Suvel saab Soomest rongiga viisavabalt Venemaale sõita | NordenBladet.ee\n23 May, 2017 by Helena-Reet Ennet\nNordenBladet — Jalgpalli MM toimub Venemaal järgmisel, 2018. aastal, aga juba sel suvel saab sõita Soomest rongiga Venemaale vaatama FIFA konföderatsioonide karikamänge. Tegemist on MM-turniiri peaprooviga, millest võtavad osa esindajad igast maailmajaost.\nSoome ja Venemaa vahel sõitva Allegro-kiirrongiga saab minna käesoleval suvel karikamänge vaatama viisavabalt, edastab Soome raudtee-ettevõte VR. Piletid Allegro rongidele on 17. juunist kuni 2. juulini toimuvate mängude ajaks juba müügis.\nAllegro rongiga pääseb mugavalt otse võistluspaikadesse. Matšid toimuvad Peterburis, Moskvas, Sotšis ja Kaasanis. Allegro sõidab Helsingist Peterburgi 3,5 tunniga ja pileti hind algab 39 eurost. Peterburist edasi pääseb tasuta Venemaa enda võistlusrongidega. Registreerudes mängudele FAN-ID kodulehel pääseb Venemaale viisavabalt. Viisavabadus kehtib kuni 10 päeva enne mängu, mis tähendab, et Venemaal saab viisavabalt pikemalt aega veeta.\nNii võistluspiletite ostu, FAN-ID registreerumise kui Vene võistlusrongide broneeringu saab teha internetis.\nSamamoodi pääseb viisavabalt rongiga Venemaale tuleval aastal toimuva jalgpalli MM-i ajal 14.6.-15.7.2018. VR on koondanud Venemaale reisimist puudutava info eraldi leheküljele www.vr.fi/confederationcup.\neestlased SoomesFinlandjalgpallMMrongidSoomeSoome infoSoome uudisedSoome uudised eesti keelessoomlanesoomlasedSuomiVenemaa


2. 28. JM korraldatakse vastavalt Eesti Kergejõustikuliidu võistlusmäärustele, käesolevale juhendile ja Klubi Tartu Maraton nõukogu ning juhatuse otsustele.\n3. SEB 28. Tartu Jooksumaraton toimub 9. mail 2010.a.\n23,4 km (edaspidi 23km) jooksu ja kepikõnni ühisstart kell 11.00 Otepääl Tehvandi Spordikeskuse staadionil, finiš Tartumaa Tervisespordikeskuses. 23 km distantsi võib läbida ka kepikõnniga. 23 km kepikõnni distants ei ole võistlus, paremusjärjestust ei selgitata.\n10 km jooksu ja kepikõnni ühisstart kell 12.00 Tartumaa Tervisespordikeskuses ja finiš samas.\nTartu Jooksumaratoni 10 km distants ei ole võistlus, paremusjärjestust ei selgitata. 10 km distantsi võib läbida ka kepikõnniga. Lõpuprotokollis avaldatakse eraldi jooksu ja kepikõnni tulemused tähestikulises järjestuses.\n4. 23 km rajal on 2 vahefinišit (5,3 km ja 12,7 km) ja 4 teenindus-toitlustuspunkti (TP): 1. Kirikuküla 5,3 km, 2. Paluveski 11 km, 3. Ketneri 15,6 km, 4. Sassi 19,6 km. 10 km rajal on 2 TP-d: 1. Illi 3 km ja 2. Sassi 6 km.\n5. 23 km raja läbimiseks on järgmised ajalimiidid: 1. TP (5,3 km) kell 12.15, 2. TP (11 km) kell 13.45, 3. TP (15,6 km) kell 15.00, 4. TP (19,6 km) kell 15.45.\nTartu Jooksumaratoni finiš suletakse kell 16.30.\n6. 28. JM rada kulgeb peamiselt kruusakattega ja metsateedel ning osaliselt asfaltkattega maanteedel. Rada on tähistatud. Rajal edasiliikumiseks kõrvalise abi kasutamise eest võistleja diskvalifitseeritakse. Diskvalifitseerimise aluseks on ka ürituse videosalvestus, mis vaadatakse üle enne ametlike tulemuste avaldamist 14. mail 2010.\n7. Teed on osaliselt liikluseks avatud. Ohutuse huvides peavad osavõtjad täitma liikluseeskirju, juhinduma liiklusmärkidest ja liikluse korraldajate märguannetest. Jalgratastel võistlusrajal liikumine ja võistluse jälgimine keelatud (va korraldajate eraldusmärkidega ratturid). Võistlejate ohutuse huvides ei tohi jalgratturid võistlusrajal segada jooksjate liikumist. Jalgratturitel on kohustus kuuletuda liikluse reguleerijate või võistluse korraldajate märguannetele.\n8. Osavõtt Jooksumaratonist toimub omal riisikol.\nOsaleda võivad kõik 1995.a. (lühikesel rajal 1998.a.) ja varem sündinud jooksuhuvilised, kes on piisavalt treenitud valitud distantsi läbimiseks.\nVanusegrupid: N17 (sünniaastad 1995-93), N20 (92-90), N21 (89-76), N35 (75-71), N40 (70-66), N45 (65-61), N50 (60-56), N55 (55-51), N60 (50-46), N65 (45 ja varem); M17 (95-93), M20 (92-90), M21 (89-76), M35 (75-71), M40 (70-66), M45 (65-61), M50 (60-56),\nM55 (55-51), M60 (50-46), M65 (45-41), M70 (40-36), M75 (35 ja varem).\n9. Stardigrupid: 23 km 10 km\nEliitgrupp 1 – 100 I grupp jooks\nI grupp 101 – 200 II grupp kepikõnd\nII grupp 201 – 300\nIII grupp 301 – 500\nIV grupp 501 – 700\nV grupp 701 – 1000\nVI grupp 1001-.......\nVII grupp kepikõnd\nJooksumaratoni 23 km stardigruppide moodustamisel arvestatakse 2009. (koef. 1) või selle puudumisel 2008.a. (koefitsient 1,2) Jooksumaratonil saavutatud kohti registreerumisel ainult kuni 3.05.2010.a., kuid ei tagata sama stardinumbrit ega kohta vastavas stardigrupis.\n2009.a. või 2008.a. jooksudel mitteosalenud saavad stardinumbri viimastesse stardigruppidesse. Eliitgruppi kuuluvad: 2009.a. Tartu Jooksumaratoni 1.-100. koha saavutanud ja Eesti Kergejõustiku Liidu jooksualade 2009.a. edetabeli (seisuga 31.12.2009) 1.-10. koha saavutanud. Stardinimekiri (stardigruppidesse paigutus) avaldatakse 22. aprillil, numbriline stardiprotokoll 5. mail.\n10. Osavõtjate registreerimine toimub Tartus, Klubis Tartu Maraton, Laulupeo pst. 25, 8. mail kella 17-ni (info tel. 7421 644, fax 7422 536), internetis Tartu Maratoni koduleheküljel (www.tartumaraton.ee )\n7. mail kella 17-ni või muudes korralduskomitee heaks kiidetud ja pressis teavitatud kohtades.