris. Samal ajal alustas ta ka tööd uues kohas, Tallinna Tehnikaülikoolis. Üle pika aja oli Sandra kellast kellani kontoritööl.\nTöö oli väsitav ja stressirohke ning Sandra lihtsalt ei jõudnud korralikult treenida. “Kui tööl on stress ja paned treeningutega ka veel stressi peale, siis keha ei pea vastu,” tõdeb ta.\nSiiski tunnistab Sandra, et kontoritöö oli üks parimaid asju, mis tema treenerikarjääri jooksul oli juhtunud. “Nüüd ma saan aru inimestest, kes on kaheksa tundi istunud ja ütlevad, et nad ei jaksa trenni minna. Varem mõtlesin, et mis mõttes,” räägib ta. “Aga ei jõuagi, kui oled vaimselt tühjaks tõmmatud ja end saavutusvajadusest katki peksnud.” Sandra ei suutnud end enam piisavalt motiveerida ja oli aeg, kus ta poolteist kuud ei teinud peaaegu üldse trenni.\nKui ta taas rajale naasis, püüdis kaotatut tasa teha ja treenis üle. Kui hommikul oli plaanis jooks, kuid õhtul tekkis tunne, et jõuaks ka rattaga sõita, siis Sandra seda ka tegi. Treener Priit Ailtile aga sellest ei rääkinud.\n“Ma pean tihti endale ütlema: Sandra, ära ole põikpäine, vaid kuula, mida teadjamad räägivad. Kui treener ütleb, et üks trenn päevas, siis ta teeb seda põhjusega.” Ent nii lihtne on teha rohkem, kui sisimas kihutab tagant joovastav tunne: “Davai, paneme!”\nOma kohta otsides\nSama tähtis kui arvestada kogenumate nõuannetega on kuulata oma keha. Et seda tähelepanelikult ja õigesti tunnetades teha, on vaja teadmisi.\n“Treener annab sulle juhtnöörid, kuid ta ei ole sinuga koos 24/7,” lausub Sandra. “Ma olen näinud spordis palju lahmimist: võetakse treener, aga kui endal puuduvad baasteadmised, kuidas keha tegelikult töötab, siis ei oskagi teda tegelikult kuulata. Tuleb õppida anatoomiat ja füsioloogiat.”\nSandra teab, et ebastabiilsus on triatlonitreeningu juures kõige hullem ja triatloniks valmistumine on pikaajaline pühendumine, mis ongi kohati raske, sest tekib rutiin. “Kui aga jätad ühe trenni vahele, mõjutab see kõiki järgmisi.”\nMiks üldse oli innukale rühmatreenerile, tantsutüdrukule, aeroobikakuningannale vaja triatlonikogemust? Kui Sandra tuli tagasi Ameerikast, kus ta kaks aastat tagasi kolm kuud oli elanud ning palju uut kogenud, otsis ta oma kohta ning tal tekkis soov hakata treenima saavutussportlasi, professionaale või poolprofessionaale.\nSandra usub, et kõige parem on teisi õpetada oma kogemuse kaudu. Seega oli tal tarvis kogu protsess ise läbi teha. Mis võiks olla kõige väljakutsuvam? Jalgpalliks ja võrkpalliks oli justkui liiga hilja ning palju aega kuluks ka. Kunagi oli Sandra aga tegelenud ujumisega ning kuna rattasõit ja jooks ka meeldisid, tunduski triatlon õige valik.\nKogedes ja õppides\nSandra on pidanud erinevaid ameteid: innustanud ja suunanud rühmatreenerina masse, olnud kontoritööl, korraldanud üritusi ja juhendanud TTÜ tantsutüdrukuid, kuid ühel hetkel tundis ta, et kõike seda on liiga palju. “Kui tahad teha palju, siis lõpuks ei tee mitte midagi väga hästi.” Nii on ta otsustanud võtta rahulikumalt ning pühendanud ennast enesearengule. Praegu õpib ta personaaltreeneriks.\nEsialgu Sandra isegi veidi kartis õppima minna. “Paratamatult olin treenerina saavutanud juba mingi staatuse ja maine. Lähedaste abiga sain sellest hirmust üle.” Alguses oligi šokk: kuidas ta ei teadnud neid asju, mida nüüd ühe nädavahetusega õppis? Mida ta need kaheksa aastat treenerina siis teinud on? “Mida rohkem õpid, seda enam saad aru, kui vähe sa tegelikult tead,” ütleb ta. Mõne aja pärast rahunes naine aga maha – tegelikult ta teab küll, ainult teises võtmes, ja on asju, mida on tarvis ümber tõlgendada.\nSandra mäletab, kuidas ta noore treenerina alustades püüdis kõigile meele järele olla. Lõpuks aga sai ta aru, et kõigile pole võimalik meeldida. “Kui meeldid, siis teed midagi valesti, sest inimesed on erinevad,” ütleb ta. “On inimesi, kes on mu tunnist ära kõndinud, ja see on täiesti okei.”\nKui Sandra midagi väga tahab, siis ta läheb ja küsib. Ja kui vastuseks tuleb ei, ent mõne aja pärast tekib tunne, et võiks uuesti küsida, proovib ta veel.\n“Kui sa ei küsi, siis sa ei saagi kunagi teada. Jääda ootama, et keegi tuleb ja pakub sulle midagi? Ain’t never ever gonna happen (seda ei juhtu mitte kunagi),” on Sandra veendunud. “Maailm on lihtsalt nii kiire ja nii palju on inimesi, kes on eri võimetega ja andekad.” Just tänu julgusele küsida ning sooviga panustada sai Sandrast kolm aastat tagasi Nike Master Trainer, praegu ainus Baltikumis.\nNike fänn oli Sandra olnud 2005. aastast, kui ta alustas tantsimist. Tal olid kodus suured plakatid Nike esitantsija Sofia Boutellaga ning mõistagi olid tema esimesed tantsutossud valged Niked, mille ta ribadeks tantsis. “Ma elasin selle brändi sees. Bränd ja kogu seda ümbritsev oli minu jaoks iidol,” tõdeb Sandra.\nPaari aasta eest avastas ta Nike äpi ja kirjutas brändi esindajatele. Parasjagu olidki käimas treeneriotsingud. Sandra saatis oma pildid ja CV Ameerikasse ning juba ülejärgmisel kuul oli ta suure lombi taga koolitusel.\nPraeguseks on Eesti spordiklubides Nike treeninguprogramm Nike Training Club ehk NTC tugevalt kanda kinnitanud ning läbinud tohutu arengu. “Kui alguses oli põhifookus “jump higher (hüppa kõrgemale), kiiremini, kaugemale, jookseme – täiega!”, siis nüüdseks on muutunud programm palju täiuslikumaks ja teadlikumaks, keskendudes erinevate kehaliste võimete arendamisele,” tutvustab treener.\nSandra tahab tõestada, et on küll võimalik õpetada head harjutuste tehnikat ka rühmatreeningul, isegi kui saalis on 40 inimest – kuskilt tuleb ju alustada.