Kaitseliitlased kõmmutasid Muhus romusid ribadeks (VIDEO)\nRELVAD ON KENAD: Kaitseliidu Saaremaa maleva instruktor-koolitaja Jaen Teär (paremalt esimene) pidas püssidega askeldavatel uudishimulikel silma peal, sest ka luuavarrest võib vahel pauk tulla. Foto: Marko Mägi\nLaupäeval korraldas Kaitseliidu Saaremaa malev Muhus Koguva karjääris laskeharjutuse, kus pealtvaatajate silme all tulistati ka granaadiheitjatest. Avalikule üritusele kogunes üle 70 pealtvaataja.\nMalevapealik kolonelleitnant Kristjan Moora sõnul tulistati granaadiheitjatest B-300 välja üle 40 mürsu. “Tabavusprotsent oli üle 80,” märkis Moora.\n200–300 meetri kaugusel asuvaid sihtmärke tabasid allüksuse väljaõppes taktikaliselt ette nähtud neljast lasust vähemalt kolm ja vahel ka kõik neli lasku.\nPuruks lastud autod viis metallifirma samal päeval minema ja laskeala korrastati. Tulevikus plaanib Kaitseliit Koguva karjääris tankitõrje laskeharjutusi läbi viia kahel korral aastas: üks kord sügisel ja üks kord kevadel.\n“Need laskmised oleme rõõmuga nõus korraldama pealtvaatajatele avatud demonstratsioonlaskmistena,” lubas malevapealik.\n“Õppuste eesmärk on Kaitseliidu baasil moodustatud jalaväeüksuste reaalse lahinguvõime tagamine. Jalaväeüksuse tulejõud moodustub tankitõrjerelvade, granaadiheitjate, kuulipildujate, täpsuspüsside ja muude meil kasutuses olevate relvade koostoimel,” selgitas Moora.\nKaasnev eesmärk on Kaitseliidu väljaõppe tutvustamine kohalikule elanikkonnale. “Rahvas peab mõistma meie vabatahtlike sõjalise väljaõppe vajadust ja selleks võimaldame huvilistel meie väljaõpet vaatama tulla ja seda hinnata,” rääkis kolonelleitnant Moora. “Sellega tagame, et kohalik elanikkond ja vallavalitsus meid toetavad ja suhtuvad mõistvalt laskeharjutuste läbiviimisse ka oma kodusaarel.”\nSamal eesmärgil oli pealtvaatajatele välja pandud relvanäitus, kus sai näha ja käes hoida kõiki Kaitseliidus kasutuses olevaid relvi.\nUusi liikmeid Kaitseliitu laupäeval ei värvatud. “Kui kellelgi tekkis huvi liituda, palume tulla avaldust kirjutama otse maleva staapi. Veelgi õigem on alguses ühendust võtta oma tutvusringkonnas olevate kaitseliitlastega, sest Kaitseliitu astumine nõuab kahe soovitaja olemasolu. Liitutakse ikkagi Kaitseliidu kodukoha allüksusega,” soovitas malevapealik.\nKäspri talus elav Koguva külavanem Jüri Schmuul ütles, et laskmine oli tema koju kuulda küll, aga midagi hullu polnud. Ise ta laskeharjutust vaatamas ei käinud. “Sügisel sai käidud, mul muud tegemist kah,” sõnas külavanem.\nSama meelt oli Igakülas Matsi puhkemaja pidav Aasa Aavik: “ Paugud olid vägevad küll, aga karjäär on ju õige koht, kus selliseid asju teha,” tõdes ta leplikult.\nGALERII: Kaitseliidu näidislaskeharjutus Koguva karjääris\nLisatud: 15.04.2014 / 06:35\nKäisime kohapeal, jäime rahule ja kindlasti tuleme ka järgmine kord. Kiitus korraldajatele!\nLisatud: 15.04.2014 / 09:56\nJaksu Eesti kaitsmisel! Vaenlase elu tuleb keeruliseks teha ka okupeeritud teritooriumi tekkimisel. Selleks tuleks enam panustada snaiperite harjutustesse ja koolitada kaitseliitlasi raadioteel juhitavate pommide kasutamisel.\nLisatud: 15.04.2014 / 11:19\nHuvitav, et siiani polegi kirjutanud tüüpiliselt kibestunud eestlased, kelle rahu on jälle rikutud lärmiga, mida relvad teevad.\nAnnab loota, et mõistuse mõni pähe võtnud ja realistlikult ka mõtlema hakanud.\nRomusid kõmmutada on lahe, kuid veelgi vingem on tasuta elekter.\nLisatud: 15.04.2014 / 14:32\nLisatud: 15.04.2014 / 21:03\nKõik sõltub muhvist Pets, ikka muhvist.


Trossid ja otsmuhvid – Sebacom\nVäga laialdane valik erinevaid traattrosse, otsmuhve ja lisatarvikuid võimaldab luua loomingulisi arhitektuurilisi lahendusi. Igale küsimusele leidub vastus – olgu selleks siis poldid, piirdetrossid, trossistruktuurid, kunst, fassaadihaljastus vms.\nKõik trossid ja otsmuhvid on tehtud parima kvaliteediga roostevabast terasest AISI 316 ja AISI 316L (1,4401 ja 1,4404). Materjali iseloomustab väga hea korrosioonikindlus ning see sobib hästi ka välitingimustesse mere äärsetele aladele.\nTROSSITARVIKUD / KEERMESTATUD OTSMUHVID\nJakob AG tootevalikus on suur hulk erinevaid trossitarvikuid – Jakob otsmuhve kasutavate võimalike kombinatsioonide mitmekesisus on piiramatu. „Olgem üheskoos loomingulised!“ on meie juhtlauseks. Leiate kindlasti igale oma küsimusele sobiva lahenduse.\nVissline® ja Univiss Plus keermestatud otsad on trossi külge kinnitatud. Nii saab trossile paigaldada väga peenekoelisi keermeid.\nForte süsteem koosneb rullitud otsmuhvidest. Seda tüüpi stantsimine sobib suurte trossiläbimõõtudega trossikeedele. Seetõttu suudab Forte süsteem kanda väga palju koormust ja seda kasutatakse suuremate väljapanekute, tuuletakistuse, trossistruktuuride, raskust kandvate struktuuride, loomaaiapuuride jms puhul.\nKaunikujulised ja kvaliteetsed kahvelpead püüavad pilku ja lisavad struktuurile väärtust ning elegantsi. Nii pingutamiseks, kindlustamiseks, tõstmiseks kui kõrgendamiseks pakuvad Jakob Rope Systems täielikku klassikalist trossi- ja tõstetehnika valikut. Lisaks sobivatele trossidele pakub ettevõte ka laia valikut lisatarvikuid. See tähendab, et trossi saab kiiresti toota vastavalt kliendi individuaalsetele vajadustele.\nMeie personal on saanud koolituse ning neid juhendatakse regulaarselt, nii et Jakobi professionaalsus on kaheldamatu. Turvalisi ja usaldusväärseid trossisüsteeme on võimalik toota ainult siis, kui töötajail on parim väljaõpe, materjalid vastavad kõrgeimatele kvaliteedinõuetele ja tööd saab teostada mitmete masinatega parimates tingimustes.\nJakobi kogenud ja kompetentne meeskond vastab suurima rõõmuga kõikidele küsimustele trosside ja selle rakenduste kohta. Klientide vajadused on väljakutseteks, mille Jakob Rope Systems võtab suurima rõõmuga vastu.\nTagged Kinnitused, piirded, Roostevaba teras trossid, Trossitarvikud, Webnet\nPREVIOUS POST Previous post: « Fassaadihaljastus – Rohelised lahendused\nNEXT POST Next post: Happekindel trossvõrk AISI316 – Webnet »


401 ausat arvustust hotellidele Chaweng Budget Hotel | Booking.com\nTai – hotelliarvustused→\nSurat Thani Province – hotelliarvustused→\nChaweng – hotelliarvustused→\nMajutusasutuse Chaweng Budget Hotel arvustused\nChaweng Budget Hotel: arvustused 2 tärniga\nMoo 3 Chaweng Beach Bophut, 84320 Chaweng, Tai\n#49 sihtkoha Chaweng 133-st hotellist\nNäita arvustusi: Kõik keeled eesti keeles heebrea keeles hiina keeles (lihtsustatud) hispaania keeles hollandi keeles inglise keeles itaalia keeles katalaani keeles kreeka keeles poola keeles portugali keeles prantsuse keeles rootsi keeles saksa keeles slovaki keeles soome keeles taani keeles tai keeles türgi keeles tšehhi keeles ungari keeles vene keeles\nHotelli 401 arvustuse põhjal\nnähtaval 1 – 1\nArvustus esitatud: 28. detsember 2017\n„Chaweng beach on noorte ja peohimuliste resort ning lennujaam on lähedal.”\nRannariba oli kitsas ja suhteliselt lühike. Rand oli järsu tõusuga ja liiv suureteralisem, mitte väga pehme ja lumivalge. Vaade hotelliaknast oli otse tänavale ja liiklusele. Dushikabiini sanitaartehnika võiks olla tänapäevasem.\nMulle meeldis hotelli suur ja avar restoran. Hommikusöök oli külluslik ja teenindajad lahked. Hotelli rand oli lähedal ja sai kasutada lamamistoole. Rannas oli massaaži teenuse võimalus. Tuba oli paras ja tänavamüra ei olnud tuppa väga suur. Keskuseni oli ca 2 km ka.\nOn veel 2 tekstita arvustust. Need mõjutavad samuti üldist keskmist hinnet.\nKoh Samui: hotellide arvustused\nLõuna-Tai: hotellide arvustused\nSurat Thani Province: hotellide arvustused\nChaweng Area: hotellide arvustused


Briljantne Zahharenkova — Sirp\n„Eliitkontserdid VII ”: Irina Zahharenkova (klaver) 22. I Estonia kontserdisaalis. Eesti Kontserdi ja Eesti Interpreetide Liidu koostöös sündinud sari „Eliitkontserdid” pakub sel hooajal kuulamiseks-nautimiseks esindusliku valiku Eesti pianiste. Hiljuti võisime Sirbi veergudelt lugeda Peep Lassmanni suurepärase kontserdi arvustust ja ka sel õhtul ei tulnud kuulajal pettuda: Irina Zahharenkova kaalukatel konkurssidel ilma teinud nimi on juba täiesti omaette kvaliteedimärk. Seda kinnitas ka pilk saali. Kes Eesti pianistide aukartustäratavast mitmepõlvkonnalisest plejaadist teisipäeva õhtul ise laval ametis polnud, olid sündmusest osa saamas publikuna ehk – kõik olid kohal. Arvestades Zahharenkova mitmekülgsust klahvpillimängijana – tema ampluaasse kuuluvad ka tänapäevase klaveri eelkäijad klavessiin ja haamerklaver –, oli esitamiseks valitud heliloojatega laialt hõlmatud tema repertuaari kronoloogiline spekter: Domenico Scarlatti, Carl Philipp Emanuel Bach ja Frédéric Chopin. Kahe esimese mehe looming, mille sünniaeg jääb revolutsioonilise XVIII sajandi keskele ja teise poolde, annab aimu paradigma muutumisest tolleaegses kompositoorses mõtlemises. Kuulsa Leipzigi toomkantori teise poja, C. P. E. Bachi sulest kaheosalisena 1753. ja 1762. aastal Berliinis ilmunud mitmesajal leheküljel ja arvukate noodinäidetega „Uurimus klahvpillimängu tõelise kunsti kohta” („Versuch über die wahre Art, das Clavier zu spielen”) on üks põhjalikumaid allikaid selle ajastu klahvpillimängu uute suundumuste kohta. Sing-poesie, cantabile ja inimhinge paljastamine muusikas on lühidalt see, mille klavikordidest ning tundelisest stiilist vaimustunud C. P. E. Bach toob baroksete, kõnel põhinevate muusikaliste ideaalide asemele, pannes märgi maha nii klassitsistidele kui romantikutele.\n„Klassikavärava taga õitsvaks lilleks” peeti ka Domenico Scarlattit, samuti kuulsa isa poega. Mitmete uute mänguvõtete rakendamise, teadlikult vanade kompositsioonitraditsioonide rikkumise ja materjaliga eksperimenteerimise näol küünitas ta kaugele üle baroksete konventsioonide.\nRaske ülesandega panna klavessiinimuusika kõlama kui sünnipärane klaverimuusika on veenvalt hakkama saanud vähesed pianistid. Positiivse näitena rahvusvaheliselt lavalt meenub prantslane Alexandre Tharaud. Tema kõrvale võib kindlasti asetada Irina Zahharenkova, kes pakkus silmanähtavalt erudeeritud ja ajastutruu, kuid siiski omanäolise ja tänapäevasele klaverile sobiliku tõlgenduse nii Scarlatti kui C. P. E. Bachi sonaatidele. Esimese puhul üllatas pianist kuulajat kordustes veel kaunistuste lisamisega ja dünaamika-artikulatsiooni varieerimisega. Teise kolmeosalises sonaadis oleks silmi kinni pannes võinud ette kujutada, et mängitaksegi haamerklaveril – nii palju kergust ja kõlanüansse on Zahharenkova sõrmedes.\nScarlatti sonaadid on klavessiinimängijale tänamatu repertuaar. Puudub pedaal, millega siluda suuri hüppeid, ja võimalus ühest helinivoost vaiksemalt mängida. Seetõttu kõlavad teatud faktuurid (repetitsioonid, eriti vähendatud kolmkõla nootidel, suured hüpped bassis, helilooja sissekirjutatud klastrid jm) klavessiinil peaaegu agressiivselt. Peab ainult jätkuma külma närvi, et purskuva tulevärgi ohjeldamisega puhtalt toime tulla. Seda arvestades tundus Zahharenkova sonaatide tõlgendus kohati liiga pehme ja lüürilisena – nii oleks omal ajal võinud Scarlattit mängida ehk Chopin? Kuid see on maitse asi: selle üle võib küll polemiseerida, kuid seda pole mõtet kritiseerida.\nVeel oleksin palunud interpreedilt veidi hingetõmbeaega pärast C. P. E. Bachi kolmeosalist A-duur sonaati, et teos paremini mõjule pääsenuks. Ilmselgest soovist mitte plaksutamisest häiritud saada, läksid kontserdi esimeses pooles attacca kaks osa Scarlattit, kolm osa (kuid üks mõtteline tervik) Bachi ja veel kaks osa Scarlattit.\nKontserdi teises pooles esitas Zahharenkova Chopini „Briljantsed variatsioonid” B-duur op. 12 (1833) ning 24 prelüüdi op. 28 (1839). „… variatsioonidel” on Chopini loomingus erandlik roll, see on vaid üks kahest helilooja eraldi oopusenumbriga variatsioonitsüklist. Prelüüdide näol on tegemist Chopini austusavaldusega J. S. Bachile, kelle loomingust tuntud romantik väga lugu pidas. Kuigi ülesehitus on teine, võib Bachi „Hästitempereeritud klaviiris” näha Prelüüdide otsest ideelist alust.\nMõlema teose ettekannet saab iseloomustada ainult ühe sõnaga: va-pus-tav! Muusikalist mõtet toetas Zahharenkova briljantne tehnika, millest ei saanud hetkekski omaette eksponaati. Kvindiringi mööda duurides ja nende paralleelmollides kulgevat 24 prelüüdi kuulates tundus iga uus osa kohatisele miniatuursusele vaatamata kui iseseisev, ennast kehtestav ime. Kõige hingelähedasemad selles reas tundusid interpreedile olevat mõtlikud, pigem sisemise pingestatusega kui agitato alla lahterduvad prelüüdid (a-moll, e-moll, Des-duur), kuigi ka näiteks tsükli lõpetanud d-moll prelüüd Allegro appassionato võttis lihtsalt pahviks – laval mängis ühtäkki terve sümfooniaorkester! Lisalooks valitud Chopini „Hällilaul” („Berceuse”) op. 57 Des-duur kõlas kui järelehüüe ja kinnitas veel kord Zahharenkova erilist annet anda aeglastele paladele imetabane, eeterlik karakter. Braavo!\nKes pianisti sooloõhtu maha magas, saab uue võimaluse juba 15. veebruaril Tallinna raekojas.