\n11. Osavõtumaksud: 23 km 10 km\nkuni 16.04.2010 300 krooni 200 krooni\n17.04.-03.05.2010 400 krooni 300 krooni\n04.05.-08.05.2010 600 krooni 400 krooni\nMärkida ära registreerumine jooksule või kepikõnnile.\nKõikides stardimaksudes kuni 18-ne aastastele ja Eesti Vabariigi pensionäridele 50% hinnasoodustus (va ümberregistreerimismaks).\nOsavõtust loobumisel osavõtumaksu ei tagastata, kuid arstitõendi esitamisel enne 8. maid 2010.a. saab 2011.a. Tartu Jooksumaratonile registreeruda poole hinnaga.\nTartu Jooksumaratoni ärajäämisel korraldajatest mitteolenevatel põhjustel osavõtumaksu ei tagastata.\n12. Ümberregistreerimine toimub ainult maratonikeskuses (või hiljemalt 8. mai õhtul kella 17.00-ks saabunud kirjaliku teate alusel, millisel juhul ümberregistreerimistasu makstakse numbri kättesaamisel). 9. mai hommikul ümberregistreerimist ei toimu (ei isikult isikule ega distantsivahetust).\n13. Stardimaterjalide väljastamine toimub 7. ja 8. mail 2010.a. võistluskeskuses Tartus (Eesti Maaülikooli spordihoones, Kreutzwaldi 3) ja maratonipäeval stardipaikades.\n14. Osavõtumaks sisaldab järgmist: tähistatud rada, inforaamat, stardinumber, ajavõtukiip, ajavõtt (ainult korrektselt paigaldatud ajavõtukiibi olemasolul stardist finišini), teenindus TP-des ja finišis, autasustamine, nimeline diplom tulemusega lõpetajatele, osavõtumedal, vajadusel meditsiiniabi, katkestajate transport finišisse, kuld-ja hõbemärgid vastavalt statuudile ning osalemisvõimalus jooksumaratoni kõikidel teistel programmilistel üritustel, kus eraldi osavõtumaksu ei nõuta.\n15. Ajavõtt toimub elektroonilise ajavõtukiibiga. Osavõtja vastutab kiibi eest materiaalselt alates selle kättesaamisest koos stardimaterjalidega kuni tagastamiseni. Finišikoridorist väljumisel tuleb kiip tagastada korraldajatele. Kaotatud kiibist tuleb teatada koheselt sekretariaati. Kiibi tagastamata jätmisel peab osavõtja tasuma trahvi 470 krooni Klubi Tartu Maraton esitatud arve alusel.\n16. Tulemused avaldatakse jooksvalt esialgsete mitteametlike tulemustena finišipaiga infotahvlil ja interneti kodulehel, mitteametlike tulemustena interneti kodulehel hiljemalt esmaspäeval 10. mail kell 9.00, ametlike tulemustena reedel, 14. mail kell 17.00 interneti kodulehel ja Klubis Tartu Maraton.\n17. Meditsiiniteenistuse tagab Eesti Päästemeeskond koos SA-ga Tartu Kiirabi. TP-des ja rajal osutavad abi kvalifitseeritud meditsiinitöötajad, kelle kasutuses on kiirabiautod. Informatsioon abivajajate kohta edastada, kas järgmisse TP-sse, rajal liikuvatele eraldusmärkidega meditsiinitöötajatele või hädaabinumbril 112.\n18. Eribussid osavõtjatele sõiduks maratonipäeva hommikul Tartust ja Elva finišiparklast stardipaika Otepääle ning pärast maratoni finišipaigast Tartusse ja stardiparklatesse Otepääle.\nSõit eribussiga on tasuline, päevapileti hind on 25 kr.\n19. Parklad stardipaigas Otepääl on tasuta, parklatesse suunatakse autod vastavalt liikluskorraldusele ja täituvusele. Finišiparkla Elva – Hellenurme maantee 2. km-l on tasuline (50 kr/sõiduk). Bussidele, milles on enam kui 10 reisijakohta, on parkimine tasuta.\n20. Kaotatud-leitud asjad tuleb anda TP ülema kätte, kust need tuuakse finišisse sekretariaati. Kaotatud-leitud asju saab kätte finišis sekretariaadist ja Klubist Tartu Maraton 1 kuu jooksul pärast jooksumaratoni.\n21. Autasustamine toimub finišis kell 13.00.\nAutasustatakse 23 km jooksu 12 paremat meest ja 6 paremat naist. Võitjaid autasustatakse diplomi, medali, karika ja eriauhindadega. Välja on pandud ka eri- ja loosiauhinnad ning auhinnad 23 km vanuseklasside võitjatele.\n22. Protestid võistlustulemuste, võistlusmääruste rikkumiste jne kohta tuleb esitada võistluste žüriile\nProtesti tasu on 500.- kr, mis tagastatakse ainult protesti rahuldamisel.\n23. Järelpärimisi mitteametlike tulemuste osas saab esitada Klubi Tartu Maraton sekretariaati kolmapäeva, 12. mai kella 17.00-ni\n24. Juhendis käsitlemata juhud lahendavad korralduskomitee ja/või žürii jooksvalt.


E4 retseptiraamat: Karulaugu-avokaadomääre\nKarulauk on üks esimesi kevadisi taimesid, mida juba varakult aiast või metsast saada on. Lisaks sellele, et nende värskete küüslaugumaitseliste lehekeste toidu sisse panemine tekitab nii mõnusa kevadise tunde, õigemini lausa suve meeleolu, on ta ka äärmiselt vitamiinirikas ja tervislik. Karulaugus on näiteks 10-15 korda rohkem C-vitamiini kui sidrunis. Kõige kasulikum on ta ikka värskelt salatites, pestodes ja maitsevõides. Aga sobib hästi ka soojade roogade maitsestamiseks, kuigi siis tasub ta lisada toidule kõige lõpus ja mitte enam kuumutada, et võimalikult palju kasulikku alles jääks.\nSiin üks määre leivadele ja saiadele, koos avokaadoga:\nPurusta kahvliga väikses kausis pehme avokaado. Võta karulaugu punt kätte ja lõika eraldi nõusse otsast alates kääridega umbes 5 mm paksused ribad. Purusta need uhmriga. Kui uhmrit ei ole, siis haki noaga lõikelaual peeneks.\nSega avokaado, karulauk, toorjuust ja sidrunimahl ühtlaseks. Maitsesta soola ja pipraga ja serveeri kohe. Kui serveerimiseni jääb veel aega, siis kata kauss toidukilega, sest õhu käes hakkab avokaado pruuniks minema. Enne serveerimist sega määre läbi.\nVõid panna ka kõik ained köögikombaini ja seal ühtlaseks purustada, aga mulle meeldib, kui määrdes on suuremaid tükke ka sees, annab mõnusat tekstuuri juurde.