\nSelline Sandra ongi – kõik on võimalik! “Kui keegi ütleb mulle, et miski ei ole võimalik, siis ma ütlen alati: Donald Trump on Ameerika Ühendriikide president. Absoluutselt kõik on võimalik, kui sa midagi väga tahad!”\nSandra soovitab: kuidas ennast motiveerida?\n* Sea eesmärk! Kui sa lihtsalt lahmid, on ühel hetkel kerge loobuda. Mind motiveerivad füüsilised väljakutsed – kui saad midagi oma kehaga korda saata, siis see on töövõit. Tõstsin jõusaalis raskusi ja ühtäkki hakkasin mõtlema, miks ma seda teen. Mul oli vaja väljundit ja siis tuligi Ironman 70.3.\n* Leia motiveerivad kaaslased. Meil olid Postimaja MyFitnessis kell 13 päeval NTC treeningud. Tegime üle Eesti klubides teematrenne: 70ndad. Saalis oli 40 inimest, pool neist tuli kostüümides kohale. See oli lihtsalt nii äge! Teiste innukus motiveerib ka mind treenerina.\n* Leia spordiala, mis sulle päriselt meeldib. Katseta erinevaid alasid! Proovi, vaheta, küsi, testi, loobu ja kiindu. Ma arvasin, et ma ei hakka kunagi joogat tegema – mis trenn see veel on? Hingamine? Päriselt või? Tead, kuidas ma naudin seda praegu. Igaks asjaks on õige aeg.\n* Räägi oma raskustest! Kui tunned, et on halb päev, on raske ja pole motivatsiooni, räägi sellest treenerile. Ta ongi selleks, et aidata. Ja see on treenerile au, kui keegi tuleb tema arvamust küsima.\nRagnar Põllukivi, Sandra treenitav\nKohtusin Sandraga 2016. aasta märtsis, kui võtsin esimest korda osa MyFitnessis toimuvast Nike+ Training Club Challenge’ist (NTC).\nNovembris kurtsin Sandrale, et mind on tabanud meeletu söögiisu ja ma olen seetõttu lausa hullumas. Ta soovitas mulle toitumispäevikut, kuhu hakkasin sööke kirja panema. Analüüsides oma toitumisharjumusi, sai selgeks, et sel viisil enam jätkata ei saa. Asusin neid muutma ning Sandra hoidis silma peal, et ma rumalusi ei teeks.\nTa julgustas mind ka iseseisvale tööle jõusaalis. Pidin endale tunnistama, et tegutsen jõusaalis ebaefektiivselt ega oska seal midagi teha. Seda kuuldes tuli Sandrale idee, kuidas saame teineteisele kasulikud olla. Ta õpib personaaltreeneri ametit ja vajas koolitöös katsejänest ning mina suuniseid edasiseks arenguks.\nSandra on treenerina äge, võimas, energiline, rõõmsameelne, sihikindel, innustav, kaasahaarav, heas mõttes hull. Ta on väga pühendunud ja taotleb täiuslikkust, nii endas kui ka treenijates. Tema trennidest lahkudes ei ole võimalik olla halvas tujus. Tema treeningukavad on läbimõeldud ja edasiviivad.\n2017. aasta alguses seadsime eesmärgiks minu kaalulangetuse. Selleks tuli mul enamik tööd ära teha iseseisvalt toidulaua taga. Treeningud olid toetava ja motivatsiooni tõstva iseloomuga. See etapp sai edukalt läbitud ning kaalulanguseks tuli 30 kg.\nSandra on väga suure südamega inimene. Tegelen ka vabatahtliku tööga ning korraldan heategevusüritusi. 2017. aastal tegime SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondiga esimest korda heategevusüritust “Üleannetus”. Palusin mitmeid inimesi appi ürituse reklaamimiseks sotsiaalmeedias, ka Sandrat. Vaatamata tihedale töögraafikule ja paljudele kohustustele leidis ta aja, et väike videoklipp teha. Sellised esmapilgul pisiasjadena näivad tegevused ja hoiakud näitavad minu arvates kõige ilmekamalt inimese tegelikku sisu.\nRagnar on mingis mõttes minu eeskuju. NTC treeningutel treenis Ragnar tagumises nurgas ja hoidis end algul pigem üksinda. Grupidünaamika kasvas ajaga nii, et tekkis tagumise rea sõpruskond, kes hakkas käima koos ka väljaspool trenni ning üksteise sünnipäevadelgi. Nad lasid endale teha isegi tiimisärgid!\nSellist pühendumist ja motivatsiooni nagu Ragnaril ei kohta ma tihti. See innustab ka mind, kui ma näen, et on inimesi, kel on olnud väga raskeid aegu nagu temal, kuid nad on saanud neist üle, hoolitsevad enda eest ning on seadnud ennast prioriteediks.\nArtikkel ilmus 2017. aasta Tervis Plussi eriväljaande Start! kaaneloona.


Sallihullu Päevaraamat: Vardakotilugu\nEks ma olin ju isegi mõtisklenud, et toppida kudumistöö Seppälä või Vero Moda kilekotti on suhteliselt nõme.Aga no ei olnud seda pealehakkamist, kuigi disainimõtteid liikus. Pealehakkamine jäi õmblemise taha. See lihtsalt ei ole minu teema. Mul on olemas tore õmblusmasin, on olemas tahtmine, mida pole, on oskused. Mitte mingit probleemi ei valmista mulle kahe püksisääre omavahel kokkuõmblemine, mõne riidetüki pahemat pidi vahele sättimine. Ka seekord õnnestus mul koti põhi esialgu ülemisse otsa õmmelda. Normaalne!\nAjend kotiõmblemise kättevõtmiseks tuli Rahvaülikooli kudumiskursustelt. Kui pärast sissejuhatavat loengut võeti välja vardad ja kõik 12 kudutädi asetas lauale kilekotinutsaku, teatas kursusejuhendaja malbelt, aga vastuvaidlemist mittesallival toonil, et see peab nüüd viimaseks korraks jääma. Ükski endast lugupidav käsitöötegija polüetüleenkotikest ei kasuta, vaid valmistab endale vastavalt majanduslikule olukorrale ja käelise tegevuse tasemele ise koti.\nHäbipuna palgel, asusin kiiresti kodus koti kallale. Välja sai otsitud kangatükke. Oh imet, mida kõike kapisügavustes leidus! Ära sai kasutatud Muhus tikitud lapike, Valge Daamiga Haapsalu salli motiivike, millesti üle jäänud heegelpits. Kotike tuli vatiinist voodriga, õmblustehnoloogia poolest ma parem ei räägi- kõik tuli iseenese tarkusest nagu Eesti draamaklassikas "Säärases Mulgis"\nPostitaja: Sallihullu Päevaraamat kell 19:27\nEhhee! Kas ma näen tuttavat kangajupikest ilusaks kotikeseks vormununa? Tubli!\n18. märts 2011 21:14\nJenniplika (Helena) ütles ...\nNo ma ütleks, et täiesti tasemel kott! Mul oleks ka sellist vaja ja kuigi mul on õmblemisoskused olemas, jääb kõik muu soovida, eriti tahtmine...kevad vist juba hinges. Aga Sulle jaksu ja tahtmise jätku!\n21. märts 2011 09:44