Privaatsuspoliitika | Doppelherz\nKäesolevaga teavitame teid isikuandmete töötlemisest seoses meie veebilehe külastamisega.\nVeebilehe vastutav töötleja on Queisser Pharma GmbH & Co. KG (Schleswiger Str. 74, 24941 Flensburg). Täiendavat teavet meie ettevõtte ja vastutavate isikute kohta leiate Jäljendi.\nMeie veebilehe ja sellega seotud teenuste kättesaadavaks tegemiseks töötleme isikuandmeid järgmistel õiguslikel alustel:\nnõusolek (isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkt a)\nlepingute täitmiseks (isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkt b)\nõigustatud huvi alusel (isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkt f)\nseadusjärgse kohustuse täitmiseks (isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõike 1 punkt c)\nSeoses töötlemisega kasutatakse vastavaid mõisteid, mis võimaldab teil liigitada isikuandmete töötlemise aluseid.\nKui isikuandmeid töödeldakse nõusoleku alusel, siis on teil õigus nõusolek meie suhtes igal ajal tulevikku suunatult tühistada.\nKui andmeid töödeldakse õigustatud huvi alusel, siis on teil andmesubjektina õigus, arvestades isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 21 sätteid, vaidlustada teid puudutavate isikuandmete töötlemine.\nVeebilehtede külastamisel töödeldakse isikuandmeid veebilehe sisu kuvamise eesmärgil teie lõppseadmes.\nVeebilehtede kuvamiseks teie brauseris töödeldakse teie poolt kasutatava lõppseadme IP-aadressi ja lisaks muud lõppseadme brauseri kaudu saadud teavet.\nAndmekaitseseaduse alusel oleme kohustatud tagama meie IT-süsteemidega töödeldud isikuandmete konfidentsiaalsuse ja terviklikkuse.\nSel eesmärgil ja neist huvidest tulenevalt salvestatakse õigustatud huvi alusel serveri logifailidesse järgmised andmed:\nIP-aadress, millelt külastus tehti (maksimaalselt 7 päeva)\nallalaaditud faili nimi\nIP-aadress kustutatakse hiljemalt 7 päeva pärast kõikidest süsteemidest, mida kasutatakse seoses selle veebilehe toimimisega. Siis ei saa me ülejäänud andmete alusel enam luua seost isikuga.\nAndmeid kasutatakse ka selleks, et tuvastada ja parandada vigu veebilehel.\nMeie veebilehel on kontaktivorm, mille kaudu saate esitada päringuid meie toodete ja teenuste kohta või võtta ühendust üldistes küsimustes. Kohustuslikud andmed, mis tuleb edastada, on tähistatud kohustuslike väljadena. Muude andmete esitamine on vabatahtlik.\nKasutame neid andmeid teie päringute töötlemiseks ja teile vastamiseks. Andmetöötlus toimub konkreetsete päringute korral lepingute või eellepinguliste meetmete täitmiseks. Üldiste päringute korral toimub töötlemine õigustatud huvi alusel.\nMeie veebilehe kontaktivormi kaudu esitatud päringuid töödeldakse neile vastamiseks elektrooniliselt. Antud kontekstis võib teie saadetud vormi sisu saada teatavaks teistele inimestele või osakondadele ja vajadusel kolmandatele isikutele.\nVormi andmete edastamine internetis toimub krüptitud ühenduste kaudu.\nVõite meie veebilehelt tellida ka e-posti-uudiskirja. Selleks vajame põhimõtteliselt ainult teie e-posti aadressi. Võite lisada täiendavat teavet, nt tiitel ja nimi. See on vabatahtlik.\nVõite meie uudiskirja tellimuse igal ajal tühistada. Igas e-posti-uudiskirjas on link tellimusest loobumiseks.\nMeie uudiskirjasaadetiste populaarsuse analüüsimiseks ja optimeerimiseks salvestame e-kirjade avamise ja linkidele klõpsamise. Hinnangute andmine toimub anonüümselt. Nii näeme näiteks ainult seda, mitu protsenti uudiskirja saajatest e-kirja avab või lingile klõpsab. Kasutusanalüüs toimub õigustatud huvi alusel. Te võite selle analüüsi keelata, kui loobute uudiskirja tellimusest.\nSee veebileht kasutab niinimetatud Google’i veebifonte. Google’i serveritest laaditakse alla vastavad kirjatüübid, et tagada veebilehe parem kujundus. Andmete töötlemine toimub õigustatud huvi alusel, kusjuures meie huvi on veebilehe atraktiivne teostus.\nNimetatud kirjatüübid laaditakse alla Google’i serveritest, mis asuvad reeglina USAs. Google tagab piisava andmekaitse taseme (Privacy Shield).\nYouTube’i ja muu videosisu kasutamine\nMeie veebileht sisaldab niinimetatud kolmandate teenusepakkujate videosisu, nt YouTube. YouTube on Google Ireland Limited poolt pakutavad teenus. YouTube’i videote külastamisel luuakse ühendus USAs asuva Google’i serveriga. Google’i serveritest pärinevate isikuandmete töötlemisest teostab Google. Sellega seoses viitame Google’i andmekaitseteatisele: https://policies.google.com/privacy\nAndmete töötlemine toimub õigustatud huvi alusel, kusjuures meie huvi on videovormis teabesisu integreerimine meie veebilehega.\nGoogle tagab piisava andmekaitse taseme andmete töötlemiseks USAs (Privacy Shield).\nToodete hindamise funktsioonid\nKui olete meilt tellinud toote näidise, siis saadame teile mõne aja möödudes e-kirja, milles palume teid anda tootele hinnang. Kasutame selleks teenust „Trustpilot“. Trustpilot on Taanist pakutav teenus ja see on seotud Euroopa Liidu andmekaitseõigusega.\nVõime pakkuda välja ka võimaluse hinnata meie tooteid otse veebilehel. Hindamisel palutakse lisada nimi. Võime avaldada hinnangu meie veebilehel. Hinnangu avaldamise korral teavitatakse teid sellest. Andmete töötlemise seoses hindamisfunktsiooniga toimub õigustatud huvi alusel.\nPinteresti nupu kasutamine\nPakume veebilehel kasutajatele võimalust jagada meediasisu teenuse „Pinterest“ kaudu. Pinteresti sisselogimine toimub niinimetatud „Kahe klõpsu lahendusega“. See tähendab, et kui kasutaja klõpsab nimetatud Pinteresti nupuga („Button“) nt mõnele pildile, siis kõigepealt luuakse ühendus Pinteresti serveriga (USAs). Alles siis saab „Pin it“ funktsiooniga luua ühenduse Pinterestiga.\nMeie veebilehel kasutatakse küpsiseid. Küpsised on väikesed tekstifailid, mis salvestatakse brauseri kaudu teie lõppseadmesse. Küpsised on vajalikud meie veebilehe paremaks toimimiseks.\nKasutame niinimetatud seansiküpsised, mille teie brauser vahetult pärast veebilehe külastuse lõppu automaatselt kustutab.\nMuudeks funktsioonideks kasutame ka niinimetatud püsivaid küpsiseid, mida ei kustutata automaatselt pärast meie veebilehe sulgemist.\nTeil on võimalus brauseri vastavate seadistuse abil küpsised keelata. Juhime tähelepanu, et sellisel juhul on meie veebilehe kasutamine võimalik ainult piiratud ulatuses. Küpsiste kaudu ei installita ega käivitata teie arvutis mingisuguseid programme ega muid rakendusi.\nTehniliselt tingimata vajalike küpsiste („Nõutavad küpsised“) kasutamine toimub õigustatud huvi alusel. Meie huvi on veebilehe funktsionaalne toimimine. Muud küpsised toimivad ainult siis, kui olete eelnevat andnud nõusoleku nende kasutamiseks.\nKasutame küpsiseid niinimetatud seansi juhtimiseks. Brauser kustutab need küpsised pärast meie veebilehe külastuse lõpetamist automaatselt.\nKüpsiseid kasutatakse ka teie teavitamiseks küpsiste kohta ja nõusoleku andmise võimaldamiseks. Sama kehtib ka siis, kui olete teinud oma valiku küpsiste eelistuste osas.\nMeie veebilehel on teil võimalus salvestada tooted soovinimekirja. Selle võimaldamiseks kasutame küpsiseid.\nMõnes kohas kasutame veebilehel niinimetatud hüpikaknaid, et teavitada teid toodetest või uudiskirjast. Kasutame küpsiseid ka nende kuvamise juhtimiseks ja eelkõige selleks, et teil oleks võimalus hüpikakende kuvamine keelata.\nNiipea, kui valite Pinteresti nupu ja aktiveerite valiku „Pin It“, salvestab küpsis selle eelistuse.\nJuhised muude küpsiste kohta, mida kasutatakse teie nõusolekul, leiate käesoleva andmekaitseteatise täiendavatest selgitustest. Kui edaspidi mainitakse küpsiste kasutamist, toimub see nõusoleku alusel, mille annate meie veebilehe külastamisel. Kui te nõusolekut ei anna, siis nimetatud küpsiseid ei salvestata ja nendega seotud kolmandast isikust teenusepakkuja teenuseid ei aktiveerita.\nSee veebileht kasutab veebianalüüsi tööriistana Google Ireland Limited pakutavat Google Analyticsi teenust. Eesmärk on veebilehe vajaduspõhine kujundamine, mis toimub õigustatud huvi alusel. Lisaks võimaldab veebianalüüs tuvastada ja kõrvaldada veebilehe vigu, nt katkised lingid. Google Analytics kasutab niinimetatud küpsiseid. Need on tekstifailid, mis salvestatakse teie arvutisse ja võimaldavad analüüsida veebilehe teie poolset kasutust. Kasutatakse nn kliendi ID-sid, mille eesmärk on luua pseudonüümiga kasutajaprofiil, millega kasutaja saab külastada veebilehti lauaarvuti ja mobiilse lõppseadme kaudu.\nKüpsise loodud teave selle veebilehe teie poolse kasutuse kohta edastatakse tavaliselt Google’i serverisse USAs ja salvestatakse seal. Kui aktiveerite IP anonüümseks muutmise funktsiooni, siis, vastavalt tellimuste töötlemise lepingule Google’iga, lühendab Google teie IP-aadressi Euroopa Liidu liikmesriikides või teistes Euroopa Majanduspiirkonna lepingu riikides enne USAsse edastamist. Ainult erandjuhul edastatakse täielik IP-aadress Google’i serverisse USAs ja lühendatakse seal.\nGoogle on USAs sertifitseeritud vastavalt andmekaitseraamistikule . Google tagab piisava andmekaitse taseme. Sellega seoses oleme sõlminud Google'iga nn ELi standardsed lepinguklauslid. Sellega seoses on Google Ireland Limited sõlminud vastavad ELi standardsed lepinguklauslid isikuandmete edastamiseks kolmandatesse riikidesse.B USA-sse.\nLisaks võite takistada küpsise loodud ja veebilehe teie poolse kasutusega seotud andmete (sh teie IP-aadress) kogumist Google’is ning nende andmete töötlemist Google’i poolt, laadides alla ja installides alljärgnevalt lingilt saadaoleva brauseri pistikprogrammi: (https://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=de)\nAlternatiivsel võite – eriti mobiilse lõppseadmete puhul – takistada oma kasutajaandmete kogumist Google Analyticsi poolt klõpsates alljärgnevale lingile. Paigaldatakse keeldumisküpsis, mis takistab teie andmete kogumist selle veebilehe edaspidistel külastustel: Google Analyticsi inaktiveerimine\nTäiendav teave Google Analyticsi kasutustingimuste ja andmekaitseteatise kohta: https://policies.google.com/privacy\nGoogle Adwords, Doubleclick ja muu „jälgimine“\nTeie nõusoleku alusel kasutame veebilehel muid Google’i teenuseid, nt Adwords ja Doubleclick, reklaamimaterjalide kuvamiseks meie veebilehel või reklaamikulutuste tasuvuse mõõtmiseks. Sealjuures kasutatakse ka küpsiseid. Täiendavat teavet Google Adsi ja Doubleclicki ning keeldumise („Opt Out“) kohta leiate siia.\nTeie nõusoleku alusel kasutame jälgimise meetodit Epro (eprofessional), et analüüsida meie veebilehe kasutamist ka seoses reklaamimeetoditega. Võite jälgimise igal ajal siia inaktiveerige.\nFacebooki sotsiaalvõrgustiku pistikprogrammide ja muude Facebooki teenuste kasutamine\nSotsiaalvõrgustiku facebook.com („Facebook“) niinimetatud sotsiaalvõrgustiku pistikprogrammide („Plugins”) kasutamine meie veebilehel toimub teie nõusolekul. Facebooki haldab ettevõte Facebook Inc., 1601 S. California Ave, Palo Alto, CA 94304, USA Meta Platforms Ireland Limited.\nAndmete töötlemine toimub ka USAs. Meta Platforms Ireland Limited'il on oma Ameerika emaettevõtjaga nn ELi standardsed lepinguklauslid, et tagada piisav andmekaitse tase. Viidates Euroopa Kohtu vastavale kohtupraktikale ("Schrems II"), tahaksime juhtida tähelepanu sellele, et põhimõtteliselt ei ole USAs piisavat andmekaitse taset ning eelkõige puuduvad ELi kodanikele piisavad õiguskaitsevõimalused riiklike järelevalvemeetmete eest.\nPistikprogrammid on äratuntavad Facebooki logo järgi (valge „f“ sinisel plaadil või „Pöial püsti“ märk) või on neil täiendav tähistus „Facebook Social Plugin”. Facebooki sotsiaalvõrgustiku pistikprogrammide loendi ja kirjeldused leiate siit: https://developers.facebook.com/docs/plugins.\nKui avate meie interneti veebilehe, mis sisaldab sellist pistikprogrammi, loob teie brauser otseühenduse Facebooki serveritega. Facebook edastab pistikprogrammi sisu ja seotud veebilehe otse teie brauserisse. Meil puudub võimalus mõjutada Facebooki poolt nende pistikprogrammide abil kogutavate andmete ulatust, seega teavitame teid vastavalt meie teadmiste tasemele:\npistikprogrammi aktiveerimisel saab Facebook teavet nende lehtede kohta, mida olete meie veebilehel külastanud. Kui olete Facebooki sisse loginud, saab Facebook külastuse teie Facebooki kasutajakontole omistada. Kui suhtlete läbi pistikprogrammide, näiteks vajutate Like nuppu või lisate kommentaari, edastatakse vastav teave teie brauserist otse Facebooki ja salvestatakse seal. Kui te ei ole Facebooki liige, on siiski võimalus, et Facebook registreerib teie poolt kasutatava brauseri kaudu IP-aadressi ja salvestab selle ning vajadused muud andmed.\nLisaks kasutame vajadusel Facebooki teenuseid, mis võimaldavad käitumuslike andmete kasutamist reklaammaterjali (nt ribareklaamid) optimeeritud kuvamiseks ja reklaamimeetmetele hinnangu andmist.\nLisaks võimaldame mõnel meie veebilehel vajadusel Facebook-Connecti kasutamist.\nRohkem teavet Facebooki sotsiaalvõrgustiku pistikprogrammide ja Facebook Connecti funktsioonide kohta, samuti teavet andmete töötlemise ja kasutamise kohta reklaami eesmärgil leiate Facebooki andmekaitseteatisest: www.facebook.com/about/privacy/\nLeiate ka teavet, kuidas piirata või välistada isikuandmete kasutamist reklaami eesmärgil.\nKui olete Facebooki liige ja ei soovi, et Facebook meie veebilehe vahendusel teie kohta andmeid kogub ja seob need teie Facebookis salvestatud liikmeandmetega, siis logige enne meie veebilehe külastamist Facebookist välja.\nFacebooki sotsiaalvõrgustiku pistikprogramme on võimalik blokeerida ka brauseris lisandmoodulitega „Facebook Blocker“ või „disconnect“.\n„Bing“ universaalne sündmuste jälgimine\nKasutame Bingi universaalset sündmuste jälgimise platvormi teie nõusoleku alusel. Täiendavat teavet Bingi Andmete töötlemine kohta universaalse sündmuste jälgimise teenuse kasutamisel leiate siia. Saate selle meetodi keelata siia.\nPersonaalsete andmete töötlemiseks kasutatavad eesmärkid\nTöötleme eelnimetatud andmeid veebilehe haldamiseks ja lepinguliste kohustuste täitmiseks klientide ees või meie õigustatud huvide kaitseks.\nAktiivsest kliendisuhtlusest välja jäävate päringute korral töötleme andmeid turustamise ja reklaami eesmärgil. Te võite oma isikuandmete reklaami eesmärgil kasutamise igal ajal keelata.\nVabatahtlik teabe esitamine\nKui edastate meile vabatahtlikult andmeid, nt vormide täitmisel, ja need ei ole nõutavad meie lepinguliste kohustuste täitmiseks, siis töötleme neid andmeid põhjendatud eeldusel, et nende andmete töötlemine ja kasutamine on teie huvides.\nSaajad / Andmete avalikustamine\nTeie poolt edastatud andmeid ei edastata üldjuhul kolmandatele isikutele. Eelkõige ei edastata andmeid kolmandatele isikutele reklaami eesmärgil.\nVajadusel kasutame siiski teenusepakkujaid veebilehe haldamiseks või muude meie toodete või teenuste jaoks. Siis võib juhtuda, et isikuandmed saavad teenusepakkujale teatavaks. Valime oma teenusepakkujaid hoolikalt – eriti seoses andmekaitse ja -turvalisusega – ja rakendame kõiki nõutavaid andmekaitseõiguslikke meetmeid lubatavaks andmetöötluseks.\nAndmete töötlemine väljaspool Euroopa Liitu\nVaadake eelnevaid selgitusi, kui isikuandmeid töödeldakse väljaspool Euroopa Liitu.\nOleme määranud andmekaitseametniku.\nTeil on õigus teid puudutavate isikundmetega tutvumiseks. Tutvumiseks võite igal ajal meiega ühendust võtta.\nKui päring tutvumiseks ei ole kirjalikus vormis, siis palume mõistvat suhtumist, kui küsime teilt vajadusel tõendusmaterjali, et veenduda teie isikusamasuses.\nTeil on lisaks seaduslik õigus nõuda töödeldavate andmete parandamist või kustutamist või piiramist.\nLõpuks on teil õigus töötlemine õigusaktide kohaselt vaidlustada. Sama kehtib andmete liikuvuse õiguse kohta..\nÜldjuhul kustutame isikuandmed siis, kui nende edasine säilitamine ei ole nõutav. Säilitamine on nõutav eelkõige siis, kui andmed on veel vajalikud lepinguliste teenuste osutamiseks, garantii kehtivuse kontrollimiseks, selle aktsepteerimiseks või tagasi lükkamiseks. Seadusjärgse säilituskohustuse korral kustutatakse andmed alles pärast konkreetse säilitustähtaja möödumist.\nKaebuse esitamise õigus järelevalveasutusele\nTeil on õigus esitada kaebus pädevale järelevalveasutusele seoses isikuandmete töötlemisega meie poolt.\nTeeme andmekaitseteatisesse muudatusi veebilehe muudatuste korral või muudel asjaoludel, kui olukord seda nõuab. Ajakohastatud versioon on veebilehel.