Uued ja vanad algused | Iibisepesast\nseptember 5, 2017 by iibis\nUued ja vanad algused\nHakkaski siis pihta! Kõigil ja ühekorraga.\nVäikevennal viiendat, Suurel Vennal kümnendat, Kõrrekesel üheteistkümnendat aastat. Minul – noh – ütleme, et nii paarikümnendat ja peale arv korda.\nKõik lapsed viisid oma õpetajatele lilli. See tegi mulle head meelt. Nii et eelmisel nädalal kusagilt uudistest silma jäänud pealkiri sellest, et lillede kinkimine pole enam moes, osutus isiklikus praktikas valeks. Ka minu kodused vaasid on pungil täis gladioole, roose, astreid ja krüsanteeme. (Söögilauale ei tahtnud isegi pannkoogid kõigi nende vaaside kõrvale ära mahtuda.)\nMõned asjad on endised. Näiteks võtame Kõrrekese, kes ei suuda lihtsalt ühe kooliga piirduda ja käib siis teist aastat kahes koolis korraga. Lisaks komplekteeris ta endale koheselt ka hunniku kohustuslikku kirjandust (Molière ja Puškin olid kodus olemas).\nVäikevennal on mõned asjad samad. Kool, ja siis saksa keele õpetaja. Kõik ülejäänud õpetajad on uued. Nad meeldivad Väikevennale väga. Eriti õpetaja, kes rääkis neile esimesel tunnil, et ta armastab väga jäätist. Ja klassijuhataja muidugi ka. Ja siis veel uus emakeeleõpetaja, kes palus neil kirja panna põhjendusi, miks on kasulik raamatuid lugeda. (Kirjutasin, et raamatute lugemine teeb intelligentseks ja annab sõnavara ja kolmandat põhjust ma enam ei mäleta.) Ja senise kolme koolipäeva jooksul on ainult üks kord ära kadunud rahakott (tuli välja uuest pinalist, mis on tõesti nii mahukas, et igaühel võib sinna rahakott ära kaduda) ja ühel teisel päeval ununenud rahakott koju (kuna olin vaevu hoovist välja sõitnud, kui igaks juhuks küsisin, lippas ta sellele kohe järele).\nKõige rohkem uusi muljeid on loomulikult Suurel Vennal. Uus kooli, uued klassikaaslased (kaheksa klassivenda ja kakskümmend seitse klassiõde), uued õpetajad. Esimeseks valikaineks võttis ta vene keele, mida õpetab meie naabriproua. Kõige tähelepanuväärsem kümnenda klassi juures on see, et Suurt Venda on nähtud esimesel koolinädalal (!) õppimas. (Kohustuslikust uuema kirjanduse valikust oli meil olemas ainult Hargla.)\nOn alanud uus kooliaasta. Varase ärkamise, korralikult riidessepanemise, asjade mahaunustamise, kohustusliku kirjanduse ja igaõhtuse ja igipõlise kuidas-sul-täna-koolis läks-küsimusega.


Soomes on probleem: lastekaitse poolt asenduskodusse paigutatud lapsed põgenevad sealt ära ja midagi teha ei saa - eestinen\nSoomes on probleem: lastekaitse poolt asenduskodusse paigutatud lapsed põgenevad sealt ära ja midagi teha ei saa\nSoomes on tõsine probleem, kuna lastekaitse poolt peredest asenduskodusse paigutatud lapsed põgenevad sealt ära ja lähevad kuritegelikule teele. Lastekaitse midagi teha ei saa.\nHelsingi politsei kriminaalinspektor Jonna Turunen kirjutab blogis, kuidas lastekaitse ei suuda lapsi kaitsta. Paljud lastekaitsjad püüavad anda maksimumi, aga sellest ei piisa. Ainuüksi Helsingis tehakse aastas 800-900 tagaotsimiskuulutust, kus lastekaitse poolt asendukoju paigutatud noored ei naase kokkulepitud ajal oma elukohta.\nSee on suur ja reaalne probleem, kuna noored langevad kas kuritegude ohvriks või panevad ise toime kuritegusid. Neid lapsi ei suudeta kaitsta, kuigi peaks, kirjutab politseinik.\nSõltuvusprobleemiga inimestega tegelev Sari Franken on politseiga sama meelt, et lastekaitse ei suuda teha piisavalt, kuna seda piirab seadus. Noortekodus töötanud Franken on olnud tunnistajaks kümneid kordi, kuidas noored lähevad oma elukohast minema ja töötajad ei saa teha muud kui teatada politseile, vahendab MTV.\nKui politseile on teatatud, siis peavad lastekaitse töötajad ootama, kuni politsei leiab kadunud isiku ise üles või jätkuvad otsingud koos lastekaitse töötajatega. Frankeni väitel on aga reaalsus see, et noored niimoodi kaovad. Seadus ei võimalda nende lahkumist nende elukohas ära hoida, kuigi see aitaks last kaitsta.\nKogenud spetsialistina teab Franken, et ära minnakse enamasti ainete järele, kuna paljudel noortel on tekkinud tugev sõltuvus. Kui nooruk lahkub, siis võib temaga juhtuda erinevaid asju ja sõltuvus ainult süveneb. Midagi selle vastu aga teha ei anna.\nFranken on ise olnud tunnistajaks, kuidas noored on elukohast lahkunud selleks, et hankida narkootikume. Noori on pärast seda jälitatud ning vaadatud, millisesse rongi nad istuvad. Noore kohta tehakse kohe teade politseile, aga ressursid on piiratud ja iga noore järele ei saa politseid saata.\nLastekaitse tahaks kaitsta neid noori, aga võimalused on piiratud. Lastekaitse seadust muudeti ja muutus tõi kaasa selle, et last ei tohi elukohas kinni hoida, kuigi laps on asenduskodus. See valmistab paljudele tuska.\nNoorte kinnivõtmiseks peab kutsuma politsei, aga politsei ei suuda alati piisavalt kiiresti reageerida. Nõnda jõuab nooruk juba kohta, kust aineid on saada. Soomes on isikuid, kes annavad sellistele noortele peavarju ning pakuvad neile narkootikume. Neis kohtades kasutatakse neid noorukeid mitmel moel ära.\nNoored kaovad oma sõltuvusprobleemidega nendesse kohtadesse. Mõne nädala pärast naaseb tagasi vägistatud poiss või tüdruk, kelle elu on rikutud. Neist noortest, keda ei saa kinni hoida saavad kas kuritegude ohvrid või toimepanijad, räägib Franken.\nPaljudel juhtudel kasutatakse elukohast lahkunud noori seksuaalselt ära. See on viis, kuidas noored tasuvad majutuse ja narkootikumide eest. Kui sõltuvus ainetest suureneb, on inimene võimeline tegema mida iganes, et neid aineid kätte saada. Nõnda meelitatakse neid noori ja pilt on kole, märgib Franken.\nFranken, kes on ise käinud lastekaitse kliente taga otsimas teab, et sageli maandutakse narkourgastes. Seda takistada pole aga võimalik. Franken loodab, et Soomes muudetakse seadust, et lastekaitse töötajad saaks ise õiguse lahkunud noori kinni võtta. Praegu seda ilma politsei abita teha ei saa. Vahel peidavad ka vanemad ise nende juurest ära võetud last. Sellisel juhul on probleemiks enamasti ühelt põlvkonnalt teisele üle kandunud sõltuvusprobleemid.