tupeseen ja U. parvum | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\ntupeseen ja U. parvum 14.09.06 / Naistehaigused\nOlen 23.a naistrahvas. Hädas olen juba 2 aastat tupeseenega. Ei meenugi väga aega selle perioodi jooksul, kus minul või mu partneril ei oleks kaebusi. Olen mitu korda saanud lokaalset ravi tupeküünalde ja kreemidega. Samuti oleme mõlemad partneriga saanud mitu korda suukaudset ab ravi. (Kõik korrad on olnud paari-kolmapäevane kuur, ravimi nime ei mäleta kahjuks). Samuti on diagnoositud mul U. parvum, mille vastu viimane kord tegime kolmepäevase sumamedi kuuri koos partneriga. Ühesõnaga ma tunnen juba et kõik see värk on täiesti lootusetu. Sest kaebused tulevad ikka ja jälle tagasi ja seda õigepea. See sumamedi viimane kuur ei andnud mulle mingit leevendust. Arst ütles et seent viimane kord näha ei olnud. Leiti ainult U. parvum. Kaebused ei olegi igapäevased, vaid löövad välja iga teatud lühikese aja jooksul. Ja seksuaaleluga on ka kõik juba sassis. Kuna partneril tulevad haigusnähud päeva paari järel peale kaitsmata suguühet ja samuti mulle. Ja nende kaebustega ei ole seksist mingit lusti et järgmine kord proovida. Kondoomi kasutamine pole meile mõlemale väga meeltmööda, nii jääbki seksuaalelu järjest harvemaks, mis omakorda tekitab pinget ja stressi. Ühesõnaga ma ei oska enam midagi teha. Kas tupeseen ja U. parvum jäävadki mind vaevama? Kas kõik need ravimid ongi ainult leevendavad mitte ravivad? Kas põhjust peaks otsima üldse kuskilt mujalt? Äkki tarbima mingeid im.süsteemi tugevdavaid preparaate? Või on lootust neist lahti ka saada? Ja kuidas teie soovitaksite edasi käituda? Kas mees peaks ka meestearsti poole pöörduma?\nLisaks ka seda et võtan ras.vastaseid pille Novynette't, (mille kasutamine viimasel ajal tundub ka mõttetu)\nmõistan Teie muret ja üritan siinkohal anda mõned soovitused.\n1. Antibiootikumid, sealhulgas Sumamed, soodustavad tupe seenpõletikku. Ureaplasma parvumi ravi ei anna sageli efekti (analüüs jääb endiselt positiivseks), sest see tekitaja kuulub enamasti normaalsesse mikrofloorasse. See, et tupeseen ja ureaplasma on probleemiks, näitab, et organismi mikrofloora on häiritud. Organismi mikroobide tasakaalu aitab korrastada Laktoseven, soovitan seda apteegist osta ja kasutada. Kui mingil põhjusel on vajalik antibiootikumidega ravi, kasutage Lactosevenit ravi ajal, et vältida seene aktiveerumist.\nHormonaalsed rasestumisvastased vahendid (pillid) soodustavad tupeseene teket, aga alternatiivset efektiivset rasestumisvastast vahendit pole pakkuda.\nÜheks võimalikest vahenditest on kondoom, kuid nagu kirjast selgub, pole selle kasutamine meeltmööda. Arvan, et ei peaks pillide kasutamisest selle probleemi pärast katkestama.\nÜheks tupeseent soodustavaks faktoriks on ka stress ja emotsaionaalne pinge!\nSoovitan oma organismi tugevdada: piisav puhkus, tervislik toitumine, sport, vitamiinid, liigse magusa ja alkoholi piiramine jne.\nPartneril soovitan pöörduda Meestekliinikusse, kus saab teha kõik vajalikud analüüsid.\nTere! Olen 20 aastane neiu ja ma olen juba kaks aastat vaevelnud sellise haiguse käes nagu ureaplasma pravum. Mu naistearst on mulle kirjutanud juba 5 korda erinevaid antibiootikumi kuure, kuid tundub ...\nTERE. Umbes 60% naistest võib esineda ureaplasma urealyticumi kandlus. Soovitatakse teha ravikuur, maksimaalslet 2, kui on kaebused. Põhiliselt on põiekaebused. Voolus ei ole seotud selle tekitajaga. ...


Leekesi kupongid ja vautšerikoodid 80% soodsamalt\nLeekes Kupongi koodid\nSäästke kupongiga 10% soodsamalt Populaarsed Leekese kupongid. Sooduskirjeldus Aegub; 10% allahindlus Lisatasu 10% allahindlus mis tahes tellimuselt --- Kuni 70% soodsam Kuni 70% soodsamalt käterätikud --- Tasuta kohaletoimetamine Tasuta kohaletoimetamine üle 50 naela tellimuste korral --- Kuni 13% soodustus Kuni 13% diivanvoodid & Külaliste voodid --- Müügikäärid, oksalõikurid ja saed kohe 69.99 £ ---\nPeeglitelt 20% allahindlust CouponAnnie'l on käputäis Leekese kampaaniaid ja allahindlusi, mis tulevad laias valikus. Kui kupongi kood on märgitud kui „Kinnitatud”, tähendab see, et oleme selle saidil couponannie.com kinnitanud. Siiani pakub Leekes kokku 0 kinnitatud sooduspakkumist ja kupongikoodi.\nTalvine allahindlus! Täiendav 5% allahindlus kogu saidil Kehtivad erandid. Ei saa kasutada elektriseadmetel ega igapäevase odava koduarendustootega ning seda ei saa kasutada koos ühegi teise pakkumisega. Leekes Ainult uued tellijad. Kasutage ülaltoodud kupongi koodi, et saada Leekese kassas 10% allahindlust.\nTeie tellimuselt lisatasu 10% Vaadake meie 10 aktiivset Leekesi 2021. aasta augustikupongi. Säästke kuni 15% meie parima Leekesi kupongiga. Miller Square Light Pull, väike, saate 15% soodsamalt. Kõigi aegade suurim Leekesi allahindlus: 430 £ allahindlust stressivaba Windsori kahekohalisele diivanile. Viimane porrupuu pakkumine: Ashley Wilde Anita Curtain, Poppy vaid 2 naela


Kasutatud Vermeer transporditehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Vermeer\nKasutatud Vermeer transporditehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Vermeer transport üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Vermeer transport vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saada olevaid kasutatud Vermeer transporditehnika. Kui olete mõnest masinast huvitatud, siis võtke ühendust müüjaga.