Ümmargune ehete pakendikarp nahksisuga China Manufacturer\nKirjeldus:Ümmargune ehtekarp,Ehete pakendikarp,Nahast sisustusega ehtekarp\n HomeTootedKingikarpEhtekarpÜmmargune ehete pakendikarp nahksisuga\nÜmmargune ehete pakendikarp nahksisuga\nMudeli nr.: ELY170224-3\nÜmmarguse ehtekarbi tüüp ehete pakendamiseks; Selliste ehete pakendikarp aktsepteerib kohandatud logo printimist või logo tembeldamist. Kaelakee või käevõru hoidja nahast sisustusega ehtekarp. vahetükk on väikese ümmarguse tõstetud kujundusega.\nLiyang Paper Products Co, Ltd on tehase- ja kaubandusettevõte, mis asub Hiinas Dongguanis. Spetsialiseerunud kinkepaberipakendite tootmisele, näiteks kinkekarbid, ümmargused kastid, ümmargused paberikarbid, ümmarguste silindrite kinkekarbid, pappide ümarad kastid, kohandatud ümmargused kastid, ümmarguste paberide kinkekarbid, paberid ümmargused kastid, kinkekarbid ümmargused, ümmargused mustad kastid, silindrid paberikarp, silindrist pappkarp jne.\nSpetsiaalne papist kosmeetiline pakendikarp kaanega Kontakt nüüd\nLuksuslik sahtlist papist kinkekarbis rahakott Kontakt nüüd\nAknaga käsitööpaberi aluspesu pakendikarp Kontakt nüüd\nPaberist padja kinkekarp ehete pakendamiseks Kontakt nüüd\nPolsterdatud käepidemega padja kinkekarbis Kontakt nüüd\nÜmmargune ehtekarp Ehete pakendikarp Nahast sisustusega ehtekarp Ümmargune karp Ümmargune mütsikarp Ümmargune toru kinkekarp Käevõru ümmargune ehtekarp Ümmargune torukast


Leedukad tarbivad rohkem, kuigi teenivad vähem kui eestlased - Läänlane.ee\nEurostati iga-aastase ülevaate järgi  saavad leedukad endale majanduslikult rohkem lubada kui eestlased või lätlased. Leedukate reaalne tarbimine on Eurostati arvutuste järgi ühe elaniku kohta oluliselt suurem ehk leedukad tarbivad kas rohkem või parema kvaliteediga kaupu või teenuseid.\nTarbimise mahtude erinevus Eesti ja Leedu vahel tuleneb Eurostati andmetel neljast kaubast või teenusest: toit, eluase, mootorikütus ja tervishoid. Näiteks toitu tarbisid leedukad ühe elaniku kohta eelmisel aastal Eurostati järgi kolmandiku võrra rohkem kui eestlased. Liha tarbiti 40% rohkem ja kala suisa kaks korda rohkem kui Eestis. Eluase oli Leedus Eurostati andmetel viiendiku võrra parem kui Eestis, kas siis suurem või kõrgema kvaliteediga.\nTeised andmed seda ei kinnita. Leedus on kolm korda rohkem neid, kes ei saa endale üle päeva liha või kala või nende aseainet lubada. Keskmine eluase on Leedus väiksem. Leedus on ka rohkem neid, kellel ei ole kodus pesemisvõimalust. Leedu väiksemat ostujõudu peegeldab ka kinnisvara oluliselt madalam hind.\nLeedus on varimajandus suurem ja seetõttu on inimeste sissetulekuid ja tarbimise mahtu raskem hinnata. Suurema emigratsiooni tõttu on välismaal teenitud palgatulu Leedus suurem kui Eestis. Osa välismaal teenitud tulust kulutatakse ilmselt kodumaal. Kuna Leedus on keskmine hinnatase madalam ning transiidivood suuremad, siis võivad tarbimist kergitada ka välismaalaste ostud.\nSeda on näha mootorikütuste jaemüügi puhul, mis on Leedus elaniku kohta oluliselt suurem kui Eestis või Lätis. Eestlaste pensionivara on leedukatest suurem. Pensioniks säästmine vähendab aga jooksvat tarbimist. Samas hoiuste maht on Leedus Eestiga võrreldaval tasemel.\nLeedukad tarbivad rohkem, kuigi teenivad vähem kui eestlased added by Ivar Soopan on 20. sept. 2019


Vannitoa remont tehakse Soomes ära nädalaga ja see maksab murdosa sellest, mis varem - eestinen\nVannitoa remont tehakse Soomes ära nädalaga ja see maksab murdosa sellest, mis varem\nKaasaegsed tehnoloogiad võimaldavad tänapäeval teha vannitoa remondi ära nädalaga, nii et elanikud ei pea välja kolima ning see maksab murdosa sellest, mis varem.\nHelsingi üliõpilaskortereid haldav asutus HOAS on sõlminud remondifirmaga Consti sellise leppe, et nädala aja jooksel tehakse remont nii vannitoas kui köögis ja vahetatakse põrandad. Selline kiirremont on praegu käimas Kivikkos, kus on viis kortermaja kokku 183 korteri ja 10 000 ruutmeetri elamispinnaga, vahendab Yle.\nKiirremont on võimalik, kuna kaasaegne tehnoloogia võimaldab varem mitme kuu pikkuseks veninud remonditööd teha ära paari nädalaga. Üks sellisest uuendustest on Soome firmas Fira välja töötatud torude vahetuse meetod Ketterä.\nKui remonti teha piisavalt kiiresti, siis ei pea elanikud vahepeal välja kolima. Remondihind on langenud paarisajale eurole ruutmeetri kohta, kui varem oli hind tuhande euro ringis.\nHOAS-i remonditavad korterid on ehitatud 1993. aastal. Vannitubades plaaditakse nii seinad kui põrandad, vahetatakse torustik ning paigaldatakse uued potid ja kraanikausid. Uue meetodi kohaselt ehitatakse uus vanale peale. Ära jäävad vana lõhkumistööd, ainult ruumi jääb veidi vähemaks. Sarnaselt on varem remonti tehtud hotellitubades ja see on end õigustanud.


neljap�ev, 01 september 2005 Allikas: IMG Konsultant\nSageli võib mitterahalise kohustuse täitmiseks tehtud maksuhalduri korralduse lõpust avastada hoiatuse, et „korralduse tähtajaks täitmata jätmise korral võidakse rakendatakse sunniraha“. Millega on tegemist?\nSunniraha on oma olemuselt mõjutusvahend ja täielikult preventiivse iseloomuga. Sunnirahaga soovitakse saavutada olukord, et isik täidaks oma seadusejärgse kohustuse ja samas ka tulevikus järgiks seadust. Erinevalt trahvist ei kanta sunniraha määramise kohta andmeid karistusregistrisse. Tulumaksuseaduse kohaselt on sunniraha ettevõtlusega mitteseotud kulu.Sunniraha olemusest tulenevalt on selle rakendamine võimalik üksnes mitterahalise kohustuse täitma sundimiseks. Sunniraha on võimalik määrata kui isik ei ole tähtajaks täitnud MKS §-des 60-62 toodud kohustusi, milleks on suulise ja kirjaliku teabe ning dokumentide esitamine, samuti ka asjade, esitajaväärtpaberite ja sularaha ettenäitamine. Lisaks on maksuhalduril õigus sunniraha määrata ka siis, kui maksukohustuslane on jätnud tähtajaks esitamata deklaratsiooni või selle paranduse.\nSunniraha määramiseks peab olema eelnevalt maksuhalduri poolt tehtud kirjalik hoiatus. Hoiatus võib olla tehtud eraldi haldusaktiga või see võib sisalduda ka haldusaktis, mille täitmise tagamiseks sunnivahendit plaanitakse rakendada. Hoiatus peab kindlasti sisaldama muuhulgas tähtpäeva kohustuse vabatahtlikuks täitmiseks ja sunniraha suurust. Suulise ja kirjaliku teabe ning dokumentide esitamata jätmise, samuti ka asjade, esitajaväärtpaberite ja sularaha ettenäitamata jätmise korral on maksimaalne võimalik sunniraha suurus 40 000 krooni. Esimesel korral ei tohi sunniraha suurus ületada 10 000 krooni ja teisel korral 30 000 krooni. Deklaratsiooniga seotud kohustuste täitmatajätmise korral on sunniraha ülemmäär 50 000 krooni (esimesel korral maksimaalselt 20 000 krooni ning teisel korral 30 000 krooni). Praktikas on korralduse tegemisel enamasti sunnirahaks 1000-5000 krooni. Kui taotleda korralduse täitmise tähtaja pikendamist, siis ei saa maksuhaldur sunniraha rakendada kuni v astava otsuse tegemiseni.\nFaks 646 1153