\nKui olukord on selline, et lastekaitse poolt ära võetud laps tahab minna tarvitama narkootikume ning kohta, kus teda vägistatakse, siis peaks olema võimalik sekkuda. Midagi on valesti, kui noort ei ole võimalik tema enda eest kaitsta, räägib Franken.\nKogenud spetsialistina teab Franken ka seda, et kõigil lastekaitse klientidel pole sõltuvusprobleemi, aga paljudel on. Lastekaitse klientidel võib olla olnud kiusamist, mille tõttu on vanemad abi palunud.\nÜhtlasi on Franken pettunud selles, kui vähe Soomes räägitakse sõltuvusprobleemist. See võib olla sõltuvus alkoholist, narkootikumidest või mõlemast. See puudutab nii noori kui täiskasvanuid. Sõltuvus on haigus, mida saab ravida, kui vaid inimestele antaks võimalus olla piisavalt pikalt ravil ning aidataks elus raja peale saada.\nSõltuvus ajab ka noori nende elukohast minema. Selline sõltuvus ei teki ühe päeva või öö jooksul ja selle ravi ei ole samuti lihtne. Seetõttu on Soomes vaja rohkem intensiivset sõltuvusravi. Narkoprobleemiga inimestele aga pakutakse vaid asendusravi.\nInimeste sõltuvusprobleemid on muutunud selle paarikümne aasta jooksul, mil Franken on selles valdkonnas töötanud. Enne jagunesid narkomaanid vastavalt sellele, milliseid aineid nad kasutasid. Tänasel päeval aga sellist jagunemist enam pole ning aineid tarvitatakse läbisegi. Turul liigub ka väga erinevaid aineid, mida valmistatakse laboris ja mille sisu on teadmata.\nNarkoaineid saab Soomes tellida internetist ja taust pole teada. Varem teadsid kasutajad müüjaid ja olid kursis, kust ained on pärit. Nüüd lähevad noored kohe kangete ainete juurde, mis tekitavad kiiresti sõltuvust.\nSõltusprobleem on asi, mis puudutab Soomes iga ühiskonnagruppi ja ametkonda. Sõltuvusse langenud inimese kogu elu kontrollivad ained. Kõige olulisemaks saab vajaduse rahuldamine, milleks on ainete hankimine.\nNarkomaan võib Soomes saada igaühest. Mõnedel on selleks pärilikud eelsoodumused. Tegemist on haigusega, mida saab ravida, aga see pole võimalik, kuni valitseb häbenemise kultuur, märgib Franken. Seetõttu pole võimalik seda ühiskondlikku probleemi olematuks vaikida.\n18. jaanuar 2022, 07:24


6 laulu 'Empire'ist, mille peate kohe alla laadima ja olete igavesti oma peas kinni hoidnud - VIDEOD - Meelelahutus\nEmpire'i lood, mida peate kohe alla laadima\nImpeeriumoli selgelt 2015. aasta parim uus saade. Ja see pole isegi arvamus. See on lihtsalt vaieldamatu fakt. OK ... see on vist arvamus. Kuid nagu ma näen, edestas saade oma intensiivsete jutuliinide, ennekuulmatute süžeekeerutuste, dünaamiliste karakterite ja loomulikult sõltuvust tekitava heliribaga kõiki teisi saateid televisioonis. Mitte ainult laulud edasiImpeerium meeldejääv, kuid need on peaaegu kõik originaallood, mida esitavad koosseisuliikmed. See on päris suur asi.\nKahjuks on 1. hooaja finaali eetrisse jõudmisest möödunud mõnda aega ja mul on endiselt kõik saate laulud peas ringi käinud. Olen kindel, et ma pole üksi lugusid ümisev, kuid pean tunnistama, et ma ei tea kõiki nende sõnu. Seetõttu pean lihtsalt laulud tõesti pühenduma ja alla laadima.\nArvestades sedaImpeeriumon saade plaadifirma kohta, seal on palju laule, mis on esinenud. Ausalt öeldes peaksite need kõik lihtsalt alla laadima, kuid kui te ei soovi korraga nii palju muusikat rabada, siis võin anda mõned soovitused parimate lugude kohtaImpeeriummille peate kohe alla laadima.\n1. 'Sa oled nii ilus'\nSee oli lugu, mida kogu hooaja jooksul tõepoolest suruti. Seal oli esimene küpsistest inspireeritud versioon, mille Lucious sel päeval kirjutas. Oli ka versioon, mis sisaldas Luciousi, Cookie'i, Jamali ja Hakeemi stuudios koos laulmist, mis oli päris jumalik. Kuid absoluutselt parim oli millal Jamal esitas laulu soolo ja muutis oma isa laulusõnu kapist välja tulles.\n2. 'Piisavalt hea'\nSee piloodi laul on kenasti esitatav ja süžeeliselt joondavalt joondatud. Jamal laulab selle väga võimsa ballaadi vastusena isa pahaks mõistmisele tema homoseksuaalsuse suhtes.\n3. 'tilguti tilk'\nMa ei valeta, kui seda laulu esimest korda kuulsin, pidasin seda rumalaks, aga see on lihtsalt nii meeldejääv ja pean tunnistama, et nüüd ma armastan seda. Kui saate ühe looImpeeriumteie peas on see tõenäoliselt 'tilguti tilk'.\n4. 'Pole midagi kaotada'\nLucious ja Jamal olid terve hooaja vastuolus, nii et oli tore näha, kuidas nad sellel rajal koostööd tegid. Kitarri kasutamisel on see teistsuguse tooniga kui tavaliselt saates esinevad R & B- ja räppilood.\n5. 'Raha mitte millegi jaoks'\nMulle meeldib, kui Jamal ja Hakeem teevad koostööd. Mul pole aimugi, miks nad seda sagedamini ei tee. Hakeemi vaprad räppid sobivad ideaalselt Jamali meloodilise lauluga. Ma soovin, et neid poleks pidevalt üksteise vastu seatud, kuid küllap see teeks päris igava telesaate.\n6. 'Vabandust pole'\nSee oli veel üks suurepärane koostöö vendade Lyonide poolt, kes olid kaasatud järjekordsesse vanematevahelisse lahingusse. Just siis, kui arvasite, et Hakeem hakkab räpparina särama tänu sellele, et ta on selgelt Luciouse lemmik, tõmbas tema vend üllatuskoostöös laulma, et tõestada, et nad on liitlastena paremad kui rivaalid.\nEsitatavad loodImpeeriumon kõik iseenesest toredad, kuid telesaate kontekst, kus on tuttavad ja armastatud tegelased, annab neile palju sügavust ja võimaldab fännidel tõeliselt ühendada räägitavate lugudega. Ma ei saa oodata, et saaksin kuulata 2. hooajal ilmunud lugusid.\nOlümpiaujuja Caeleb Dressel ja tema naine on keskkooli armsad\nKas soovite end vanana tunda? Chad Michael Murray sai 40-aastaseks ja tegi One Tree Hilli üle nalja\nMiks ei saanud Bachelorette'i Nayte kohe Michelle'iga suhelda?