Juunis 2021 on tunneli lõpus siiski valgust paistmas ja kruiisilaeva purjedesse puhuvad taas pärituuled. Osad väiksemad kruiisilaevad on juba oma reise alustanud. Näiteks Horvaatia väikesaartele teevad kruiise pigem jahimõõtu laevad, see on hetkel ka nende eeliseks, sest väiksematel alustel on võimalik kiiresti ja efektiivselt sisse viia kehtivatest piirangutest tulenevaid muudatusi. Just seetõttu käisid ka Estraveli kliendid juba mais Horvaatias Katarina Line´i kruiisil. Nüüd on oma suvistest Euroopa-sisestest väljumistest teatanud ka teised suuremad kruiisifirmad.\nKaugemate Kariibi mere kruiisidega loodetakse alustada aasta lõpus, see sõltub suuresti sellest, millised piirangud kehtivad USA-sse sissesõiduks välisturistidele. Seega keskendume hetkel pigem Euroopas seilavatele laevadele.\nSiinkohal toome teieni Estraveli parimad kruiisipartnerid, kes on teada andnud oma lähiaja väljumistest.\njuba toimuvad Katarina Line´i erinevad Horvaatia ranniku ja saarte kruiisid.\n18. juuni Silversea Moon – Kreeka saarte kruiisid algusega Ateenast.\n19. juuni Celebrity Apex – nädalased kruiisid algusega Ateenast.\n19. juuni Silversea Origin (täiesti uus laev) – Galapagose kruiisid.\n3. juuli AmaWaterways – Portugalis Duoro jõe kruiisid.\n3. juuli Seabourne – erinevad Vahemere kruiisid.\n10. juuli Royal Caribbean Jewel of the Seas alates – nädalased kruiisid algusega Küproselt.\n21. juuli AmaWaterways – Doonau kruiisid.\n25. juuli Norwegian Jade – Kreeka saarte kruiisid algusega Ateenast.\n30. juuli Silversea Shadow – kruiisid ümber Islandi, algusega Reykjavikist (10 ööd).\n6. august Sea Cloud purjelaevad – erinevad Vahemere kruiisid.\n15. august Holland America Line – Vahemere kruiisid algusega Ateenast (7 ööd).\n28. august Azamara Quest – Kreeka saarte kruiisid algusega Ateenast (7 ööd).\n29. august Marina – Läänemere kruiisid algusega Kopenhaagenist (10 ööd).\n8. september Norwegian Epic – Vahemere kruiisid algusega Roomast (7 ööd).\n6. oktoober Regent Seven Seas Splendor – erinevad Vahemere kruiisid.\nKindlasti pole nimekiri täielik ja väljumisi lisandub peagi veelgi.\nKruiisilaevadel on alati olnud kõrged nõuded nii hügieeni kui turvalisuse suhtes ning reisijate ja meeskonna turvalisus on prioriteediks. Rohkem kui aasta kestnud pandeemia on kaasa toonud aga veelgi täpsemad juhised ja standardid.\nKruiisifirmade poolt saadetud info järgi on uus ja valdavalt peamine tingimus kruiisile saamiseks COVID-19 vaktsineerimist tõendav dokument. Vaktsineerimist ei nõua meile teadaolevalt vaid Katarina Line ja Sea Cloud, vajalik on esitada negatiivse koroonatesti tõend. Nagu erinevatesse riikidesse sisenemise tingimused, võivad erineda ka kruiisifirmade tingimused pardale pääsemiseks – need tuleb kindlasti koos reisikonsultandiga eelnevalt üle täpsustada. Tingimusi võiks üle vaadata veelkord ka reisi lähenedes, need võivad aja jooksul isegi kruiisifirmast mitteolenevatel põhjustel muutuda.\nLisaks vaktsineerimise ja/või negatiivse covid testi olemasolu nõudele on muutunud:\nLaevale pääsemise protseduur, et võimaldada sotsiaalset distantseerumist.\nCheck-in ja pardale minek toimub iga kliendi jaoks selleks eelnevalt kokkulepitud ajal.\nInimestevaheliste kontaktide vähendamiseks on arendatud spetsiaalsed mobiilirakendused. Samuti toimub ohutusalane juhendamine läbi mobiilirakenduse vastava äpi. Seega on vajalik nutiseadme olemasolu ning võimalus seda internetiga ühendada.\nÜhiskasutuses olevates ruumides tuleb kanda maski, meeskonna liikmetele kehtib maski kandmise nõue pidevalt tööl viibimise ajal.\nHVAC ventilatsioonisüsteemid on uuendatud vastavalt nõuetele, see tagab värske õhu tervel laeval.\nKasutusel on laiaulatuslikud puhastusmeetmed ning laevad on varustatud rohkete desinfitseerimispunktidega.\nMeditisiinipersonali hulka ja ruume on suurendatud.\nIgale kruiisile müüakse vähem kohti kui reaalne täituvus ning tihtilugu vaid kõrgema kategooria ehk aknaga kajuteid.\nTavapärane iseteenindus-buffet on asendunud teenindusega toidusaalis.\nMeelelahutusprogrammidest osavõtmine on eelregistreerimisega.\nMaapealsed ekskursioonid on valdavas enamuses laevafirma enda korraldatud või läbi sertifitseeritud partnerite.\nAsjaolusid arvestades on kruiisifirmad praegu reisi broneerides suhteliselt paindlikud, seda selleks, et julgustada kliente üldse uusi broneeringuid tegema. Samuti erinevad need kruiisifirmade lõikes päris palju, seega täpsem info selgub konkreetse kruiisi broneerimisel.\nOmalt poolt lisame, et sobiva kindlustuse, sealhulgas ka Covid-19 riski katva reisikindlustuse tegemine igaks reisiks on väga oluline.\nVaata kruiisipakkumisi Estraveli kruiisiveebist kruiis.ee.\nHuvitavad ideed ja reisinõu, Kruiisid


Indrek Tarand loobub muuseumijuhi kohast - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nIndrek Tarand loobub muuseumijuhi kohast\n19. august 2009, 14:10\nIndrek Tarand FOTO: Peeter Langovits/Postimees\nEesti Sõjamuuseumi-kindral Laidoneri muuseumi direktor Indrek Tarand esitas kaitseministrile avalduse lahkumiseks 1. septembril ametist seoses tööleasumisega Euroopa Parlamendis.\nKaitseminister Jaak Aaviksoo otsustas rahuldada Tarandi avalduse, teatas kaitseministeerium. Samuti nõustus Tarand kaitseministri ettepanekuga asuda pärast ametist lahkumist Eesti Sõjamuuseumi-kindral Laidoneri muuseumi nõukogu liikmeks.\n«Ma narrisin sellega parteilasi,» ütles Indrek Tarand vastuseks küsimusele, mis ta esialgu teatas oma jätkamisest sõjamuuseumi direktorina. «Sest parteilased on seaduses ette näinud, millistel ametkohtadel kõik europarlamendi liige ei või töötada, aga muuseumidirektor ilmselt ei paku parteilist huvi,» selgitas ta viidates, et see amet keelunimekirjas pole.\nNii otsustaski Tarand enda sõnul esialgu öelda, et ta kavatseb jätkata kahes ametis. «Minu poolt oleks ebaviisakas ja lugupidamatu sundida riigikogu võtma vastu seadust, et Indrek Tarand ei tohigi muuseumi direktorina töötada,» muigas ta.\n«Aga ma ei ole mõni superman, et jõuaksin pidada riigikogutöö kõrvalt veel kohta riigiettevõtte nõukogus nagu näiteks Taavi Veskimägi,» ütles Tarand.\n«Kui rahvas on mul käskinud seal Euroopas käia siis ma käin,» kinnitas ta.\nMuuseumile uue direktori leidmiseks kuulutab Kaitseministeerium lähiajal välja avaliku konkursi.\nTarandi sõnul hakkab sõjamuuseumi direktori kohuseid kuni uue inimese leidmiseni täitma kas Leho Lõhmus või Toomas Hiio. Tema hinnangul oleks mõlemal potentsiaali ka muuseumi direktoriks saada.\n2001. aastal moodustatud Eesti Sõjamuuseumi - kindral Laidoneri muuseumi ülesandeks on Eesti sõjanduse ajalooga seotud esemete ja materjalide väljaselgitamine, kogumine, säilitamine, uurimine ja üldsusele vahendamine.\nSamuti tegeleb muuseum sõjaajaloolise uurimistööga ning rahvusvaheliste sidemete arendamisega teiste riikide sarnaste muuseumite ja institutsioonidega.\nVahetult pärast europarlamendi valimisi teatas Tarand, et kaalub muuseumijuhi töö jätkamist.\nTarand asus Laidoneri muuseumi juhina tööle 2005. aasta kevadel.