Rehetoad | Ja veel üks asi ...\nRubriigi arhiiv: Rehetoad\nKuidas vill lakke saada ehk tee ise villapuhur\nPosted on 3. märts 2017 by Nöx\nSellest on juba kirjutatud kui keeruline ja pikk protsess oli rehetoa lagede tegemine ja kui tüütu oli villa lae vahele saamine. Aga laseks veidi valgust tehnilise poole peale ehk kuidas ikkagi vill lakke sai.\nTselluvill teatavasti tuleb suurtes tihedaks pressitud pakkides. Paigaldamiseks on vaja see lahti lõhkuda ja õhuliseks kloppida. Selleks on olemas võimsad ja kallid puhurid, või alternatiivina saab ka vispliga lahti kloppida. Minu jaoks kumbki ei olnud eriti sobilik. Esimesel juhul oleks pidanud iga paari päeva tagant mehe tellima, kes 10 minutiga pluristaks järgmise valminud lae vahe täis. Teine variant on lihtsalt tüütu. Lased vannis vispliga villa kohevaks ja tõstad peoga lae peale. Teist variant katsetasin vannitoa lae tegemisel. Tõsiselt tüütu oli.\nNiisiis oli vaja mingi masin välja mõelda. Esmalt katsetasin väikese ventilaatoriga. Nõrgaks jäi. Aga suured olid samas liialt kallid. Õnneks tuli google ja ehitusfoorum appi, kus räägiti lehepuhuri kasutamisest villa puistamiseks. Selline lehepuhur siis, millel on ka imemisfunktsioon. Tõmbab lehed sisse, purustab ära ja pluristab sodi kotti. Õnneks on elektrilised mudelid suht mõistliku hinnaga ka: mõnikümmend eurot.\nSeega plaan olemas, läksin poodi puhurit otsima. Loomulikult suvisel ajal kohalikus kaubandusvõrgus sellist asja ei olnud. Õnneks oldi suure raha eest nõus mandrilt üks spetsiaalselt kohale tellima.\nPlaan oli siis järgmine: puhuriga imeb vannist tselluvilla sisse, see peenestab ja klopib selle õhuliseks. Kogumiskoti asemele aga panen kohvreeritud vent toru. Hea kerge ja painduv ja saab lihtsalt juga suunata. Esimene probleem avaldus kohe masina kätte saamisel. Koti kinnitus, ehk see koht kuhu ümar toru pidi kinnituma, oli kandiline. Käärid ja teip lahendasid selle probleemi.\nSellega oli villapuhur versioon 1.0 valmis. Katse tulemus näitas, et asi tõesti toimib. Imes villa tükke jõudsalt sisse, hekseldas peeneks ja kloppis kenasti õhuliseks. Probleem oli ainult liialt suures võimsuses, mis puhus lae vahelt kõik sealse villa kenasti välja. Veidi lahendas probleemi päästikuga mängimine, aga sedasi oli jõudlus kehv ja aeg-ajalt puhus ikkagi liialt kõvasti.\nVillapuhur 2.0 sai valgusti timmerist ja pistikupeast täienduse võimsuse vähendamiseks. Timmerist sai voolu nõrgemaks keerata, millega puhuri võimsus samuti vähenes. Nüüd sai võimust täpselt nii timmida, et ikka jaksas villa imeda ja hekseldada, kuid enam ei puhunud kõike paigaldatud villa lae vahelt kohe välja tagasi. Algul kartsin, et timmer äkki kuumeneb üle. Oli see ju mõeldud max 600W jaoks, puhur oli 2.5KW. Aga ei olnud probleemi, isegi soojaks ei läinud. Nüüd oli juba täitsa kasutatav tööriist valmis, millega saigi suurem osa tööst tehtud.\nVersioon 2.1 sai tillukese täienduse. Timmeri peale tõmbasin joone, kus ümbruses oli kõige parem tõmbe ja puhumise suhe.\nLõpu poole sai veel veidi täiustatud puhumistoru. Kohvreeritud toru on teadu poolest päris pehme ja eriti ots läks kergelt mõlki. Lae vahe oli tublisti kitsam kui 100 mm toru. Mis põhjustas omajagu ummistusi ja toru purunemist.\nVersioon 3.0 jaoks sai puhumistoru otsa lisatud kanalisatsioonitoru. Kõva toruga sai villa juga palju lihtsamini juhtida ja ummistusi oli ka vähem.\nKokkuvõtteks sai sellise masinaga päris lihtsalt villa paigaldada. Oli isegi täitsa teostatav üksinda. Kuigi abilisega oleks kindlasti parem olnud. Üks juhib imemistoru, teine paigaldustoru.\n1 lehepuhur, imemisfunktsiooniga\n1 valgustuse timmer\n2-3 kohvreeritud vent toru (mul d 100mm ja L 3m). Mitu lihtsalt selle pärast, et see toru kipub kergelt katiki minema.\nKanalisatsiooni toru juppe ja üleminekuid\nPostitatud Laed, Rehemaja, Rehetoad\t/ Tagged DIY, villapuhur\t/ 4 kommentaari\nPostitatud Galeriituba, Põrandad, Rehemaja, Rehetoad\t/ 1 Kommentaar\nRehetoa vundamendi lubikrohv\nPosted on 31. okt. 2016 by Betty\nEile õhtul sai Nöx rehealuse tubade vundamendile esimese kihi lubikrohvi peale. Enne seda oli vaja kuidagi ka nendesse seinadesse elektrijuhtmed ja pistikupesad paigaldada.\nSelleks puuris Nöx augufreesiga augud ette ja muu jama kinnitas kipsiga.\nKui kraam oli ära kuivanud, sai hakata krohvima. Esimesele kihile kulus ca 25 kotti lubikrohvi. Kasutasime Sakreti hml-4 krohv fiibriga, suurema teraga sobib paksema kihi jaoks paremini. Niisutamiseks kulus mitu pudelit Borjomi :) Sest Nöx kuulis kuskilt, et pritsimiseks kasutatakse Värska vett ja nii ta siis asendas selle Borjomiga.\nUmbkaudne ajakulu – 4+9h ja ühel varasemal nädalavahetusel alloleval pildil oleva jupi krohvimine. Oma aja võttis ühe kõrguse peale rihtimine, milleks oli vaja mõned kivid ka lisada. Õnneks on neid meil hoovist vabalt “korjata”, sest igasugu kaevamiste tagajärjed on veel nähtaval. Ja meil ju tähendab iga suurem kaevamine suuremat kivilasu.\nMõned kivid jätsime taotluslikult paistma.\nVahepeal oli võimalus ka palgid ära puhastada. Kui ma siin vahepeal kirjutasin, et selleks puhuks kutsume mõned masssinaga mehed kohale, siis kuidagi kujunes jälle nii, et Nöx lihtsalt hakkas ise relaka ja traatharjaga tolmutama. Kuigi kile oli uksel ees, siis pragudest tungis peenikest tolmu ikka mujale elamisse ka. Vannituppa eriti, seal oli kohe näha, kust tolm endale tee leidis. Praeguseks pole ma jõudnud tolmu suurpuhastust tubades veel teha ja ei ole väga kindel, kas on mõtetki, sest karta on, et see ei jää viimaseks tolmuseks tööks (mingi kipsi lihvimise ähvardus kõlas).\nMõned enne ja pärast pildid puhastatud ja puhastamata seinadest. Tulevane lastetuba:\nJa põhjapoolne tuba enne ja pärast:\nPostitatud Rehemaja, Rehetoad, Seinad\t/ Lisa kommentaar\nRehetoa lagi sai valmis\nPosted on 7. okt. 2016 by Betty\n“Ainult terve suvi võttis aega!”, kommenteeris Nöx.\nSelle peale kommenteeris Pez, et ta ei ole enne näinud, et keegi lage nii aeganõudva tehnikaga teeks. Tavalisel ehitusel oleksid nad lauad pannud liistudega. Kuidas Nöx tegi, seda kirjeldasin galeriitoa lae postituses. Igatahes tulemus on ilus! :)\nNiisiis, nüüd on meil ilus laudisega lagi valmis ja saab seinte kallal nokitseda. Nendega on ka praegu selline edasiminek, et enam teise tuppa “läbi seina” kõndida ei saa, vaid peab uksi kasutama :) Oleme murdnud pead, kuhu pistikuid panna ja üldse hakkab asi veidi ilmet võtma.\nPostitatud Laed, Rehemaja, Rehetoad\t/ Lisa kommentaar


Korteriturul on “rääkismisruumi” 18 protsenti | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKinnisvara pakkumishindasid kajastav KV.EE Indeks jätkab rühkimist languse suunas. Seekord on nädalaseks indeksi languseks 0,41 protsenti, mis on indeksi viinud 97,4 protsendini. Aastaseks indeksi languseks teeb see 10,1%.\nPakkumiste keskmine hind on jõudnud aastataguselt 22 275 krooni tasemelt 20 013 kroonini. See ületab maa-ameti statistika järgset aprillis tehtud korteriomanditehingute keskmist hinda 16 896 krooni (28.04.2008 andmed) tervelt 18%.\nSee annab võimaluse teha järeldus, et pakkumishinnad ületavad tehinguhindasid keskmiselt 18%, seega on see nö. läbirääkimiste ruum. Oluline on siin kindlasti see, et ülaltoodu ei tähenda, et iga korteripakkumise hinda oleks võimalik 18% alla kaubelda.\nMõistliku hinnaga turule toodud kauba juures on kauplemisruum väiksem. Ebareaalselt kõrge hinnaga pakkumiste puhul on allahindluse saamise võimalus suurem.\n01.04.2008 KV.EE indeksi vaikne langus näitab kauplemisruumi suurust\nKinnisvara pakkumishindade taset peegeldav KV.EE indeks jätkas ka kahel viimasel nädalal vaikset liugu hindade mäe nõlvast allapoole. Tõsi – mõlemal nädalal vaid oli kahanemiseks kõigest 0,1%. Aastataguse ajaga võrrelduna on KV.EE inde\n25.03.2009 Vahe pakkumishindade ja tehinguhindade vahel venib laiemaks\nVõrreldes portaalides olevate korterite pakkumishindu portaali KV.EE pakkumishindade alusel ning reaalsete korteriomanditehingute tehinguhindu maa-ameti hinnastatistika alusel võime tõdeda, et vahe pakkumishinna ja tehinguhinna vahel on viimase aa\nUuem uudis: Rõtov pinnis Toomparki: kas kinnisvarahinnad kukuvad veel kordades? ››\n‹‹ Vanem uudis: Рынок недвижимости ещё не на дне\nOne comment on “Korteriturul on “rääkismisruumi” 18 protsenti”