Integreeritav espressomasin, Bosch, CTL636ES1 | Nordelectronics\nNel.ee > Tooted > Köögitehnika > Espresso- ja kohvimasinad > Int. Espressomasinad > Integreeritav espressomasin, Bosch\n• Intelligentne soojendussüsteem: ideaalne valmistustemperatuur ja tugev kohviaroom tänu SensoFlow’ süsteemile\n• Cappuccino: saate valmistada ükskõik millise kohvi või piimapõhise joogi vaid ühe nupuvajutusega – isegi kaks tassitäit korraga\nID: 131289 Tootekood: CTL636ES1 Kategooriad: Int. Espressomasinad, Espresso- ja kohvimasinad, Köögitehnika\n• SilentCream Drive – vaikne keraamiline kohviveski: vaikne ja kvaliteetne keraamiline jahvatusseade\n• AromaDouble Shot – eriti kange kohv suurepärase aroomiga: kaks jahvatus- ja tõmbamistsüklit tagavad eriti kange kohvi\n• Single portion clean – automaatne loputus\n• calc’n’clean: automaatne puhastamis- ja katlakivi eemaldamise programm\nNüüd saate määrata oma kohvile just õige kanguse. Aroma DoubleShot’iga korratakse iga kord peent protseduuri, mis annab just selle õige nauditava lisaaroomi ja rikkalikkuse.\nTäiuslik espresso esimesest tassist alates tänu ainulaadsele küttesüsteemile, mis hoiab temperatuuri ühtlase. SenseFlow süsteem muudab meie kohvimasina teistest masinatest tunduvalt kiiremaks – alates väljalülitamisest kuni esimese kohvitassi valmimiseni. Seadme energiatarbivus on turul olevatest toodetest üks madalamaid.\nkaal: 19.41 kg\ndisplei: TFT värviline displei\nint. ava kõrgus: 44.9 cm\nint. ava sügavus: 35.4 cm\nint. ava laius: 55.8 cm\nveemahuti maht: 2.4 L\npumba võimsus: 19 baari\nprogrammid: loputusprogramm, katlakivieemaldus programm, tasside programmeerimine, energiasäästlik režiim, cappuccino valmistamine, veekareduse määramine, väljalülitustaimer, piimasüsteemi puhastus\nooterežiimil 0 W energiakulu: Jah\ntassi maks. kõrgus: 150 mm\nespressomasina tüüp: integreeritavad\nvalmistab ühe nupulevajutusega: latte macchiato, cappuccino, cafe latte, must kohv, espresso, ristretto, kuum piim


Meist | Tehnikaabi.eu Meist – Tehnikaabi.eu\nAia-, metsa-, puhastustehnika hooldus ja remont Sinu juures\nSuurem tehnikaga sinapeale minek sai alguse aastal 1980 kui olin ringraja sõitja Lembit Teesalu ja alates 1985 noore Jüri Randla mehaanik tollases asutuses SVKT Vihur kus ainsana toodeti spetsiaalseid ringraja mootortattaid terve endise NLiidu jaoks. Seal õppisin tundma sisepõlemismootoreid, tegema luksapa töid, treima, keevitama (terastoruraamide valmistamine), klaasplasti töid koos mudelite valmistamisega (julgen öelda, et suurem osa kaheksakümnendate tollaseid ringraja soolemootorrataste goldleid on minu modelleritud). Kõik osad (väljaarvatud mootor) valmistati kohapeal.\nAastast 1991 olen ise remontinud, koolitanud paljude erinevate tuntud (Kärcher, Metabo, Stihl, MTD, , Ingersoll Rand, Worx, Master, Briggs&Stratton, …) tööriista markide tehnikuid. Osaliselt teen seda siiani, Briggs&Stratton. Olin kuni aprill 2012 Mecro AS tööriista osakonnas tehnilinetugi, konsultant, koolitaja ja garantiide käsitleja. Tean ja tunnen kõiki aiatehnika autoriseeritud müüjaid kes erinevalt marketitest aitavad ja õpetavad kliente seadmeid kasutama.\nLemmitz OÜ sai alguse 2010 kui populaarsust kogusid robotniidukid siis tundus see uus väljakutse mulle sobivat ja 2 aastat hiljem hakkasingi tegelema Ambrogio nimeliste robotniidukite paigalguse, hoolduse (seal hulgas talvehooldus) ja remondiga. Hooldatavate ja remonditavate toodete hulka kuuluvad ka Mosquito Magnet tooted. Samuti mitmete tootjate gaasigrillide hooldused ja remondid.\nPeatselt lisandusid ka robottolmuimejad Neato millelt sai üle mindud klass kõrgema ning tehniliselt täiuslikumate VorWerk toodetele. Endiselt hooldan ja remondin ka Neato tooteid vaatamata, et nendele tootja mingit tehnilisttuge ega varuosi ei anna (seda mitte kellelegi). Varuosi hangin ise. Selle eest on VorWerk täielikult tootja poolt toetatud nii varuosade kui tehnilise külje pealt.\nLemmitz OÜ +372 5084008 tehnikaabi@tehnikaabi.eu


Uuring: enim ohustab internet Euroopas Eesti lapsi - ITuudised\nUuring: enim ohustab internet Euroopas Eesti lapsi\nEesti laste internetiriskide tase on Euroopa kõrgemaid, näitab värske, Tartu Ülikooli teadlaste osalusel valminud rahvusvaheline uuring.\nSiiski rõhutavad teadlased, et enamik lapsi pole internetis kogetust häiritud ning tulevad hästi toime asjadega, mida täiskasvanud peavad riskantseks.\nIga kaheksas Euroopa laps on olnud võrgukeskkonnas kogetu tõttu häiritud või endast väljas, selgub täna avaldatavast aruandest, mille tulemused põhinevad 23 000 noore ja nende vanematega läbi viidud intervjuudel.\nTartu Ülikooli meediauuringute professori ja EU Kids Online Eesti uurimisrühma juhi Veronika Kalmuse sõnul ilmnes 9-16aastaste lastega läbi viidud intervjuudest, et just noorimatel oli kõige raskem häiriva veebisisuga toime tulla ja uurijad soovitavad suunata edasise teavitustöö põhifookuse noorematele vanuserühmadele, et vähendada nende online-riske ja aidata paremini kasutada interneti pakutavaid võimalusi.\n"Kõige rohkem on online-riske kogenud lapsi Eestis, Rootsis, Leedus ja Tšehhi Vabariigis, kõige vähem aga Itaalias, Portugalis ja Türgis. Eesti laste hulgas on erinevate riskidega kokku puutunuid üle 60%, veebikogemustest on olnud häiritud 25% noortest internetikasutajatest ehk kaks korda rohkem kui Euroopas keskmiselt. Nende näitajatega oleme paraku Euroopa tipus,” ütles Kalmus.\n“Peamised meie laste poolt kogetavad riskid on seksuaalse alatooniga piltide nägemine (30%, Euroopa kõrgeim näitaja), netituttavaga päriselus kohtumine (26%, samuti Euroopa kõrgeim näitaja), seksuaalse sisuga sõnumite saamine (21%, Euroopa 3. näitaja) ja küberkiusamine (14%, Euroopa 1.-2. näitaja)," märkis ta.\nKalmuse sõnul on Eesti lapsed Euroopas esikohal interneti liigkasutamise poolest. "50% tunnistab, et on sageli kogenud üht või mitut ülemäärase netitarbimisega seotud probleemi, näiteks jätnud unarusse pere, sõbrad ja koolitöö, samas Euroopa keskmine tase on 30%," selgitas ta.\nEU Kids Online'i uurimisvõrgustik viis intervjuud 9-16aastaste laste ja nende vanematega läbi 25 Euroopa riigis. Projekti rahastatakse Euroopa Komisjoni Turvalisema Interneti Programmist. Esialgsed tulemused avalikustatakse täna samaaegselt Luksemburgis Turvalisema Interneti Foorumil, Göteborgis internetiuurijate konverentsil ja Londonis.\nAruande täiendatud versiooni, mis sisaldab ka vanemlikku järelevalvet puudutavaid tulemusi ja poliitikasoovitusi, on oodata novembris.