Neljapäev, 08 Märts 2018 20:59\nDiabeet on haigus, millesse võib haigestuda igas vanuses – lapsepõlvest pensionieani. Ning kuigi teavitustöö diabeedi põhjustest, kontrolli all hoidmisest ja sellega kooseksisteerimisest on aastatega ühiskonna teadlikkust haigusest tõstnud, leidub väärarusaamu siiani.\nKõigepealt teadmine, et mida diabeet kui haigus endast üldse kujutab. Samuti see, kuidas sellega edasi elada – kas diagnoosi saamine toob kaasa elus suuremaid muutusi vaid patsiendile või ka tema perekonnale. Kuidas lapseeas või täiskasvanud diabeetikuga toime tulla ning millised tüsistused kompenseerimata diabeedi puhul organismi ohustavad – küsimusi on patsientidel ja nende peredel mitmesuguseid. Täpsemalt räägib diabeedist Benu Apteegi ajakirjas “Ilu ja Tervis” endokrinoloog Ülle Einbergiga.


Marcus Mäll Eesti noortemeister « Hiiu Leht\n60 meetri sprindi eelvõistlusel tegi Mäll elu parima jooksu ja võitis kvalifikatsiooni ajaga 7,47 sekundit. Sealjuures kaotas Keorg Liiv, kellele Mäll nädal tagasi Aleksander Tšikini mälestusvõistlustel alla jäi, talle sajandikuga.\nFinaalis suutis kergejõustikuklubi Hiiker esindav Mäll aega veelgi kärpida. Tulemus 7,40 andis Eesti meistritiitli kuni 16aastaste vanuseklassis.\nPäev hiljem ehk pühapäeval võistles Toivo Pruuli juhendamisel treeniv Mäll 200 meetri jooksus. Seal läbis ta distantsi ajaga 24,26 sekundit ja teenis sellega hõbemedali. Parim oli juba eespool mainitud Liiv ajaga 24.04.\n“Hea meel oli, et Marcus võitis – ja kaks medalit on muidugi uhkem kui üks,” naljatas treener Toivo Pruul.\nKüsimusele, millised on tema ootused end väga tugevast küljest näidanud Marcuse suhtes, ütles treener, et ootab huviga suve ja loodab, et Marcusel jätkub jõudu, tervist, tahtmist, et tiitlit kaitsta.\nKui kõik hästi läheb, saab Marcus osaleda Balti matšil. Veel seisab suvel ees üks rahvusvaheline võistlus Prantsusmaal, kuhu Pruul viib oma õpilasi juba kuuendat korda.\nKuni 18aastaste noormeeste seas oli samuti hiidlane finaalis – Joel Hiis jooksis kvalifikatsioonis välja aja 7,38 sekundit, mis viis ta kuuendana finaaljooksu. Seal suutis ta aega sajandiku võrra parandada ja teenis viienda koha. Võitis Henri Sai ajaga 7,01.\nVõistlustules olid ka Pruuli õpilased Kristina Joarand ja Anna-Brita Tall, kes kuni 18aastaste kaugushüppes teenisid 18. ja 31. koha tulemustega vastavalt\n4,87 meetrit ja 4,28 meetrit. 1,55 meetrit ületanud Joarand\noli kõrgushüppes 13.\nSildid: jooks, Marcus Mäll, meistrivõistlus


Ehhinokokk-paelussid | Veterinaar- ja Toidulaboratoorium\nEhhinokokoosiks nimetatakse ehhinokokk-paelusside põhjustatud haigust. Vastavalt tekitaja liigile eristatakse alveolaarset ehhinokokoosi ja põistanghaigust ehk hüdatidoosi.\nEhhinokokk-paelussid (Echinococcus spp) on väikesed, mõne millimeetri kuni paari sentimeetri pikkused parasiidid. Paelussidele omaselt on neil elu jooksul kaks peremeest – vaheperemees vastse ja lõpp-peremees täiskasvanueas. Zoonootiliselt olulised parasiidid, kuna parasiidimunadega nakatumisel võivad ka inimesed haigestuda. Tapaloomade maksas ja kopsus parasiteerivad ehhinokokipõite kaudu nakkus inimesele üle ei kandu.\nAlveokokk-paelussid (teadusliku nimetusega Echinococcus multilocularis), keda peetakse vaheperemeestele üldiselt ohtlikumaks kui teisi ehhinokokiliike.\nPõistang-paelussid, kellel on uuema taksonoomia järgi mitu liiki, kuid kuna nende areng on sarnane, käsitletakse neid koondnimetuse all põistang-paeluss (Echinococcus granulosus).\nEhhinokokk-paelussid on mitmetes Euroopa piirkondades väga levinud ning esinevad ka Eestis.\nEestis on teada kahe ehhinokokiliigi esinemine – alveokokk paelussiga on nakatunud ligi 30 % meie rebasepopulatsioonist. Alveokokk-paelussi looduslikke vaheperemehi, pisinärilisi ei ole Eestis uuritud, kuid 2018. aasta sügisel kütiti Kose kandis üks nakatunud kobras. Lisaks alveokokk-paelussile esineb Eestis põistang-paelusside nakkust, mis on kindlaks tehtud hundil ja Tartu linna koertel ning tsüste on leitud põdral ning metskitsel. Kuigi nii koerlased kui uluksõralised võivad nakatuda ka alveokokk-paelussiga on Eestis tuvastatud neil vaid põistang paelusside nakkust Seni on Eestis tehtud vaid üks koeri hõlmav uuring, mis viidi läbi Tartu linnas. Ei ole teada, kuidas levib parasiit koerte populatsioonis ning kes on koertel esineva põistang-paelussi vaheperemees.\nInimesele on tõsiseks alveokokk- ja põistang-paelussi nakkusriskiks koerad, kellele antakse harva ussirohtu, kuid nad saavad liikuda looduses ja süüa närilisi, ulukite või tapetud koduloomade siseelundeid. Koerte soolestikus elavad paelussid toodavad mune, mis kantakse väljaheidetega keskkonda või jäävad kinni koerte karvadesse. Uuringud on näidanud, et enim parasiidimune on koerte päraku- ja koonupiirkonnas. Koerad võivad parasiidimune edasi kanda pereliikmete käsi või nägu limpsides, kuid munad võivad levida ka silitamisel. Oluliseks riskiteguriks on ka pinnase või aedade saastumine väljaheidetes olevate paelussimunadega. Õueala saastumine on tõenäoline, kui aed on avatud, nii saavad sinna ligi ka rebased või hulkuvad koerad.\nPaelussi munad on väliskeskkonnas väga vastupidavad ning võivad püsida pinnases ja jahedas (sh -20° C juures) nakkusvõimelisena mitmeid aastaid. Ehhinokokkide munade surmamiseks on vaja päris ekstreemset külma, laborites kasutatakse selleks -80º C mitme päeva jooksul. Erinevalt vastupidavusest külmadele tingimustele, ei talu parasiidimunad aga kuuma, 70º C juures hukkuvad nad 5 minutiga, 100° C juures silmapilkselt.