28.03.10221 (2008) Kirjeldusi sugulasrahvaste minevikust - Maavalla Koda\n28.03.10221 (2008) Kirjeldusi sugulasrahvaste minevikust\nKeelelise mitmekesisuse säilimise kysimused on eelmise sajandi algusega võrreldes täna ilmselgelt aktuaalsemad, kirjutab Sirbis J.M Eiseni raamatu "Eestlaste sugu" kordustryki tutvustuses Martin Ehala..\nNii tuleb Eiseni käsitluses selgelt esile rahvusliku elujõu seos moderniseerumisega: mida tugevamaks on rahvas arenenud, seda kindlamalt on ta hyljanud endisaegsed kombed, rahvaluule, riietuse ja uskumused.\nMatthias Johann Eiseni „Eestlaste sugu” on teine raamat Eesti Keele Instituudi ja Tartu ylikooli antropoloogilise ja etnolingvistika yhissarjas. Teose esitrykk ilmus ligi sada aastat tagasi (I osa 1909 ja II osa 1911) ja andis oma aja kohta esimese põhjaliku eestikeelse ylevaate soome-ugri keeltest. Raamatu teine, täiendatud trykk ilmus 1922. aastal juba iseseisvas Eestis. Käesolev trykk on kolmas.\nEelmisest trykist möödunud kaheksakymne aasta jooksul on teadus jõudsalt edenenud, leiutatud on radioaktiivse sysiniku meetod, mis pööras ymber arheoloogia ja lingvistika omavahelise suhte: kui varem toetusid arheoloogid leidude dateerimisel sageli võrdlev-ajaloolise keeleteaduse tulemustele, siis nyyd on see pigem vastupidi. Moodne populatsioonigeneetika on viimase paarikymne aasta jooksul avanud hoopis uued perspektiivid rahvaste ja keelte esiajaloo uurimisel. Rääkimata sellest, et saja aastaga on teaduslikud andmed lihtsalt akumuleerunud.\nKõige selle taustal on ysna huvitav Eiseni töö kätte võtta. Mida võiks see raamat tänapäeval rääkida, mille poolest väärib see veel kord väljaandmist, kui suuremates raamatukogudes saab veel teisegi tryki eksemplare ysna kergesti kätte ja 1984. aastast on olemas märksa kaasaegsem Valev Uibopuu „Meie ja meie hõimud”.\nKõigepealt muidugi on „Eestlaste sugu” kaasahaarav ja kerge lugeda. Raamat algab ylevaatega keele muutumise põhimõtetest ja sellest, kuidas muutused põhjustavad aja jooksul iseseisvate keelte kujunemise. Eisen annab lyhikese ylevaate tähtsamatest Euraasia keelkondadest ja toob ära kaks tolleaegset soome-ugri keelte keelepuud. Õige veidi tutvustab ta ka võrdlev- ajaloolist meetodit, näidates sugulaskeelte sõnavara sarnasusi ja systemaatilisi erinevusi. Ta peatub ka laensõnadel, mis ilmestavad keelekontaktide rolli keelte kujunemises.\nYsna põhjalikult ja detailselt on Eisen puudutanud soome-ugri rahvaste esiajalugu nii, nagu see antiik- ja keskaja rändurite, kroonikute ja ajaloolaste töödes killukeste kaupa on säilinud, ja nii, nagu seda rekonstrueerisid omaaegsed arheoloogid, ajaloolased ja keeleteadlased.\nLõviosa raamatust võtab enda alla läänemere keelte ja rahvaste tutvustus. See on vaieldamatult ka teose väärtuslikem osa, eeskätt seetõttu, et põhineb suures osas autori isiklikel tähelepanekutel. Vaid saamidega puudus tal kogemus, teiste hulgas oli Eisen aga kas lyhema või pikema aja ise elanud. Kaugemate sugulasrahvaste, volga, permi ja ugri keelte käsitlus on pinnaline, igale neist on pyhendatud paar-kolm lehekylge, iga läänemeresoome keele kohta on aga omaette peatykk. Raamatu lõpus on ära toodud meieisapalve kõigis seitsmes läänemere keeles. Oma käsitluses ei piirdu Eisen siiski seitsme peamise läänemeresoome keelega, vaid pyhendab ruumi ka setudele, Lutsi ja Kraasna keelesaartele, kurelastele, kreevinlastele, ingerisoomlastele ning nii mõnelegi tähtsamale murderyhmale soome ja karjala keele sees. Ylevaade läänemeresoome keelelisest mitmekesisusest on Eisenil seega vägagi detailirohke ja huvitav.\nOmaette maiuspalaks on teose arvukad etnograafilised yksikasjad, mis maalivad lugeja vaimusilma ette rahvaste eluolu ja rahvusliku karakteri eripära. Eestlane näiteks „ei arva ylekohtuks vähe valetada: natuke valetada, natuke varastada, siis saab maailmas edasi. Sõna kurat on eestlase suuseltsimees. … Saksa vasta on ta umbusklik, saksa ees silmakirjateener ja kahekeelne; silma ees sõber, selja taga vaenlane. … Yhtmeelt vähe, ei taha ennast teiste, nimelt mitte omasuguste alla alandada. Jonni ja kiusu palju. … Kangekaelne, kade teiste õnne peale… Eestlane on alalhoidja viisides ja kommetes … Kõige alalhoidmise peale vaatamata on eestlane valmis rahvust ja emakeelt maha jätma” (lk 67–69).\nKeele ja identiteedi vahetus ongi teose läbiv motiiv. Suurem osa läänemere keeli oli ohustatud juba sada aastat tagasi, Eiseni etnograafilised kirjeldused toovad ysna systemaatiliselt esile detaile sellest, millisel määral ja kuidas ilmnesid keele ja identiteedi vahetus yhe või teise sugulaskeele juures. See materjal pakub teoreetilist huvi ka tänapäeval, võimaldades otsida keele ja identiteedi säilitamise ja vahetamise juures yldisemaid tendentse ja seaduspärasusi.\nNii tulevad Eiseni käsitluses ysna ilmekalt esile etnolingvistilise vitaalsuse põhilised mõjutegurid nagu omakeelse hariduse olemasolu, demograafiline ja majanduslik potentsiaal, ajaloolis-poliitilised tingimused ja isegi muutused looduskeskkonnas. Näiteks liivlaste hääbumist kiirendas kindlasti rannametsade lageraie Rootsi ajal. Selle tagajärjel kõrvetas päike ära alusmetsa ja vallandas tuiskliiva, mis mattis enda alla liivlaste põllud, heinamaad ja peaaegu elamudki. Võitlus keskkonna taastamise nimel oli vaevaline ja päris endist viljakust maa enam tagasi ei saanudki.\nEestlaste ja soomlaste erineva arengukiirenduse põhjusi näeb Eisen eestlaste ja soomlaste teistsuguses ajaloolises kogemuses, eeskätt pärisorjuse puudumises põhjanaabritel. See lubas soomlastel sujuvamalt omaks võtta kristliku maailmanägemise ja alustada oma yhiskonna moderniseerimisega eestlastest tunduvalt varem. Nii tuleb Eiseni käsitluses selgelt esile rahvusliku elujõu seos moderniseerumisega: mida tugevamaks on rahvas arenenud, seda kindlamalt on ta hyljanud endisaegsed kombed, rahvaluule, riietuse ja uskumused. Sellega avanevad huvitavad seosed identiteedi dynaamikas: identiteedi kultuuriline sisu iseenesest ei mõjuta kuigivõrd selle identiteedi tugevust või elujõudu. Aja jooksul võivad ykshaaval muutuda peaaegu kõik seda iseloomustavad tunnused, tingimusel, et etnilise ryhma piiri märkivad tunnused jäävad pysima. Läänemere hõimudel on piiritunnuseks keel, mis eristab neid omavahel ja ka teistest etnilistest ryhmadest.\nNiihästi soomlaste kui eestlaste identiteedi sisu muutus XIX sajandil suuresti, kuid piiritunnus säilis, mistõttu oli võimalik rakendada moderniseerumisega saavutatud majanduslik ja sotsiaalne kapital rahvusliku identiteedi tugevdamise teenistusse – olgugi et see identiteet oli oma endisaegse sisu ysna suurel määral kaotanud. Väiksemate hõimurahvaste puhul kiirendas sama taktika aga identiteedi ja keele vahetust, sest moderniseerumine vähendas nende kultuurilist eristumist enamusrahvast. Et puudus kriitiline mass oma ryhma staatuse kollektiivseks tõstmiseks, jäi inimeste ainsaks positiivse sotsiaalse identiteedi kujundamise võimaluseks keelevahetus. Eisen kirjeldabki nii leivu, liivi kui ka vadja keele kõnelejate puhul kalduvust abielluda lätlaste ja venelastega, mis tagas identiteedivahetuse juba yhe põlvkonna jooksul.\n„Eestlaste sugu” toob näiteid ka teistsugusest kohanemisstrateegiast, mis väikeste kogukondade puhul tagab mõnevõrra kõrgema vitaalsuse. Nii näiteks iseloomustab Eisen setusid ja isurlasi kui väga tugevalt oma kultuuri kylge klammerdunud rahvakilde, kelle hulgas olid traditsioonid, eripärased rahvariided ja paganausu kombed väga suures aus. Niihästi vaimselt kui ka väliselt, riietuse kaudu, rõhutati oma eripärasust, eksogaamiat peeti põlastusväärseks, samuti ka uuendusi. Neid kaht kultuuri iseloomustas ka tugev esivanemate kultus ja itkude oluline roll kultuuripärandis. Nii tundubki, et sellised kultuurid rajavad oma kultuurilise vastupidavuse tugevale emotsionaalsele sidemele, mis luuakse esivanematega ja nende traditsioonidega. Samas tähendab selline strateegia ka suhtelist uuendusvaenulikkust, mille tagajärjeks on syvenev majanduslik mahajäämus. See omakorda tingib enamusryhma halvakspanu, kuid stigmatiseerimisest ei ole võimalik pääseda ka identiteedivahetuse teel, sest kultuuriline eristumine on liiga suur. Kokkuvõttes tekib nõiaring, mis takistab ryhma assimileerumast, samas aga ka moderniseerumist. Mustlased ja Pennsylvania sakslased näivad olevat valinud samasuguse tee.\nEiseni materjal pakub teisigi näiteid emotsionaalsete tegurite mõjust keele- ja identiteedivahetusele. Vaen ja hõõrumine etniliste ryhmade vahel tekitab enamus- ja vähemusryhma vahel tõkke, mis pärsib kontakte, segaabielusid ja psyhholoogilist valmisolekut identiteeti vahetada või identiteedivahetajaid enda hulgas aktsepteerida. Selline õhkkond valitsenuvat eestlaste ja sakslaste vahel, näiteks vadjalased ja karjalased olid aga venelastega väga heades suhetes, mis soodustas identiteedivahetust ilmselgelt.\nRaamatus on seega huvitavat lugemist niihästi erialainimesele kui ka huvilisele. Värvikad kirjeldused tavadest ja kultuuridest, millega autor on kokku puutunud, seavad lugeja nii mõnigi kord hämmastusega tunnustama mitmekesisuse võimalusi. Millised on olnud tegurid, mis on lasknud karjalastel kujuneda nii kylalislahkeks, et taludes nurisemata vahel kymmekondki läbirändavat töömeest tasuta öömajale võeti? Seevastu vepslasi kirjeldab Eisen kui rahvast, kes vaatab rändajat kui kass hiirt.\nPole kahtlust, et Eiseni isiklikul kogemusel põhinevad kirjeldused on väärt, et tuua need taas laiema lugeja lauale. Samas peab tunnistama, et soome-ugri rahvaste esiajaloole pyhendatud sissejuhatav osa, samuti saamide etnogeneesi puudutavad kohad on märkimisväärselt vananenud ja vajanuksid hädasti põhjalikku kommentaari. Paraku on teos varustatud vaid neljalehekyljelise saatesõnaga, mis annab põgusa ylevaate Eiseni tegevusest, samuti soome-ugri keelte kõnelejate arvust ja ohustatuse astmest tänapäeval. Seda on ilmselgelt liiga vähe ja see on liiga ylejala tehtud. Näiteks on juba paarkymmend aastat kombeks kasutada saamide omanime, saatesõnas kasutatakse aga syydimatult veel laplaste omakuju. Kui sarja toimetajatel on plaanis edaspidigi vanemat kirjandust taasyllitada, siis tuleks kindlasti mõelda põhjalikuma kommenteerimise peale. See võiks olla ju vabalt mõne magistritöö teema: saaks noor inimene teha kasulikku uurimistööd ja lugeja põhjaliku ning ajakohase taustinfo.\nLaias laastus on aga Eiseni töö huvitav ka XXI sajandil lugeda, sest keelelise mitmekesisuse säilimise kysimused on eelmise sajandi algusega võrreldes ilmselgelt aktuaalsemad. Eks ole eesti keele ja eestlaste hääbumise teema tänapäevalgi ju väga kuum, kohati jääb lausa mulje, et seda võetakse juba vääramatu paratamatusena. Selles suhtes on ysna õpetlik Eiseni täiendus teise tryki lõppu: „Raamatu esimese tryki puhul vaatasin väga pessimistlikult tulevikku. … Eesti otsa oli näha. Kuid imelikud on saatuse teed. Kui venestus Eesti lämmatamiseks jõudu kokku võttis, kuid rahval suu suluti ja kivid pidid kisendama, langes koloss maailmasõja keerus kõrgelt aujärjelt põrmu ja nagu vööniks tuhast tõusis põrmust Eesti iseseisvusele, iseriigiks. Uus omapärane arenemine Eesti meeles ja vaimus oli alanud” (lk 223). Ei tea keegi ka täna mitte, milline on tulevik, seepärast ei maksaks igasugu syngetest fantaasiapiltidest laskuda asjata kurvameelsusse.


RBR Estonian League - Arctic Lapland Rally v�itja on Kristo Prants !\nArctic Lapland Rally v�itja on Kristo Prants !\nKlikke lehel: 31340868\n2012 II Hooaja viimane etapp sõideti Soomes Arcitc Lapland Rallil, kus võistlejad pidi läbima 18 kiiruskatset lumistel teedel. Esimesel päeval läks kohe rallit juhtima kindlalt Kristo Prants, kes sõitis kohe pika edumaa teiste ees ning edestas Rasmus Ollemat +30 sekundiga ning Heikko Tiitsu +34 sekundiga. Teise päeva teisel katsel sõitis hõbedat hoidnud Rasmus Ollema ning kolmandal kohal olnud Heikko Tiits teelt välja ning teisele kohale tõusis Indrek Mäestu ja kolmandale Ivo-Allan Alango. Kolmas päev algas rahulikult, kuid kurvalt lõppes ralli Ivo-Allan Alangole, kes sõitis viimasel katsel teelt välja ning kukkus kolmandalt kohalt neljandale. Kolmanda koha sai omale Marek Fjodorov. Liidriks jäi pärast kolmandat päeva ikkagi Kristo Prants 2 minuti ning 17 sekundilise edumaaga. Indrek Mäestu ja Marek Fjodorovi vahel oli 2 minutit ning 3 sekundit. Kulla tõi koju seekord Kristo Prants, hõbeda sai omale Indrek Mäestu ning pronksi Marek Fjodorov.\npronksi Marek Fjodorov.\nWRC 1. Kristo Prants 2. Indrek Mäestu 3. Marek Fjodorov\nPWRC 1. Marek Sepp 2. Mario Jalak 3. Raimo Okas\nSWRC 1. Robi Aavik 2. Vahur Aasala 3. Ranel Pensa\nJWRC 1. Andres Riismaa 2. ---.--- 3. ---.---\nKuna viimane ralli oli väga otsustavaks siis ei jäänud muud üle kui rahulikult omas tempos läbi sõita ralli. Selletõttu, et alguses ralli katkestati plugina probleemide tõttu, oli pärast uuesti tehtud rallil tunne oluliselt parem ja sai rahulikus tempos lõpuni sõidetud. Kiirus oli isegi normaalne, ei oodanud nii head kiirust, teadagi c4 ei ole kõige parem lume auto aga tahtsin just\nsellega hooaja viimast rallit sõita. Viimasel Peklo katsel läks natuke metsa poole aga minu õnneks midagi hullu ei juhtnud, pidin leppima ainult sekundite kaotusega. Ai see võit oli magus!!!\nRalli algas ootuspäraselt - 0,04-se vahega Ivo-Allani kasuks :) Kuid siiski, vaatamata lõpuprotokollile, tuli minulgi kõikidel päevadel äpardusi sisse, auto rattad läksid pidevalt kõveraks. Auto kliirensi tõstmine ei töötanud. Oleks soovinud tugevamaid õõtshoobasid ja rooli vardadid. Niiet puhtalt läbida, ilma vigadeta, ma paraku ei suutnud ning spinnid vigastatud autoga tulid paratamatult.\nMinu kiiruse ja staabiilsuse suhe ei võimalda paremat tulemust saavutada kahjuks. Teoreetiline klassi 3nda koha saavutamine oleks eeldanud Heikkolt 0 tulemust. Seda oli raske loota, seda enam et 2 ja 3 päev läks ümber sõitmisele.\nAga mis seal ikka, tuleb leppida olukorraga ja harjutada, üle oma varju ikka ei hüppa :)\nVorm lumeralli kohta oli üle ootuste hea. Kahjuks sai radasid läbitud hästi mitmel korral ja siis sellel otsustaval korral läks kõik metsa. Teine päev algas kohe esimesel splitil crashiga ja edasi lootust polnud. Kolmandal päeval olid veel ka minu vihatud peklod kus olen superaeglane. Mott oli null. Otsustasin, et panen peklodel hullu ja õnneks vedas. Konkurendid kukkusid järjest ära ja üldine 3-s koht oli super.\nRallist on küll juba kaua aega möödas, aga kommentaariks nii palju, et lumerallid on alati minu lemmikud olnud ja võidumõtetega sai seegi kord rajale mindud. Tempo oli hea, kuid rütmi segasid Tšehhi pluginiga seotud tehnilised probleemid, mille tõttu ralli ei olnud just kõige nauditavam. See-eest sai palju kilomeetreid lumel läbitud ja autasuks ka rallivõit P-WRC arvestuses koju toodud.\nRalli lõpu kommentaar oli: "Vahuriga oli teisel p2eval hea v6itlus, mingi pisike eba6nne tegelane ikka n2ris, selliseid pisikesi vigu oli, aga muidu hea, edu teistele!" Seee võtabki suht lühidalt ralli kokku\nUudis on veel uuendamisel !\nVaadatud 4407 korda