Optimeerige oma toote pealkiri | dropshippingXL\nEi saa eitada asjaolu, et e-kaubanduse maailmas on rohkem konkurentsi kui kunagi varem. Toodete märgatavaks muutmine võib olla keeruline, eriti kui jutt käib toodete otsingumootori lehtedel ettepoole tõstmisest. Kui soovite luua orgaanilist liiklust ja olla otsingutulemustes nähtaval kohal, siis on siin mõned näpunäited, mis aitavad teil silma paista, kui inimesed teie toodetega seotud esemeid otsivad.\nVõite soetada mitmeid vahendeid, mis aitavad toote ilmumist otsingutulemuste seas optimeerida, kuid kui kasutate valesid võtmesõnu, pole sellest mingit kasu. Võtame sammu tagasi ja keskendume sellele, mis on võtmesõnaotsing. Võtmesõnaotsing on tavapärane tava, mida kasutatakse toote otsingumootorites nähtavuse optimeerimiseks. Vaadake seda nii: need on alternatiivsed sõnad, mis aitavad teie sihtrühmal teie toodet leida. Oma toodete jaoks õigete märksõnade valimisel keskenduge neile kolmele punktile:\nValige sõnad, mis on tihedalt seotud teie müüdava kaubaga\nKasutage sõnu, mida tavaliselt otsitakse\nKasutage sõnu, mis kutsuvad ostma.\nSiin on pilt teie müüdavast tootest. Parimate, teie tootele kõige sobivamate, märksõnade valimiseks tasuks arvestada järgmiste asjaoludega:\nTooli värv: punane\nTooli tüüp: söögitool\nMüüdavate esemete arv: 4 tk\nKui otsite võimalusi kasutatavate märksõnade ja nende märgatavuse kinnitamiseks, soovitame kasutada sõnajälgimistööriista. See aitab sõnade loendit koondada, sobides kokku tootelehtedega.\nNüüd, kui olete tutvunud märksõnadega ja testimisega, liigume edasi ja paneme need andmed teie heaks tööle. Valitud märksõnade rakendamiseks on mitu viisi, kuid võtame asja samm-sammult ja alustame toote pealkirjaga.\nSiin on näide pealkirja sildist:\nVõtke arvesse: soovite kasutada märksõnu, mille olete oma pealkirja sildi jaoks valinud. Siin on nimekiri asjadest, mida peaksite pealkirja sildi loomisel vältima:\nVältige ühes pealkirja sildis liiga paljude märksõnade kasutamist\nVältige mallide kasutamist sarnaste toodete loomiseks, st\nPunased naiste kampsunid - tootemargi nimi - tasuta saatmine\nMustad naiste kampsunid - tootemargi nimi - tasuta saatmine\nValged naiste kampsunid - tootemargi nimi - tasuta saatmine\nAinus erinevus iga pealkirja sildi vahel on atribuudid (värv, mõõtmed, materjal jne). Seda lähenemisviisi kasutavad paljud müüjad. Kahtlemata säästab selline lähenemine aega, kuid see hoiab teid tagasi esimeste tulemuste saavutamisel.\nMis on metakirjeldus? Metakirjeldus on lühikirjeldus, mis asub pealkirja sildi all. Varem kasutasid seda otsingumootorid oma algoritmi järjestamiseks ja seda saab kasutada ka teie veebilehe liikluse mõjutamiseks. Niimoodi:\nTeie kirjeldus peaks olema lühike, kuid informatiivne (piirduge maksimaalselt 300 tähemärgiga)\nTeie kirjeldus peaks olema piisavalt huvitav, et innustada inimesi klõpsama\nLisage kirjeldusse vähemalt kaks valitud võtmesõna\nVaatamata sellele, et tooted on peaaegu identsed, peaks neil olema ainulaadne kirjeldus.\nLisaks peaksid kõrge väärtusega märksõnad olema unikaalsed, selged ja innustama lugejat tegutsema.\nLisage alati kvaliteetset sisu, mis annab teie külastajatele tootest üksikasju. Kui kaupu vahendate, võtke aega toote olemasoleva sisu rikastamiseks. Siin on lühike loetelu asjadest, millele peaksite oma toodete sisu kirjutades tähelepanu pöörama:\nLooge häid märksõnu sisaldav tugev pealkiri\nHajutage loogilised märksõnad oma sisusse.\nHoidke oma tekst puhas ja vältige liigsete sõnade kasutamist.\nVältige sisu dubleerimist\nVõtke tootelehtede kavandamiseks aega ja koostage iga toote jaoks ainulaadne sisu.


Mis on nutikas noorsootöö | NoorteHeaks\nNutika noorsootöö tegevused lähtuvad noorte ja noorsootöötajate vajadustest, arvestavad ühiskonna ja tehnoloogia arenguid, sh üleilmastumist, võrgustamist ja e-lahendusi, pakuvad alternatiive traditsioonilistele lähenemistele noorsootöös ning võimalusi katsetamiseks, eksimiseks ja kogemustest õppimiseks. Noorsootöö nutikad lahendused on noorsootöö sisu loomise või tegevuste läbiviimise vahendid.\nNutikate lahenduste eesmärk on teha noorsootööd senisest tõhusamalt ja tulemuslikumalt, st jõuda rohkemate noorteni, suurendada võimalusi noorte loovuse arendamiseks ning omaalgatuseks ja ühistegevuseks, vähendada noorte tõrjutusriski, suurendada noorte kaasatust ja parandada nende tööhõivevalmidust ning toetada noorte aktiivset osalust kogukonnas ja otsustes.\nNutika noorsootöö kontseptsioon eesmärgistab noorsootöö planeerimiseks ja läbiviimiseks nutikate või digitaalsete lahenduste ning vahendite kasutamise ja sellealaste teadmiste tõstmise nii noorte kui ka noorsootöö läbiviijate seas.\nNutika noorsootöö kontseptsiooniga on seatud kolm peamist suunda:\nMobiilirakendus Actionbound aitab noortel nutitelefone kasutades paremini laagriplatsi tundma õppida.\nKuidas? Kui tavapäraselt tehakse viktoriine või küsitluslehti noortele platsi paremaks tundmaõppimiseks, siis Actionboundis saab teha sama veebipõhiselt. Veebipõhisus on boonus, peamine kasutegur on selles, et igale küsimusele saab määrata vastused ja punktid ning võistlejad näevad kohe oma punkte ja ka läbitud aega. Laagrikasvataja ei pea enam printimisele, punktide kokkulugemisele ega pingerea seadmise peale aega kulutama – Actionbound teeb seda tema eest!\nLoe lisaks: Balti Uuringute Instituut (2016) uuring “Infotehnoloogiliste võimaluste rakendamine noorsootöös“.\nGoogle Play, Actionbound rakenduse illustratsioon\nLisatud: 5. märts, 2019