\nI. Lõpp- ehk definitiivsetel peremeestel (koerad jt. karnivoorid) elavad täiskasvanud suguküpsed paelussid soolestikus, kus nad võivad põhjustada seedehäirete ja kõhnumisega kulgevat haigust, kuid loom võib väliselt olla ka täiesti terve.\nKuigi ehhinokokk-paelussid on vaid mõne lüli pikkused, toimub nende elu ja sigimine samamoodi nagu pikkadel, mitmemeetristel paelussidel. Ehhinokokid kinnituvad peremehe soolestikku päise abil – see on iminappade ja nookudega varustatud kinnitusorgan. Päisele järgneb lüliline keha, mille peamisteks ülesanneteks on toitainete omastamine ussi enda tarbeks (paelussid toituvad läbi kehapinna) ja sigimine st. parasiidimunade tootmine. Oma elu jooksul kasvatab paeluss päise tagant, nn. „keha“ algusest juurde uusi lülisid, milles tekivad kõigepealt isas- ning seejärel emassuguorganid. Paeluss sigib nii, et isastest lülidest pärit sugurakud väljuvad kehast ning viljastavad kas naabruses või allpool olevad emassuguorganitega lülid. Seega saab üksik paeluss edukalt iseenda viljastamisega hakkama, kuigi näidatud on, et eelistatud on naabrite abi.\nViljastatud lülides algab munade areng ning munadega täidetud nn. küpsed lülid eralduvad paelussi küljest ning liiguvad koos soolesisuga väliskeskkonda. Tasub märkimist, et osade paelusside lülid on võimelised iseseisvalt liikuma ca 10 sentimeetri kaugusele algsest sattumiskohast. Lülide liikumine meenutab pisut kaanide oma ning on juhtunud, et vonklevaid lülisid ussideks peetakse. Igal juhul annab valkjate liikuvate olendite esinemine värskes roojas aimu, et peremeesloom, nt koer vajab ussirohtu.\nVäliskeskkonnas lagunevad lülid ruttu ning munad pääsevad vabaks. Teisalt on näidatud, et osa mune väljub lülist juba enne lagunemist ning arvatakse, et munade eraldumist soodustab lüli aktiivne liikumine.\nII. Vaheperemehed (lambad, veised, sead, ulukmäletsejalised, närilised) nakatuvad tõenäoliselt kas toidu (pinnasest taimedele sattunud paelussimunade) või kasukasse kinni jäänud ning sisse lakutud munade kaudu. Nakatuda võivad ka inimesed, nt pesemata käte või munadega saastunud puu- või juurviljade kaudu.\nVaheperemehes koorub munast vastne, kes tungib läbi sooleseina ning liigub uue peremeeslooma organitesse – peamiselt kopsu või maksa. Kohale jõudes areneb vastne väikeseks põietaoliseks moodustiseks (larvotsüstiks), mis ajapikku kasvab suuremaks ning täitub nakkusvastsetega. Alveokokk-paelussi põied moodustavad on kiire kasvuga väikese hallikasvalgete poolläbipaistvate põiekeste kobara, mis võib aja jooksul laieneda ning nakkus võib levida vereringe kaudu teistesse organitesse, põistang-paelusside põis (hüdatiidtsüst) on enamasti suur, mitmekihilise paksu kestaga ning kasvades moodustuvad põiesisesed kambrid. Ehhinokokk-paelusside põied erinevad teiste parasiitide omadest selle poolest, et nende kasvamisvõime ei ole piiratud. Just tsüstide kasvamise tõttu on ehhinokokk-paelussid ohtlikud eelkõige oma vaheperemeestele, kelleks võib olla ka inimene. Vohav kasv ning organi talituse häirimine on väga kasulik parasiidile, sest looduses on nõrgad vaheperemehed kiskjatele kergeks saagiks.\nSkeem 1. Echinococcus granulosus arengutsükkel (CDC)\nSkeem 2. Echinococcus multilocularis arengutsükkel (CDC)\nTäpsemalt vt. Ehhinokokoos proovivõtujuhend /link/\nTäiendav info bakterioloogia-patoloogia osakonnast telefonil 738 6120\nArengutsüklite skeemid: https://www.cdc.gov/dpdx/echinococcosis/index.html


Eestlanna aitas koduklubi poolfinaalist ühe võidu kaugusele - Sport, Võrkpall - Postimees.ee\nEestlanna aitas koduklubi poolfinaalist ühe võidu kaugusele\n22. märts 2016 15:07\nKristiine Miilen. | FOTO: Erakogu\nSoome võrkpalli meistriliiga põhiturniiri viiendana lõpetanud Kristiine Miileni koduklubi Rovaniemi Woman Volley kaotas kolme võiduni peetava veerandfinaalseeria avavaatuses LP Kangasalale, kuid saavutas seejärel kaks võitu. Eliise Hollas ja Pieksämäki Volley jäid esimesena veerandfinaali ukse taha.\nVeerandfinaalseeria esimeses kohtumises põhiturniiri kolmandale võistkonnale LP Kangasalale võõrsil 0:3 (-16, -19, -23) kaotanud Rovaniemi Woman Volley suutis seejärel kaks kodusaalis peetud vastasseisu vastavalt 3:2 (-23, 23, -20, 19, 7)ja 3:2 (22, -18, -21, 24, 12) võita, millega jõuti poolfinaalist ühe võidu kaugusele. Kõigis kolmes nimetatud mängus koduklubi resultatiivseimaks tõusnud Kristiine Miileni arvele märgiti vastavalt 10, 26 ja 24 punkti, vahendas volley.ee.\n«Kangasalas olime liialt närvis ja krampis, mis takistas meil enda tasemel mängu näitamast. Samuti olime hädas nende blokiga (17 blokipunkti - toim). Kodus pidasime kaks ülipingelist ja rasket viiegeimilist mängu. Kui esimese kohtumise viienda geimi saatuse otsustasid kaks vastastele antud punast kaarti, siis pühapäevane võit tuli suurepärase publiku ja emotsioonide abiga,» võttis Miilen senise seeria kokku.\n«On väga oluline, et saime kodus võidud kätte, sest võõrsil on alati raskem mängida. Hea esitusega on poolfinaali jõudmine siiski reaalne,» lisas eestlanna.\nAigor Kaibaldi juhendatav LP Vampula kaotas veerandfinaalis seitsmel viimasel hooajal meistriks kroonitud LP Viestile kolm mängu, millega edasi poolfinaali ei pääsetud. Põhiturniiri üheksanda kohaga veerandfinaali ukse taha jäänud Eliise Hollas ja Pieksämäki Volley alustavad kolmapäeval heitlust kõrgliigasse püsimajäämise nimel.\nVeerandfinaalseerias 60 punkti kogunud Miilen on nimetatud näitajaga liiga paremuselt teine mängija. Põhiturniiril kogus Miilen kümnendana 373 ja Eliise Hollas 246 punkti, mis andis 29. koha.