Kas kaalulangus ja kehakaalu langetamine on hea süsivesikute dieediga? - Hea kaalulangus 4 nadala jooksul\nNii nagu lihaskasvu on ka keharasva põletamise osas inimestel tihti väärad ettekujutused. Muigan alati kui näen loosungeid- kaota 10 kg 1 kuuga jne jne. Hea kaalu langetuse tempo rasva arvelt on u g nädalas, ehk kuu peale vaid 2 kg. Jah, loomulikult on võimalik KEHAkaalu rohkem kaotada- vett ja lihast, aga rasva …. Erinevatel põhjustel võib periooditi kaal rohkem ka langeda, näiteks suure ülekaalu puhul oma toitumist reguleerima hakates langeb kaal alguses jõudsamalt.\nSamuti jääb reaalsusest kaugele arusaam, et olen 2 päeva toitumisega hoolikam ja 3. Võib, aga ei pruugi. Peale toitumisharjumuste muutmist võib esimese kaalulanguse nägemiseks isegi nädalat aega minna. Keha lihtsalt vajab aega, et harjuda. Siinkohal võikski lähemalt uurida ja endalegi meelde tuletada erinevaid põhjuseid, mis tihti mõjutavad meie hommikust kaalu: Uni!\nTeisalt soodustab Hea kaalulangus 4 nadala jooksul veel ebatervislikumate toitude söömist, mis otseselt tõstab lisaks kehakaalu. See on ka Valge neeru Bean tsilli, miks paljud naised tunnevad end menstruatsioonile eelneval ajal eriti suure ja kohmakana. Paljud võtavad seetõttu vee arvelt pisut kaalus ka juurde.\nMenüüvälised toidud Minu jaoks üks kõige suuremaid kaalukõigutajaid! Ehk toidud mida igapäevaselt ei söö- need on kas rohkem soolased Hea kaalulangus 4 nadala jooksul või sisaldavad rohkem süsivesikuid- mõlemal juhul hakkab keha ajutiselt!


Enar Jääger lõpetab karjääri - FC Flora\nEesti koondise ning FC Flora pikaaegne kaitsja Enar Jääger lõpetab 36-aastaselt oma sportlaskarjääri.\nEnar Jääger alustas oma jalgpalli karjääriga 1994. aastal FC Flora Kehtna ridadest. Oma debüüdi FC Flora eest tegi ta Eesti Meistriliigas 2001. aasta 4. novembril FC Lootuse vastu. Kuni 2005. aasta hooajani mängis Enar Jääger kodupubliku ees, peale mida tegi karjääris sammu edasi välismaale.\nTäname Enarit kõikide nende ilusate aastate eest ja soovime edu edasistes tegemistes!


Kuidas eemaldada kasse puukoorid kodus, vabaneda sellest korduvalt > Maja\nNad on teile tänulikud! Kuidas eemaldada kirbud kassidel kodus\nTõenäoliselt on nüüd raske leida peret, kus kassit pole, sest ilma kassita on lastekodu!\nNad annavad meile palju vaeva, nad tapevad tapeet, ärkavad öösel, nad vangistasid lauast vorsti, kuid meid ikka neid armastavad ja ei suuda meie elu ilma meie vallutavate lemmikloomadeta ette kujutada.\nPunane ja must, valge ja triibuline, kohev ja sileda karvane, laisk soja kartul ja kassid, kes kõnnivad ise - need kõik on meie lemmikud!\nKirbu esimesed tunnused\nKassi kirbu olemasolu võib arvata väljanägemise järgi.\nKui Murka või Vaska karusnahk on paks, särab päike, kohev - looma tervis on korras!\nKui karusnahk äkki kadus, jälle kinni jäänud, puudus sära ja loom on rahutu - parasiidid keerlesid kassile.\nTÄHELEPANU!! Soojal hooajal ilmuvad alati kassid.\nKus need olendid elavad kõige sagedamini?\n95% ruumidest, kus kassi kirbud elavad korterelamute keldrid, sissepääsud, trepid. Sageli käivad kassid põhjustavad tihti parasiite pärast kokkupuudet kassidega - "kodututega", nakatuda ümbritseva alaga jalutades ja võivad ka oma vasaraid või vastseid või kirbunemust korjata.\nOLULINE! Isegi omanikud ise ei teavõib olla kirpude levitajad, tuues neid maja kingadesse, riietesse, nagu muru ja kõnniteed võivad olla nende munad.\nKasside ja kasside kirbude peamised tunnused:\nloom hakkab sügelema, tungib, tigedalt hammustada villa;\nlemmikloom muutub närviliseks, tal on nahk sügelus, mis laseb looma puhata ja magada;\nkassi juuste kammimisel, välja kuivatatakse vere või kirpude väljaheited;\nhaavad, koorikud, sügelus, juuste väljaheide, kõht kriimustamisel loomade nahal ilmnevad dermatiidid.\nParasiitide olemasolu kassides võib põhjustada tõsisemaid haigusi. Halbad kassid, keha kammimine ja kirbude närimine, võivad saada rohkem usse.\nKirbast pärinevad mikroorganismid on järgmiste ohtlike haiguste tekitajateks:\nmükoplasmoos - kahjustused erinevatele siseorganitele, pankrease põletik;\nrickettsiosis - Palavikuline loom.\nParasiitide eemaldamiseks peaks:\nkammake kassi põhjalikult;\nsügeluse vähendamiseks anna lemmikloomale vajalik ravim (vastavalt arsti soovitusele);\nvahetage või peske kassipuu;\ndesinfitseerige korter või tuba, kus loom elab.\nTÄHELEPANU!! Kassi kirbud liiguvad vaibadele, vaibadele, pehme mööbel ja riided, seetõttu tuleb korteri desinfitseerimine vajalik!\nParasiitide kasside vabastamiseks on palju võimalusi. Need on tilgad ja šampoonid, aerosoolid ja süstid, pulbrid ja kirpude šokolaadid, samuti rahvapärased ravimid.\nParim ravimeetod on tilkadele, mis rakenduvad turja ja kaela piirkonnas, kus kass ei saa neid lakistada. Kõige kuulsam - Leopard, Esirinnas, Kindlusvaru, Advokaat, Advantagege, Inspektor.\nKui teie lemmiklooma meeldib pesta, kasuta Barsik'i ja Biovaxi šampe.\nComfortis tabletid on efektiivsed, kuid enim levinud ravi ja profülaktika on kirpude kraed.\nOLULINE! Kaelarihm on ette nähtud kasutamiseks 4-7 kuud, kui teie kass kannab krae, aeg-ajalt peate selle eemaldama, et loom ei hõõruks kaela ja ei oleks ärritust.\nUsutakse, et see annab suurepärase tulemuse kirbu vastu võitlemisel korteri allavoolunagu tema lõhn hirmutab neid ära.\nLoomade pesemisel annab hea tulemus tõrva seebi kasutamine, kui loomulikult suudab see teie lemmiklooma endale kõrva ja saba juurde süüa!\nLisateavet artikli populaarsete meetodite kohta.\nKui kass ei lähe väljapoole, siis on kirbude võtmise oht teda vähem, kuid omanikud võivad seda rünnakut korterisse tuua. Seetõttu peate kasside jalgu pesema sagedamininii et ta ei lakistaks neilt parasiitide mune ega ka lambaid.\nKui kass "kõnnib", siis on ennetamise põhimeede kandma krae või tilgad turja, samuti ka kasside hügieeni reeglite järgimine - jalutuskäikude pesemine.\nLoodame, et pärast neid soovitusi teie lemmikloomad on alati rõõmsad, ilusad ja terved!\nVaata videot: HENSUGUSTA TEGI MULLE FESTIVALIMEIKI (Aprill 2020).\nMagazine Yellow Leib © Copyright 2020 | Nad on teile tänulikud! Kuidas eemaldada kirbud kassidel kodus


Sinine Ohakas, Vahemere Aed 🔨 Aed - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Aed Sinine ohakas, Vahemere aed\nSinine ohakas või eringio on mitmeaastane taim, mis sobib suurepäraselt teiste liikidega, et moodustada ebatavaline ja maaliline Vahemere aed.\naed Vahemere See on väga kena kasvatustüüp, mis sobib hästi kuivadele ja mitte niisketele muldadele.\nVaatamata veepuudusele saadakse sageli suurepäraseid tulemusi, kuid kasutades õigeid taimi, mõnikord isegi ebatavalisi, nagu sinine ohakas.Samuti kutsutakse Sea Holly, sinine ohakas on väga populaarne taim Vahemere aias.\nSee vajab vähe hoolt ja ei vaja suuri koguseid vett.\nNeed on selle igihalja peamised omadused rohtne, mitmeaastane.Eringio on samuti väga maaliline, eriti kui see on näha grupis ja sellega seotud õigetele taimedele.\nTal on üsna püstitatud laager kerge ja õhuke vars; lehed ja lilled annavad iseloomuliku sinakas värvi, mis iseloomustab nime.\nSee on väga hea taim levitada, nii et on lihtne, et pärast istutamist täitke veidi aed ja ümbritsevad ruumid, luues mõnikord avaldamata ja väga ilusad kombinatsioonid.\nSeda kasutatakse piiride ja kuivade ning liivaste piirkondade jaoks teed merele Sellest hoolimata peetakse umbes kaks aastat kestnud õitsemise eripära, mis on seetõttu rohkem kui mitmeaastane, mõnikord biennaal.\nEringio on väga lill putukad armastavad; lilled eristuvad nende peeping-kujuga, nende ümber on peaaegu karmid kroonlehed. Suve lõpus toodab eringio mõned seemnekapslid, mis tuleks koguda sügise saabumisel, kui need on juba kuivanud. Nii saame edasi minna otsene külvamine Kui seemned on kuivanud, saab neid otse paigutada purgid rikastatud turvas ja ühises maal aiast.\nNeed tuleb paigutada väljas ja jätsin seal mõneks ajaks.\nTaimed hakkavad varsti moodustuma.\nVaata ette vihma.\nSea Holly see ei vaja liiga palju vett. Tõepoolest, sügisel ja talvel, isegi kui taimed on juba kodus, peame olema ettevaatlikud, et kõrvaldada puudest langevad surnud lehed.\nTegelikult ei ole loomulik multšimine seda tüüpi taimede jaoks hea, kuna see võib tihti ohtu surra liigse niiskuse ja radikaalseid marsse või lehed ise.\nSuvi on õige aeg, kuhu minna pindade puhastamine ümber axio, kuna teiste umbrohtude kasv kahjustaks taime kasvu, eemaldades selle tugevuse.\nEringio on taim, mida ka laialdaselt kasutatakse kuivatatud lillede kompositsioonid kasutada talvel kaunistada maja. Varred tuleks lõigata õiges proportsioonis ja eelistatavalt hommiku alguses.\nSiis tuleb lilled paigutada jahedas ja kuivas kohas, võib-olla riputada tagurpidi ja eemal päikesevalgusest, kuna see kipub tuhmuma. Sea Holly, seda ei ole vaja liiga palju siirdada sageli ei meeldi reisimine.\nSellisel juhul on parem jätkata kiiresti, korraldades auto külvamise teel saadud seemikud lühikese aja jooksul soovitud kohas.\nScenograafiliste efektide loomiseks võib eringio seostada teistele taimedele Vahemere tüüpi või värvilise ja dekoratiivse lehestikuga nagupujuvõi roosa ja lilla augud nagu Penstemon, erinevates toonides.