Teisipäev, 3. aprill 2001. a.\nOmavalitsustöötajate töötasu saab avalikuks\nTöötasude avalikustamist käsitlev rahandusministeeriumi määrus tuli mõnelegi omavalitsusele ootamatult. Jõgeva vallavanem Toivo Ilves lubas vallatöötajate palgad interneti koduleheküljel avalikustada mõne päeva pärast. FOTO: ANATOLI MAKAREVITŠ\nVastavalt 13. juuli 2000. a rahandusministeeriumi määrusele pidid omavalitsused 1. aprilliks avalikustama volikogu liikmete, omavalitsusametnike ja kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingute juhatuste ja nõukogu liikmete palgad.\nAndmed tuli välja panna interneti koduleheküljel, selle puudumisel aga ametlikus väljaandes "Ametlikud Teadaanded". Tähtajaks avalikustas oma alluvate palgaandmed internetis korrektselt ainult Jõgeva linn. Osalisi andmeid võis lugeda ka Jõgeva maavalitsuse ning Palamuse valla kohta. Teised maakonna omavalitsused jätsid rahandusministeeriumi vastavasisulise määruse tähtajaks täitmata.\nMaavalitsuses on kõrged palgad\nPala vallavanem Kalev Kurs ütles, et õpetajate palgad avalikustati eelmises vallalehes. Järgmises vallalehes avalikustatakse omavalitsustöötajate palgaandmed, samuti pannakse need üles interneti koduleheküljele.\nPraegu puudub interneti kodulehekülg Mustvee linnal, Pajusi ja Puurmani vallal. Ülejäänutel on see olemas. Tänaseks lubasid palgaandmed inerneti koduleheküljel avalikustada Põltsamaa linn, Põltsamaa vald ja Torma vald.\nJõgeva maavanem Margus Oro sai eelmisel aastal põhipalka koos lubatud diferentseerimisega 225 000 krooni (kuus 18 750 krooni) ja koos staažitasude, puhkusetoetuse ning muude tasudega kokku 273 756 krooni ehk 22 813 krooni kuus.\nMaasekretär Henri Pook saab kuus 11 000 krooni ja osakonna juhatajad 6600 krooni. Kantselei ja talituste juhatajatele makstakse 5060 krooni ning ametnikele alates 2960 kroonist kuus (nii vähe saab perekonnaseisuosakonna spetsialist) kuni 4680 kroonini kuus. Lisaks eeltoodule makstakse neile staažitasu (kuni 15% palgast), puhkusetoetust ning muid tasusid.\nJõgeva endisele linnapeale Aivar Lumile maksti eelmise aasta kümne kuu eest 145 091 krooni ja koos puhkusetoetusega kokku 159 091 krooni. Kuus sai ta põhipalka 14 500 krooni. Praegune linnapea Ants Paju sai eelmise aasta ühe kuu eest palka 14 000 krooni. Abilinnapea Viktor Svjatõšev sai eelmisel aastal põhipalka koos diferentseerimisega 156 754 krooni (üle 13 000 krooni kuus) ning koos arendus-, puhkuse- ja muude tasudega 173 853 krooni ehk 14 487 krooni kuus.\nPalamuse vallavanem Märt Jallakas sai eelmisel aasta põhipalka keskmiselt 9264 krooni kuus ja koos lisatasudega 10 250 krooni (ehk 122 975 krooni aastas). Palamuse vallavolikogu esimees Heili Nigulas sai eelmise aasta eest 24 000 krooni ehk 2000 krooni kuus. Teiste volikogu liikmete aastapalgad kõiguvad 650-1395 kroonini.\nJõgeva linnavolikogu esimees Vello Mäesepp sai eelmise aasta eest 30 000 krooni (2500 krooni kuus). Volikogu aseesimees Taisto Liivandi sai kuus 1250 krooni ehk 15 000 krooni aastas. Volikogu liikmete aastapalgad koos kompensatsioonidega olid 600-4600 krooni.\nASi Jõgeva Elamu juhataja Vello Mäesepp sai eelmise aasta eest 168 500 krooni ehk 14 042 krooni kuus, ASi Jõgeva Soojus juhataja Endel Varik 155 016 krooni ehk 12 918 krooni kuus. ASi Jõgeva Soojus nõukogu esimehele Eino Vähile on makstud 65 165 krooni ehk kuus 5430 krooni, ASi Jõgeva Vesi nõukogu esimehele Vello Ründvale 28 800 krooni ehk 2400 krooni kuus ja ASi Jõgeva Elamu nõukogu liikmele Maido Mägile 18 000 krooni ehk 1500 krooni kuus. Nõukogude liikmete palgad olid 225-1370 krooni kuu eest.\nReedel on Torma Valla Põllumeeste Seltsil ja Torma Valla Maanaiste Seltsil kohtumine Villu Reiljaniga. Torma Valla Maanaiste Seltsi esindajad osalevad samal päeval Jõgevamaa Maanaiste Ühenduse infopäeval Jõgeva maavalitsuses.\nTabivere koolis oli eile naljapäev ning käivad ettevalmistused 10. aprillil toimuvaks laulukonkursiks. Maarja koolis on teatri- ja naljanädal. Eile korraldati koolis teatriteemaline viktoriin. Muusikatunnis "Sada aastat muusikat" esinevad homme külalised Vanemuise teatrist. Neljapäeval on koolis noorte parodistide konkurss. Reedel korraldatakse koolisisene vendade Liivide luulekonkurss. Reedel ja laupäeval korraldab Maarja kooli õpilasomavalitsus järjekordse teabelaagri, milles oodatakse osalema ka teiste koolide õpilasomavalitsusi. Laupäeval on Tabiveres mälumänguvõistlus Tabivere Kilb 2001. Pühapäeval on Tabivere rahvamajas rahvamuusikapäev. Esinevad rahvatantsijad ja kapellid ning külalised Viljandi Kultuurikolledžist.\nHomme on Halliku Maanaiste Seltsi koosolek. Neljapäeval tutvub Voore tuletõrjeselts KarksiNuias sealse tuletõrjeseltsi tööga. Reedel on Kullavere jahiühistu koosolek.\nEile osales vallavanem Toivo Tõnson Põltsamaa Kodu- ja Põllutöökoolis koosolekul, kus arutati kooli arenguküsimusi. Täna on vallavolikogu majanduskomisjoni ühiskoosolek Põltsamaa linnavolikogu majanduskomisjoniga, peamine arutlusteema on õpilaskoha maksumus.\nLasteaed-Algkoolis Tõruke on nuputamisnädal, mille raames on üritusi ja võistlusi nii lasteaia kui ka koolilastele. Koolilastele on kolmapäeval matemaatikaolümpiaad. Eile, rahvusvahelisel lasteraamatupäeval korraldas Põltsamaa lasteraamatukogu ümarlauanõupidamise õpetajatele, millega ühtlasi lõpetati pidulikult Eesti Raamatu Aasta lasteraamatukogus. Täna korraldab Lasteaed-Algkool Tõruke piirkonna algklassiõpetajate õppepäeva. Neljapäeval on Lasteaed-Algkoolis Tõruke külas spordiinstruktor Villu Ojassalu, kes tähistab samal päeval oma 70. sünnipäeva. Samal päeval kohtuvad kultuurikeskuse kohvikus Põltsamaa linnavolikogu esimees ja linnavalitsuse ametnikud linna ettevõtjatega, arutamaks linna praegust olukorda ja tulevikuplaane. Laupäeval on kultuurikeskuses käsitööpäev. Kavas on loengud, käsitööde ja materjalide müük. Samas avatakse Põltsamaa piirkonna täiskasvanute ja koolilaste käsitöönäitus "Peakattest kotini".\nHomme on vallavolikogu kultuurikomisjoni koosolek Kursi kiriklas. Pühapäeval on Puurmani kultuurimajas Rakvere teatri etendus "Lesed".\nHomme on vallavalitsuse istung, mille päevakorras on valla asutuste eelarvete kinnitamine, hooldajate määramine jne. Reedel on Lionsklubi koosolek. Palamuse Gümnaasiumis on reedel playback show "Ainult staarid". Laupäeval on Palamuse rahvamajas estraadietendus "Elu nagu Tootsi tasku". Margus Abelile antakse üle tänavuse aasta Oskar Lutsu preemia.\nHomme on Pala Muusikakooli lastevanemate üldkoosolek muusikakooli edasise saatuse asjus. Neljapäeval on Pala kultuurimajas Eesti Raamatu Aasta raames kohtumine Lehte Hainsaluga. Laupäeval annab Pala kultuurimajas kultuurimaja näitering esietenduse Gerhart Hauptmanni tragikomöödiaga "Rotid".