Tänane kuupäev 11 Aug, 2020 12:40\n8. leht 32-st\n[ 468 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ... 32 Järgmine\nPostitatud: 30 Apr, 2019 14:10\nRadarite teemal. Kui millestki arutada, siis konkreetselt, käsitledes vaid mudeleid, mis väidetavalt häiringus (avalikel andmetel Kellavere mudel FPS-117).\nhttps://www.defenseindustrydaily.com/uk ... ent-07280/\nhttps://www.atc-network.com/atc-news/lo ... -wind-farm\nMingi abstraktne vana põlvkonna radariteooria (pöörleva paraboolantenniga) tõnäoliselt suurt ei päde.\nTootja lubab selle tõsiseid apgreide, vaja ainult küsida: https://www.lockheedmartin.com/en-us/pr ... nance.html\nKontakid on reklaami all vasakul, helistage, faksige, kirjutage.\nKui tootja väidab oma toote kohta 1-e ja meie KaMin teist, siis teoreetiliselt kisa suureks paisudes võib radaritootja KaMina alusetute väidete eest ka kohtusse kaevata ja nõuda jama lõpetamist.\nPostitatud: 30 Apr, 2019 14:32\nJa isand Koll TEAB TÄPSELT, mida väidab tootja oma radari kohta???? Peale ilusate numbrite reklaambukletis? Kogu lugupidamise juures ei võta ma seda väidet tõsiselt. Lõhnab täpselt sedamoodi, kui "spetsialistid"võrdlevad erinevaid hävitajaid nende andmetes avaldatud maksimaalkiiruse põhjal. Asjatundmatult ühesõnaga.\nMis puutub soovitusse helistada ja küsida.... ...otse loomulikult laotakse esimesele helistajale radari võimekust ja segamiskindlust puudutavad andmed letti. Parimal juhul soovitatakse tutvuda netis leiduvaga. Märksa suurema tõenäolsusega aga ei viitsita isegi kannikat toolilt kõhutuule laskmiseks kergitada.\nPostitatud: 30 Apr, 2019 15:45\nTänud, argumentatsioon asjalik. Kui kirjutamine toimub KaMini allkirjaga, küll vastavad. Kindlasti on KaMinil olemas otsekontaktid.\nPurtse tuulepargi vaidest http://www.kaitseministeerium.ee/dok-re ... usid=93575 on võimalik välja lugeda ka dokumentide nimed, millele KaMin tugines. Siis vaidles Kamin, et lubavad 35-48 meetrit (torn koos labadega). Nüüd on püsti või kerkimas 150 m kõrgused asjad. http://www.tuuleenergia.ee/2018/01/purt ... -tuulikut/ Riigikaitse peaks nüüd täiega p..s olema. Või siis oli KaMina kalkulatsioon täiega võsas.\nIse teema on, et ministeerium esitas KOVi-le vaide. See selleks.\nNõuded radari töövõimele on kehtestatud kaitseministri määruse nr 16 §-ga 4, mille kohaselt on\nradari töövõime võime avastada ettenähtud kattealas olevaid objekte. Elektrituuliku püstitamine\nei tohi vähendada radari töövõimet. Nõuded radari kattealale on kehtestatud NATO 30.05.2007.a\nstandardiga nr DI (ADAM-ADS)(2007) 33 “Air Surveillance Analysis Baltic States Radar\nCoverage” (NATO KONFIDENTSIAALNE) ja NATO dokumendiga “Final Decision on MC\n507, Concept for Air Surveillance” 07 January 2005 nr MC 507 (NATO PIIRATUD) ning\nKaitseväe juhataja 25.02.2009 käskkirja nr 327-K lisast “Õhuseire radarkatte rahvuslikud\nmiinimumnõuded Eesti Kaitseväele” (KONFIDENTSIAALNE).\nEdasi saab lugeda ülal viidatud dokumendist (lk 2).\nPostitatud: 30 Apr, 2019 16:09\nMa ei näe põhjust arvata, et nad ei ole seda teinud.\nPostitatud: 30 Apr, 2019 16:14\nKindlasti on suheldud, selles ma ei kahtle. Ainult, et mis teemadel?\nVäike seebiooperi täiendus: https://arileht.delfi.ee/news/uudised/s ... d=86067741\nViimati muutis koll, 30 Apr, 2019 16:28, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 30 Apr, 2019 16:22\nÄrisaladuse taha pugemine on mõttetu jura. Raamatupidamisandmed näiteks, mida kõik riigile saadavad, on ka väga tihti ärisaladus.\nLennuamet nõuab tuulikutelt tulesid: https://arileht.delfi.ee/news/uudised/v ... d=86068671\nPostitatud: 30 Apr, 2019 16:35\nSelleks on vaja need võrku lülitada. Teoreetiliselt saab akude pealt ka tööle panna, aga kui kauaks. Samas akud tuleb siis üles saada ja perioodiliselt vahetada laetute vastu.\nSamas võrkulülitamist tingib ka tornis lifti töölesamine.\nOn alanud tõsine diskussioon, mis on ehitustöö, mis on ohutustöö . Sillaehitajad ütlevad, et sild on siis ohutu, kui viimane töö on tehtud. Kuidas seal on?\nAidu tuulepargi puhul lubati Kamina poolt paigaldada täiendavad kompensatiooni-radarid (kaldaradarid). Kas on tehtud? Mõjuanalüüsi tegi as Cybernetica.\nhttps://raudvereee.files.wordpress.com/ ... 060215.pdf\nPostitatud: 01 Mai, 2019 1:24\nAusalt öeldes ei saa aru sellest hagija (koertatõug on selline) moodi kargamisest. Mida sa üritad seleteda? Kas sa ise oled ühtegi postitust siin teemas lugenud?\nEdaspidine läheb juba selle tulevase lobby-seaduse alla, ehk siit foorumist tuleb lihtsalt bänn...\nPostitatud: 01 Mai, 2019 11:32\nKüsimus foorumiomanikele: Kas jätkata siin asjasse puutuva materjali refereerimist või aitab küll?\nKui esitada täna avaldatud A. Talviku sõnavõtt https://arileht.delfi.ee/news/uudised/v ... d=86076249 ja refereerida ta teksti, mida videos ütles, siis tõenäoliselt on asi paha- paha, .