Nõukogu otsus (EL) 2021/1875, 22. oktoober 2021, liidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük | ESTLEX\nNõukogu otsus (EL) 2021/1875, 22. oktoober 2021, liidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük\nEuroopa Liidu Nõukogu 22.10.2021 otsus number 1875; jõustumiskuupäev 22.10.2021\nNÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1875,\n22. oktoober 2021,\nliidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, et leppida kokku lubatud kogupüük\nvõttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,\nNõukogu võttis 29. aprillil 2021 vastu otsuse (EL) 2021/689 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sõlmimise kohta. Kaubandus- ja koostööleping jõustus 1. mail 2021.\nKaubandus- ja koostöölepingu artikli 494 kohaselt leppisid Euroopa Liit ja Ühendkuningriik (edaspidi „lepinguosalised“) kokku teha koostööd, et tagada, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikaajaliselt keskkonnasäästlik ning aitaks saavutada majanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida lepinguosalised kasutavad. Lepinguosalistel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.\nVastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artiklile 498 korraldavad lepinguosalised iga-aastaseid konsultatsioone, et leppida kokku ühiste kalavarude lubatud kogupüük.\nKomisjon peaks korraldama iga-aastaseid konsultatsioone liidu nimel ja nõukogu poolt kindlaks määratud liidu seisukohtade alusel, mis on kooskõlas aluslepingu asjakohaste sätetega.\nNõukogu ja selle ettevalmistavate organite korrapärane ja täielik kaasamine Ühendkuningriigiga kõnealuste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramise üle peetavate iga-aastaste konsultatsioonide protsessi tuleks tagada nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega.\nEuroopa Parlamenti tuleb viivitamata ja täielikult teavitada, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 10.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (3) artikli 2 lõike 1 kohaselt peab liit tagama selle, et püügitegevus ja vesiviljelus oleks keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandataks sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega.\nMääruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 2 kohaselt peab liit kohaldama kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning püüdma tagada, et mere bioloogilisi elusressursse kasutatakse nii, et püütavate liikide populatsioonid taastatakse ja hoitakse tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid.\nMääruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punkti j kohaselt peab kalavarude majandamine olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/56/EÜ (4) sätestatud hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgiga. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktis a koostoimes artikli 7 lõike 1 punktiga d nõutakse täiendavalt, et liit kaotaks järk-järgult tagasiheite, muu hulgas edendades püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile ning soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele, samuti sellele kalapüügile, millel on väike mõju mere ökosüsteemile ja kalavarudele.\nMääruse (EL) nr 1380/2013 artikli 3 punktis c on sätestatud, et liit võtab majandamis- ja kaitsemeetmeid parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal.\nMääruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 on sätestatud, et liit kohaldab oma kalandusalastes välissuhetes kõnealuse määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid, muu hulgas toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 on samuti kehtestatud, et kõnealuse määruse VI osas sätestatud välispoliitikat käsitlevad sätted ei piira ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist.\nMääruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 33 on kehtestatud liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning sätted vahetust ja ühist majandamist käsitlevate lepingute kohta.\nPidades silmas kaubandus- ja koostöölepinguga hõlmatud kalavarude muutuvat olemust ja vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arenguid, sealhulgas enne iga-aastaseid konsultatsioone või nende käigus esitatud uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, tuleks kõnealustel konsultatsioonidel liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks näha ette sätted. Need sätted peaksid olema kooskõlas ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega.\nVastavalt nõukogu otsuse (EL) 2021/1765 (5) II lisa punkti 2 alapunktile c võib liit püüda registreerida küsimused, milles lepinguosalised on kokku leppinud pärast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 kohaseid konsultatsioone.\nSeepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel võetav seisukoht, kuna nende konsultatsioonide tulemused tuleks rakendada liidu õiguses,\n1. Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Ühendkuningriigiga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel, millel käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli 498 kohaseid ühiste kalavarude, sealhulgas süvamere kalavarude püügivõimalusi, on esitatud käesoleva otsuse lisas.\n2. Lõikes 1 osutatud liidu seisukoha täpsustused tehakse igal aastal vastavalt artiklile 2.\n1. Nõukogu korrapärane ja täielik kaasamine kogu iga-aastaste konsultatsioonide protsessi jooksul tagatakse nõukogu ja komisjoni vahelise ulatusliku koordineerimise ja koostöö kaudu.\n2. Enne Ühendkuningriigiga peetavate iga-aastaste konsultatsioonide algust ja nende käigus võtab komisjon vajalikke meetmeid, et liidu nimel väljendatavas seisukohas võetaks arvesse uusimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja muud asjakohast teavet kooskõlas lisas sätestatud põhimõtete ja tegevussuunistega. Seisukohta kajastatakse kirjalikus aruandes, milles dokumenteeritakse kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 alusel peetud konsultatsioonide tulemusena liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud kokkulepped.\n3. Sel eesmärgil edastab Euroopa Komisjon nõukogule piisavalt aegsasti enne iga-aastaseid konsultatsioone ja vajaduse korral kõnealuste konsultatsioonide käigus kirjaliku dokumendi, mis põhineb lõikes 2 osutatud nõuannetele ja teabele, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad. Nõukogu jätkab asja menetlemist kogu protsessi vältel ning komisjon edastab nõukogule piisavalt aegsasti enne lõikes 2 osutatud kirjalikule aruandele allakirjutamist liidu seisukoha, et iga-aastase konsultatsiooni üksikasjalikud tulemused heaks kiita.\n4. Käesolevas artiklis osutatud protsess hõlmab kohapealseid koordineerimisnõupidamisi, ettekandeid, ülevaateid ja arutelusid ning liikmesriikide delegatsioonide täielikku kaasamist iga-aastastesse konsultatsioonidesse, sealhulgas liidu delegatsiooni koosseisus, ja vajaduse korral tehnilistesse koosolekutesse.\n5. Kui iga-aastaste konsultatsioonide käigus ei ole liidul võimalik jõuda Ühendkuningriigiga kokkuleppele ning et liidu seisukohas oleks võimalik võtta arvesse uusi elemente, edastab komisjon küsimuse nõukogule.\n6. Kui pärast iga-aastaste konsultatsioonide lõppu on asjakohane lubatud kogupüüki muuta aastaks või aastateks, mille kohta need kokku lepiti, esitab komisjon piisavalt aegsasti ning tuginedes uusimale teaduslikule ja muule asjakohasele teabele ning vastavalt lisas esitatud põhimõtetele ja tegevussuunistele nõukogule uue kirjaliku dokumendi, milles esitatakse sellist muudatust käsitleva liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad enne kirjalikule aruandele allakirjutamist.\nKäesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2027. Nõukogu hindab seda otsust vastavalt vajadusele ja asjakohasel juhul muudab seda komisjoni ettepaneku põhjal. Läbivaatamine toimub igal juhul ja hiljemalt 30. juunil 2023.\nLuxembourg, 22. oktoober 2021\n(1) Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 149, 30.4.2021, lk 2).\n(2) ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).\n(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).\n(5) Nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1765 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ajavahemikuks 2021–2026 kalanduse erikomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (ELT L 355, 7.10.2021, lk 135).\nLIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT ÜHENDKUNINGRIIGIGA PEETAVATEL IGA-AASTASTEL KONSULTATSIOONIDEL, ET LEPPIDA KOKKU LUBATUD KOGUPÜÜK\nÜhendkuningriigiga peetavate iga-aastaste konsultatsioonide raames püüab liit saavutada järgmise:\ntagada, et kokkulepitud kalapüügivõimalused on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) mereõiguse konventsiooniga (1982) ning ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega (1995);\ntagada liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;\ntaotleda kooskõla ja koostoimet liidu poliitikatega, mida ta rakendab kahepoolsetes kalandussuhetes muude kolmandate riikidega ning piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides, ning tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;\ntagada, et lubatud kogupüük ja muud funktsionaalselt seotud meetmed on kehtestatud viisil, mis on sidus kaubandus- ja koostöölepinguga, ja võtta täielikult arvesse kõiki kalanduse erikomitee kehtestatud meetmeid või suuniseid;\ntagada, et lubatud kogupüük määratakse ühiselt kindlaks kooskõlas ühise kalanduspoliitika (edaspidi „ÜKP“) eesmärgiga tagada, et kalapüük oleks pikaajaliselt keskkonnasäästlik ning et seda majandataks viisil, mis on sidus majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu eesmärkide saavutamisega, sealhulgas ÜKP peamine kaitse-eesmärk, nimelt maksimaalne jätkusuutlik saagikus, ning samuti kohaldatavad mitmeaastased kavad;\njärgida nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta;\ntagada liidu kalalaevadele võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel nagu need, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel;\nkehtestada kalapüügivõimalusi käsitlevate iga-aastaste konsultatsioonide ajakava;\ntagada sidususe liidu keskkonnaõigusaktidega, eelkõige direktiiviga 2008/56/EÜ, ning muude liidu poliitikatega.\nLiit teeb kõik endast oleneva, et jõuda Ühendkuningriigiga kokkuleppele püügivõimalustes (lubatud kogupüügid ja nendega funktsionaalselt seotud meetmed), põhinedes järgmisele lähenemisviisile.\nKomisjon teeb iga-aastaste konsultatsioonide käigus tihedat koostööd nõukoguga, et:\nkehtestada lubatud kogupüük parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, et saavutada maksimaalne jätkusuutliku saagikuse kasutamise määr;\nkehtestada lubatud kogupüük ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisi kohaselt kalapüügi puhul, kus maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kasutamise määra käsitlevad parimad teaduslikud nõuanded ei ole kättesaadavad;\nvältida asjaomaste kalavarude ülepüüki, määratledes lubatud kogupüügi varasemate aastatega sarnanevale tasemele, kui parimad teaduslikud nõuanded ei ole kättesaadavad;\nkombineerida erinevaid teaduslikke nõuandeid lubatud kogupüükide kindlaks määramiseks kombineerida erinevaid teaduslikke nõuandeid, sealhulgas juhul kui sellistes nõuannetes on ühendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud ja ettevaatusprintsiibil põhinevad nõuanded, lubatud kogupüükide puhul, kui nõuandega hõlmatud ala ja majandamispiirkonna vahel esineb ebakõla, või kui lubatud kogupüügid koosnevad rohkem kui ühest liigist, ning püüda leida viis, et võtta arvesse asjakohaseid nõuandeid railaste lubatud kogupüügiks;\nkindlaks määrata lubatud kogupüügid koos maksimaalse jätkusuutliku saagikuse hinnangu ja FMSY-alase nõuandega kooskõlas ühise kalanduspoliitika maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga ja kohaldatavate mitmeaastaste kavadega; kui mitmeaastased kavad võimaldavad kasutada Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) sätestatud FMSY-vahemikke, peaks liit püüdma neid sätteid kasutada, kui neis mitmeaastastes kavades sätestatud tingimused on täidetud;\npõhineda lubatud kogupüükide kindlaks määramisel ettevaatusprintsiibile, vastavalt ICESi teabelehel esitatud peamistele nõuannetele, kui ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne on esitatud järgmise kohta: i) kaaspüügivarud (mitmeaastaste kavade alusel); ii) sihtvarud (mitmeaastaste kavade alusel), mille puhul ICES annab vaid ettevaatusprintsiibil põhinevaid nõuandeid ning iii) lubatud kogupüügid, mille puhul on antud mitmeaastane ettevaatusprintsiibil põhinev nõuanne, kui eesmärgiks on stabiilsus;\nvõtta arvesse olukorra keerulisust kõigi kalavarude samaaegsel püügil mitme liigiga püügipiirkonnas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eelkõige juhul, kui püüki piiravate liikide püüdmist on raske vältida, sealhulgas lubatud kogupüükide korral, kui kas siht- või kaaspüügi liikide puhul on soovitatud nullpüüki. Kui see on mitmeaastaste kavade põhjal asjakohane, püüab liit lisada lubatud kogupüügi tasemele heastamismeetmed asjakohastes merepiirkondades;\nlähtuda teaduslikeks või seire-eesmärkideks ettenähtud lubatud kogupüükide kindlaks määramisel teaduslikest nõuannetest;\nsaavutada konkreetsete liikide ja varude suhtes kohaldatavate liidu õigusaktide sidusus;\nsaavutada ühtlustamist liikide puhul, mille püük on keelatudteaduslikele nõuannetele põhjal, sealhulgas süvamerehaide püügi üldist keelustamist;\nleppida kokku lubatud kogupüügi kohandamise meetodis ja rakendamises pärast lossimiskohustuse erandite kohaldamist (vähese tähtsusega ja ellujäämismääral põhinevad erandid kogu saagi lossimise kohustusest). Liit peaks selliste erandite puhul taotlema kõige kõrgemal tasemel kokkulepitud lähenemisviisi, mis järgiks määrust (EL) nr 1380/2013 artikliga 15;\njõuda kokkuleppele huntahvena põhjapoolsete varude kaitseks välja töötatud lähenemisviisis, tuginedes ICESi teaduslikule nõuandele;\njõuda kokkuleppele muudes lubatud kogupüükidega funktsionaalselt seotud meetmetes, eelkõige seoses kehtivate eritingimuste ja piirkondadevahelise paindlikkusega, lähtudes määrusest (EL) nr 1380/2013, eelkõige selle artikli 15 lõigetest 8 ja 9;\nparimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ja kaubandus- ja koostöölepingu artikli 499 lõike 4 kohaselt välja selgitada varud, mida pidada erikalavarudeks ajutiste lubatud kogupüükide kindlaks määramise seisukohast, juhul kui iga-aastaseid konsultatsioone ei ole võimalik õigeaegselt lõpule viia vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 498 lõikele 2;\nleppida kokku ICESile esitatavates ühistes taotlustes, kui on kindlaks tehtud vajadus täiendavate nõuannete järele;\ntagada, et lubatud kogupüügi tasemed, kooskõlas teaduslike nõuannetega, määratakse kindlaks õigeaegselt väike tobia, kilu ja norra tursiku püügiaasta alguseks Põhjamere puhul, kus püügiaasta ei vasta kalendriaastale;\njätkata olemasolevat ajutist kvootide vahetusmehhanismi seni, kuni kalanduse erikomitee kehtestab alalise mehhanismisa.


Perkins 1103 Engine plokikaas tihend 3681E049 Tootjad - Aftermarket, ehtne, Original - Igavene Parts\nIgavene Parts on üks juhtivaid tootjad pakuvad originaal ja tõelise Perkins 1103 mootori silindripea tihend 3681e049. Olles spetsialiseerunud selles valdkonnas juba palju aastaid, pakume klientidele OEM toodete asendamine. Tere tulemast hulgimüük kvaliteediga, vastupidav ja odavad ...\nIgavene Parts on üks juhtivaid tootjad pakuvad originaal ja tõelise Perkins 1103 mootori silindripea tihend 3681e049. Olles spetsialiseerunud selles valdkonnas juba palju aastaid, pakume klientidele OEM toodete asendamine. Tere tulemast hulgimüük kvaliteediga, vastupidav ja odav järelturu toodete meile.\nOsa number: 3681E049\nOsa Nimi: plokikaas tihend\nApplication: Perkins 1103 Engine\nMe oleme professionaalne mootori varuosad hulgimüüja. Meie toodete hulka kuuluvad Silindrimale Liner, Piston Kit, laager, puks, Valve, õlipump, kütusepump, veepump, tihend Kit, Oil Seal ja nii edasi. Lisaks võtame oma proove või disaini joonistus tootja. Meil on tehas, et saaksime tagada kvaliteeti. Palun võtke meiega ühendust kui olete huvitatud meie osad.\nHot Tags: Perkins 1103 mootori silindripea tihend 3681e049 tootjad, hulgi, järelturu, ehtne, originaal, odav, OEM asendamine\nVolvo Penta mootori kütuse filtrid Hengst H34WK Flee...


Veenilaiendite ravi – Confido Meditsiinikeskus\nConfido Meditsiinikeskuse fleboloog konsulteerib, vaatab läbi, teostab veenide ultraheliuuringuid ja määrab tõhusa individuaalse veenilaiendite raviprogrammi. Teostame igat liiki ravi: kompressioonravist ja skleroteraapiast veenide kaasaegsete laseroperatsioonideni. Enamik protseduure ja operatsioone on atraumaatilised ning neid iseloomustab patsiendi maksimaalne mugavus ja minimaalne taastumisperiood.\nLaserkirurgia veenilaiendite eemaldamiseks\nConfido laserravi kliiniku veresoontekirurg (fleboloog) on spetsialiseerunud alajäsemete veenide haigustele ja veenilaiendite ravile. Meie kliinikus kasutatakse veenide raviks mitmesuguseid tehnikaid alates lihtsatest laserprotseduuridest jalgade väikeste kapillaaride eemaldamiseks kuni tõsiste laseroperatsioonideni alajäsemete ulatuslike ja raskete veenilaiendite korral.\nVisiiti veresoontekirurgi (fleboloogi) juurde võib kaaluda, kui teile teeb muret:\nraskustunne, ebamugavustunne jalasäärelihastes\nülemäära kiire väsimine pärast kõndimist\nnahk veenide ümbruses on omandanud sinise või punase tooni, on tunda sügelus- ja põletustunnet\nesineb jalalabade, pahkluude, säärte turset\njalgades tekivad öösiti perioodiliselt krambid\njalanahale ilmuvad ämblikveenid või laigud\njalaveenid on nähtavad ja põhjustavad esteetiliselt ebamugavust\nValmistumine visiidiks veresoontekirurgi juurde\nKui teil on paberkandjal meditsiinidokumente, võtke need võimaluse korral endaga vastuvõtule kaasa. Koostage nimekiri ravimitest, mida olete viimase 6 kuu jooksul tarvitanud. Samuti soovitame kirja panna oma küsimused arstile, et mitte unustada neid koha peal esitada.\nArst vestleb teiega, selgitab välja elustiili ja päriliku eelsoodumuse veenihaiguste tekkeks. Seejärel uurib vasoloog alajäsemeid, palpeerib neid laienenud veresoonte ja turse tuvastamiseks ning teeb vajaduse korral veresoonte ultraheli dupleks-skaneerimise, et määrata kindlaks süvaveenid, venoosse ventiili asend ja vereringe üldseisukord. Ultraheliuuring võimaldab tuvastada süvaveenitromboosi, ateroskleroosi, posttrombootilist sündroomi, aneurüsme ja veenilaiendeid. Uuringule ei ole vastunäidustusi, see on valutu ega vaja eelnevat ettevalmistust.\nFleboloog määrab diagnoosi ja individuaalsete eripärade põhjal kõige sobivama ning tõhusama ravi. Fleboloog võib määrata ravimeid, kompressioonravi, skleroteraapiat ja füsioteraapiat. Keerulisema olukorra puhul võib veresoontekirurg soovitada kirurgilist ravi. Confido kliinikus kasutame peaaegu kõiki tänapäevaseid veenihaiguste kirurgilise ravi meetodeid, sealhulgas moodsaid laseroperatsioone, mis toimuvad ilma üldanesteesiata ega nõua pikka taastumisperioodi. Peaaegu kohe pärast operatsiooni saab patsient naasta oma tavapärase eluviisi juurde.\nKui sageli soovitatakse veenide seisundi jälgimiseks fleboloogi juurde minna?\nEnnetamiseks on soovitatav käia fleboloogi juures kord aastas.\nKuidas ma tean, kas mul on veenilaiendid?\nTavaliselt arenevad veenilaiendid järk-järgult ja varases staadiumis saab seda määrata kogenud veresoontekirurg\nKas ämblikveenid tuleb eemaldada?\nSee ei ole ilmtingimata vajalik, aga kui teid häirib nende väljanägemine, siis saab neist hõlpsasti vabaneda lihtsa kosmeetilise laserprotseduuri abil.\nEelised, mida toob kaasa visiit Confido laserravi kliiniku veresoontekirurgi juurde. Pakume kõiki teenuseid, mis on ette nähtud veenihaiguste diagnoosimiseks ja raviks, sealhulgas tänapäevast minimaalselt invasiivset laseroperatsiooni. Oleme veenihaigusi ravinud alates 2002. aastast.\nSee teenus on broneeritav ka üleriiklikus Digiregistratuuris »\nProf Gintaris Vilkevicius\nTeenus: Veresoontekirurgi konsultatsioon


Saaremaa sai korralikult räsida. On aeg kontserdiga saarele röömu tuua! - Eesti Päevaleht\nSaaremaa sai korralikult räsida. On aeg kontserdiga saarele röömu tuua!\n„Hästi tore, et artistid olid kohe valmis kaasa lööma ja ei küsi selle eest tasu. See toob soojuse hinge!” on Annely Longhurst rõõmus. Pere lemmik Roxy on rõõmus olenemata sellest, kes parajasti laval on.\nMöödunud nädala alguses hakkas Viimsi vabaõhumuuseumis suurem askeldamine. Kerkis väike lava, sätiti tulesid, kohale veeresid salvestusbussid. Kohalikele ei jäänud see märkamata. Sotsiaalmeedias hakati uurima, kas keegi teab, millega on tegemist.\nSee selgus peagi. Vabaõhumuuseumis filmiti 28. mail Telia TV platvormil eetrisse jõudvat virtuaalset heategevuskontserti „Saaremaa rööm”. Esinejaiks Saaremaa juurtega artistid, eesmärk koroonast enim räsida saanud saarele rõõmu tuua.\nKui fotograafiga Viimsisse jõuame, vaatab võttemeeskond parajasti mõtlikult taevasse. Taamal paistavad tumedad pilved. Jõuavad nad ka siia? Asjaosalised pole lasknud heal murel raisku minna. Juba on vihmaohu kohta sõlmitud kihlveod ja pandud panused: kes kaotab, teeb kontserdiga kogutava eesmärgi heaks annetuse. Nii et… kas seda kihlvedu saabki kaotada?\nMööda platsi kalpsab ringi Australian cobberdog, kelle nimi on Roxy. Pehme ja sõbralik olevus on jõudnud saada kiiresti nii esinejate kui ka võttemeeskonna suurimaks sõbraks. Roxy on Annely ja John Longhursti lemmik – just sellest perekonnast sai „Saaremaa röömu” virtuaalkontsert alguse. „Saan igal hommikul tee ja küpsise voodisse. Ühel hommikul tuli John niimoodi minu juurde ja ütles, et nüüd on küll sinu abi vaja!” muigab Annely. Ülesanne oli järgmiseks päevaks välja selgitada, kellel oleks Saaremaal enim abi vaja. „Võtsime ühendust tublide lahkete Saaremaa inimestega. Jõudsime niimoodi Meelespea MTÜ-ni, kellelt tuli mõte suunata abi puuetega lastele, üksikvanematele ja paljulapselistele peredele, kelle jaoks kriis alles algab,” selgitab Annely Longhurst.\nHeategevuskontsert „Saaremaa rööm”\n28. mail Telia TV vahendusel Telia Sisuleidjas ja teliatv.ee lehel\nTasulise virtuaalse kontserdi eesmärk on heategevuslik annetuskampaania, mis aitab koguda vahendeid Saaremaa puuetega laste ja majanduslikult keerulises olukorras olevate perede toetuseks. Kogutud annetuste abil rahastatakse üheskoos MTÜ-ga Meelespea neile suunatud üritusi.\nHeategevuskontserdi algatajad on Annely ja John Longhurst.\nAnnely juured on Muhumaal ja seal abiellus ta ka britist abikaasa Johniga. Kontserdi idee tuligi temalt. Edasine käis nii, nagu see ainult Eesti-suuruses riigis võimalik on: mõned kõned siia-sinna ja asi hakkas liikuma.\nSaaremaa ei saanud pihta mitte ainult haiguse, vaid ka halvustava suhtumisega väljastpoolt saart. Ivo Linna, üks kontserdi esinejaid, tõdeb oma Muhu kodus (tema lood ja laulud filmitakse seal, mitte Viimsis), et süüdlase otsimine on inimestele paraku omane. Nii läks kriisi alguses ka Saaremaaga. Sõrmed osutasid võrkpallimatši poole, mille külalistega ühes paraku ka viirus saarele saabus. Edasi suhtuti ka teistesse saarlastesse eelarvamusega. „Kui ainult saaks kedagi karistada, maha võtta, öelda, et saite, mis tahtsite! Selline suhtumine ei vii kuhugi,” sõnab laulja.\nIvo Linna nendib, et tagantjärele tarkusest pole tolku. „Sel lihtsal põhjusel, et kui koroonakriis hakkas tulema, oli sellest alguses mokaotsast juttu. Ei teadnud terviseamet, valitsus ega Saaremaa inimesed, mida ta täpselt endast kujutab ja kui ohtlik on. Kui oleks olnud selge ettekirjutus, et nutke, naerge või sõimake, nüüd on sport keelatud, poleks seda ju tehtud. Öeldi, et omal vastutusel teete, läks nagu läks ja tõesti, tulemus oli kuradima kehva. Aga süüdlasi ma ei otsiks.”\nNüüd on aeg asjad ümber pöörata. „Saarema röömu” esinejad andsid jah-sõna kiiresti ja tasu tahtmata. Seda tegi teiste seas Saaremaal elav Merilin Mälk. „Heategevusüritustele olen ikka jah öelnud, sest nende väärtus on nii suur. Kui saan omalt poolt midagi anda, siis seda ma teen,” sõnab Mälk. Pealegi: „Muusikud on saanud ju küll kodus muusikat teha, aga esinemised on need, mis aitavad meil sõnumit edasi anda ja emotsioone väljendada.”\nSekundikski polnud kahtlust ka Ivo Linnal. Muhulasena hoiab ta alati silma peal ka Saaremaad puudutavatel uudistel. „Mul käib ka Saarte Hääl, mille otsast lõpuni läbi loen. Ja võib naerda, aga ma ostan poest alati Saaremaa tooteid,” muigab ta. „Kui pauk käis, oli nadi tunne, et minu väikene armas maa saab kõige valusamalt vitsa. Ma loodan, et meie väikene kummardus saarlastele, kes said löögi ja võitlesid vapralt, teeb ehk ikka mõnele inimesele rõõmu. Võib-olla see aitab kedagi, mind isiklikult aitab see väga.”\nLaulja oli Saaremaa lukku minemise ajal koos naisega mandril. „Esimest otsa kriisist jälgisime Tallinnast. Siis suhtlesime politseiga ja saime teada, et võime Muhusse tulla. Seega olime kolm nädalat siin ja nägime toimuvat ka saare poole pealt,” räägib ta. Negatiivset suhtumist ta pärast Muhus käiku omal nahal tunda pole saanud. „Pigem küsiti ikka, kuidas inimesed hakkama saavad ja kuidas liikumisega on. Pean küll ütlema, et Saaremaal pole ma ju käinud, aga Muhu inimesed on küll väga tublid. Poes käies kanname harjumusest naisega siiani maski ja ka Muhus olid pooltel poodlejatel siiani maskid ees,” kirjeldab ta.\nMerilin Mälk pääses Saaremaale alles möödunud nädalal. Seni oli ta mandril, sest just sel päeval, kui Saaremaa suleti, oli tal bussipilet Tallinna. „Mul pidi olema esinemine Rakveres ja tulin bussiga Tallinnasse. Nüüd olengi kaks kuud Tallinnas olnud, muusikat teinud, sportinud ja õppinud,” räägib ta. Nimelt on Merilinil veel lõpetada 12. klass. Muide, esimene eksam on päev pärast seda, kui „Saaremaa rööm” eetrisse läheb.\nEhkki mandril oldud aeg läks asja ette, oli Merilin oma pere pärast mures: „Mul on Saaremaal ema, isa, õde, vanaema ja vanaisa. Hoidsin nendega sidet ja lootsin, et nad on eeskujulikud.” Vahel tuli sõnugi peale lugeda. „Kui ema ütles, et ta käib poes iga kahe päeva tagant, siis pahandasin küll veidi: emme, käia tuleb siis, kui on väga vaja, ja tuleb varuda korraga rohkem!” muigab lauljanna.\n„Saaremaa rööm” on nii Ivo Linna kui ka Merilin Mälgi jaoks juba mitmes eriolukorras antud isemoodi kontsert, kus harjumuspärast publikuga suhtlemist ei ole. Ivo Linna on esinenud Alexela kontserdimajas ja andnud kontserdi ka Tallinna lauluväljakul. Ta ütleb, et Alexela ei olnudki iseenesest nii ebaharilik situatsioon – on ju varemgi telestuudiotes publikuta kontserte antud. Ent lauluväljaku kontsert, kus koorid liitusid nutiseadmete vahendusel ja publik oli autodes, oli ainukordse kogemusena müstiline. „Lauluväljak on eriline koht, kus on lauldud kümnetele tuhandetele. Minu jaoks põimusid kõik muljed ja mälestused. Ei saa salata, et vahepeal oli klomp kurgus. Kahtlemata unikaalne kogemus!” sõnab Linna.\nMõistagi loodab ta, et selline üritus ei kordu. Et ei oleks neid põhjuseid, mis sellist formaati tegema suunaks. „Ja kui oled ikka harjunud, et publik on nina all ja näed nende silmi, siis vaadata selle asemel mitutsadat autot… Publik oli muidugi võimas, küll nad signaalitasid ja vilgutasid tuledega!” muigab laulja.\n"Publik oli muidugi võimas, küll nad signaalitasid ja vilgutasid tuledega!"\n„Eesti muusika LIVE!-il” osalenud Merilin Mälgi suhtumine eriolukorra ajal leitud formaatidesse on samuti kahetine. Üheti on hea meel, et sellised üritused on olnud. „Aga artisti jaoks oleneb ju palju sellest, milline on publik ja kuidas nad toimuvat peegeldavad. Ainult kaameratega suhtlemine on omaette oskus. Aga kuna see oli väljakutse, siis absoluutselt, võtsin selle vastu,” sõnab lauljanna.\nEnt nüüd toetab esinemist teadmine, et heategevuskontserdist saadud tulu läheb konkreetsete inimeste heaolu jaoks. Üks veider vahepala siiski. Kontserdi ettevalmistustes lõi kaasa ka Annely teismeline tütar, kes kirjutas muu hulgas sotsiaalmeedia influencer’itele. Ikka mõttega, et info leviks. Nii selgus pisut naljakas seik. Kõik muusikud olid kohe valmis heategevusüritusele tasu küsimata õla alla panema. Ent mõned sotsiaalmeediastaarid teatasid, et heategevuskontserdi infot on nad nõus jagama üksnes tasu eest. Võta siis näpust...\nAnnely Longhurst on veendunud, et tulu läheb sinna, kus on seda rõõmu kõige rohkem tarvis – lastele. „Nemad on meie tulevik,” sõnab ta. „Praegu võib tunduda, et tegemist on lõpusirgega, aga paljude perede jaoks on hull aeg alles ees.” Annetusi saab teha juba praegu. Info on läinud liikuma ja annetajaid on Annely sõnul olnud juba näiteks nii Austraaliast, Suurbritanniast, USA-st kui ka Hongkongist. Need on inimesed, kes on Eestis käinud ja kelle jaoks seostuvad Saaremaaga soojad tunded.