\nPostitatud: 01 Mai, 2019 13:03\nMis "asi" see "paha-paha" on?\nKui on viibimiskeeld, siis on viibimiskeeld ka kõikidele "arturtalvikutele".\nNüüd ootame õhinaga järgmist artiklit, kus järgmine "arturtalvik" ei pääsenud mingeid tuulikuid filmima ja pildistama, ning arendame sellest kolm päeava süvasisukat teemat, kui õudne ja kole kõik on ?\nEdasi on mõtet teemat arendada, kui midagi sisukat või olulist toimub.\nKas Sõnajalad esitasid TTJA -le KOGU nõutud projektdokumentatsiooni või mitte?\nKui esitasid, siis las spetsialistid vaatavad selle läbi ja ütlevad mis värk on.\nPostitatud: 01 Mai, 2019 14:39\nNeed sõnajalad võiks oma liistude juurde jääda e. tegeleda kooperatiivluse korras lada spoiladega nagu ennemuiste ning süveneva naiste alkoholismiga.\nPostitatud: 01 Mai, 2019 14:45\nKas jätkata siin asjasse puutuva materjali refereerimist või aitab küll?\nAsjassepuutuvate- miks mitte. Aga mil kombel puutub Talviku egotripp ja pildile püüdlemine asjasse?\nPostitatud: 01 Mai, 2019 19:05\nÜh jumal: Artur Talvik kah mängu toodud. Sa Kuuuurijat ei soovinud tsiteerida?\nPostitatud: 12 Mai, 2019 20:55\nEPL lisa "Ärileht" on sellise pildi ilmutanud:\nhttps://arileht.delfi.ee/news/uudised/i ... d=86180537\nAkf Lemet jt., kui reaalne mööda sellist sektorit kohale lendamine on...?\nPostitatud: 12 Mai, 2019 21:28\nA mis takistama peaks? Igati reaalne IMHO, vähemalt hoiatusaega jääb tubli tükk vähemaks. Muideks, üks roheliste esivõitleja Aleksander Laane kinnitab kindlasõnu, et radar selle sektori katmiseks massvat vaid kaks miljonit... Tõsi küll, radari tüübi pärimise peale on vait kui kult rukkis...


Jälitussõitu pääsenud Ermits: jalad olid nagu 10-kilogrammised sangpommid - Laskesuusatamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJälitussõitu pääsenud Ermits: jalad olid nagu 10-kilogrammised sangpommid\nSaksamaal Oberhofis teenis karjääri esimese MK-etapi võidu venelane Aleksandr Loginov. Parim eestlane oli Kalev Ermits, kes tagas tänase sprindivõistluse 52. kohaga pääsme homsesse jälitussõitu.\n2013. aastal dopinguga vahele jäänud ning kaheaastase võistluskeelu saanud Loginov läbis kõik lasketiirud puhtalt ning näitas head kiirust ka suusarajal. Oma karjääri esimese MK-etapi võidu võttis ta norralase Johannes Thingnes Bø ees, kes eksis lasketiirus korra ning kaotas venelasele 25,2 sekundiga. Kolmandana ületas finišijoone lasketiiru puhtalt läbinud rootslane Sebastian Samuelsson (+36,8).\nEestlastest oli parim lamadestiirus kaks eksimust teinud, ent püstitiiru puhtalt läbinud Ermits, kes kaotas võitjale lõpuks 2.48,1, teenides 53. koha. Rene Zahkna oli 64. (2; +3.16,1) ning Kauri Kõiv 82. Kauri Kõiv (3; +3.48,5).\n«Pigem oli kehv sõit. Jalad oli nagu 10-kilogrammised sangpommid, üllatavalt raske oli neid liigutada. Avatiir võttis natukene motivatsiooni maha. Sain juba avaringil aru, et minult väga head sõitu ei tule,» ütles Ermits ETV otse-eetris.


Võlgades Põlva saeveski jätab tööta kuni 70 inimest - Äripäev\nVõlgades Põlva saeveski jätab tööta kuni 70 inimest\n26. september 2001, 08:08\nÜlo Toomsalu 26. september 2001, 08:08\nPõlva saeveski 70 töötajat võivad jääda leivata, sest suurtes võlgades saeveski omanik on alustanud firma likvideerimist, kirjutab Postimees.\n27 töötajat said koondamisteate kätte juba reedel, ülejäänute saatus on esialgu lahtine. Saeveski territooriumil asuv höövlitsehh töötab, tellimustööd on ka puukuivatil, kuid laohoovis pole ühtki palki, mida lõigata.\n?1. oktoobri seisuga on materjal otsas ja ma ei tea, kust see peaks tulema,? ütles Toomas Kuusk, kelle palkas saeveski omanik osaühing Adamist septembri algul ettevõtet käivitama.\nPraegu on firma pangaarvel 30 krooni. Osa töötajaid sai palga kätte septembri algul, ülejäänutel pole palgapäeva olnud augustist alates.\nKuuse hinnangul on tõenäoline, et inimesed pöörduvad saamata palga tõttu töövaidluskomisjoni poole. ?Seis on ülikriitiline ja kas see veski veel tööle hakkab, ei oska ma öelda,? ütles Kuusk.\nPõlva saeveskil lasus Hansapanga ees 16,8 miljoni kroonine võlg. Kuu aega tagasi otsustas saeveski juhatus müüa Põlva saeveskiga seotud Varu puidutööstusele 5 miljoni krooni eest maha kogu firma käibevara, sealhulgas puidutoorme. Nüüd on laenukoormus panga ees vähenenud 12 miljonile, kinnitas Kuusk. Lisaks pangale on firma võlgu veel ligi sajale võlausaldajale.\nKinnitamata andmeil on saeveski põhiomanik osaühing Adamist Hansapanga omanduses, kuid pank omandisuhet ei kinnita.\nKuuse väitel ulatuvad Põlva saeveski raskused aastatagusesse aega, kui tuli ilmsiks saeveski omaniku Varu Grupi ja Hansapanga vaheline pettuseskeem, mille tõttu pank kandis 83 miljonit krooni kahju. Varu Grupist langes Põlva saeveski välja, nimest kadus liide Varu.