\nTäna on Pisisaare koolis lasteteatri Trumm etendus. Homme on Pisisaare koolis laste lauluvõistlus ning neljapäeval on kooli lastevanemate koosolek. Neljapäeval viibib vallavanem Heldur Lääne Sihtasutuse Lõuna-Eesti Turism nõukogu liikmena koolitusel Tartus. Reedel on Aidu Lasteaed-Algkoolis õpilasvihikute näitus ning parematele antakse üle auhinnad. Laupäeval on Pajusi rahvamajas valla laste suur laulupäev.\nMustvee lasteaias on näitemängude nädal. Eile oli Mustvee 1. Keskkoolis naljapäev.\nEile peeti Kasepääl Peipsi Arenduskoja koosolekut. Neljapäeval on harrastuskalurite koosolek Raja kultuurimajas.\nJõgeva Sordiaretuse Instituudi saalis on avatud Sirja Ohaka isiknäitus "Igaüks suudab". Eile oli vallavalitsuse istung ning arutelu Piibe maantee teemal. Täna on koos valla lasteaedade atesteerimiskomisjon. Reedel on Siimusti lahtised võistlused males. Laupäeval on Siimusti raamatukogus Eeva Niinivaara stipendiumide üleandmine ning valla koolide õpilaste omaloominguliste luuletuste ja jutustuste konkursi lõppvoor.\nEile oli linnavalitsuse istung. Jõgeva haiglas korraldati mõttevahetus teemal "Kas Jõgeva linnas võiks olla üks söökla, mis teenindaks nii koole kui ka lasteaedu". Täna on ASi Jõgeva Elamu üldkoosolek. Jõgeva Muusikakooli saalis on täna korteriühistute alane teabepäev, kus esinevad nii Eesti kui ka Rootsi korteriühistute esindajad. Linnapea Ants Paju kohtub täna Eesti Kirikute Nõukogu asepresidendi Allan Lauriga, kes külastab Jõgevat. Homme on Kesk-Eesti messi nõupidamine. Reedel on Jõgevamaa Keskkonnateenistuses Torma prügila töörühma nõupidamine.\nEuroopa Liit ja rahvahääletus\nKõik meie parlamendierakonnad on andnud lubaduse korraldada Euroopa Liiduga (EL) ühinemise küsimuses rahvahääletus.\nEesti põhiseadus otseselt ei kohusta selles asjas rahvahääletust läbi viima, sest rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimine on Riigikogu ainupädevuses. Ja ELiga ühinemine toimub ikkagi läbi rahvusvaheliste lepingute. Ometi on Eesti riigi tuleviku seisukohalt sedavõrd tähtsas küsimuses rahva arvamuse küsimine igati õige. Jääb aga otsustada, millal on selleks õige aeg.\nVarasemate ELiga liitujate praktikast näeme, et rahvahääletuse on korraldanud üksnes osa nüüdsetest liikmesriikidest. Saksamaal ja Suurbritannias ei ole isegi õiguslikku mehhanismi, kuidas rahvahääletust läbi viia. Seal on liitumisotsuse teinud parlament. Põhjamaades on rahvahääletused toimunud. Tulemustest teame, et liitumise heaks kiitnud Taani, Soome ja Rootsi on tänaseks ELi liikmed, tagasi lükanud Norra aga mitte. Ent Põhjamaades on rahvahääletuse tulemus parlamendile ja valitsusele üksnes soovituslik.\nEesti põhiseaduse järgi aga siduv, mis tähendab, et kui rahvas ELiga ühinemise poolt hääletab, on Riigikogul kohustus liitumislepingud ka heaks kiita; kui rahvas aga hääletab vastu, siis ei tohi Eesti ELiga ühineda ja seda otsust võib muuta ainult uus rahvahääletus.\nEt rahvahääletust läbi viia, peab seda ka ette valmistama. Siin põrkume kokku mitme õigusliku küsimusega. Kõigepealt, põhiseadus ei luba panna rahvahääletusele välislepingute ratifitseerimist (§ 106). See tähendab, et rahvahääletus peab toimuma enne, kui Eesti on alla kirjutanud ELiga liitumise lepingud ning olema sõnastatud tähtsa riigielu küsimusena. Ehk teisisõnu, rahvahääletus saab toimuda küsimusena, kas Riigikogul ja valitsusel on volitused ELiga liitumislepingute sõlmimiseks, mitte aga nende tagantjärele heakskiitmises või tagasilükkamises.\nKuna valitsus on kinnitanud Eesti valmisolekut ühinemiseks 2003. a 1. jaanuariks, siis loogiliselt võttes peaks ka rahvahääletus toimuma enne seda kuupäeva. Samas on avaldatud ka põhjendatud kahtlust, nagu võiks rahvahääletuse korraldamine 2002. aastal kujuneda ülepea kiirustamiseks.\nOmeti on ka siin seadusest tulenev raamistik ees. Kui rahvahääletus ei leia aset 2002. aastal, siis saab see reaalselt toimuda alles 2004. aastal. Valimisaastal 2003 ei ole rahvahääletuse korraldamine rahvahääletuse seadusest tulenevalt praktiliselt võimalik. Kui aga jätta rahvahääletus 2004. aastasse, on Eesti pääsemine ELi laienemise esimesse ringi ebareaalne ja meie senised pingutused on mitmeski mõttes liiva jooksnud.\nTeiseks, küsimuse peab formuleerima ja panema rahvahääletusele Riigikogu. Lähtudes protseduurist, on rahvahääletuse eelnõu algatamise ja selle otsuse jõustumise vahe vähemalt kuus kuud. Kuid arvestades vajadust anda rahvahääletuse ettevalmistamise käigus piisavat teavet avalikkusele, kujuneb see periood kindlasti pikemaks.\nPõrsast kotis rahvale müüa oleks vastutustundetu. Rahvas peab teadma ja mõistma, mille poolt või vastu ta hääletab ja mida üks või teine otsus Eesti riigile kaasa toob. Aega võtab ka arutelu Riigikogus. Nõnda on juba praegu ülim aeg hakata rahvahääletust ette valmistama.\nEestil on vähe rahvahääletuse kogemusi. Viimane rahvahääletus toimus mäletatavasti 1992. aasta suvel, mil hääletati Eesti põhiseadust. Kehtiva põhiseaduse ajal ei ole rahvahääletust toimunud.\nKuid ehk see ongi hea. Rahvahääletusi ei ole lörtsitud teisejärguliste küsimustega, kuigi mõned populismimaigulised erakonnad on seda soovinud. Seega on rahval loodetavasti usaldus rahvahääletuse suhtes alles, mis loob võimaluse asjalikuks\ndiskussiooniks ja aktiivseks otsusetegemiseks.\nVabanduse vormist ja sisust\nViimastel aegadel on ajakirjanduses ning teadeteagentuurides valitsuse pressiesindaja Priit Põiklik teatanud, et Mart Laar olla pildiskandaali pärast Edgar Savisaare ees vabandanud.\nTähenärija vastaks valitsuse pressinõuniku Priit Põikliku seletuskirjale "Laar on vabandanud" (SLÕL 22.03.2001), et vabandus koosneb neljast lihtsast sõnast: "Palun Edgar Savisaarelt andeks!" Selle asemel tsiteerib P. Põiklik Mart Laari vingerdusi, näiteks 12. veebruari pressikonverentsilt: "Kui ei ole veel aru saadud, et see vabandus oli mõeldud ka Edgar Savisaarele ja tema lähikondlastele, siis ma ütlen seda veel kord." No vabandage väga! See ei ole vabandus, see on süüdistus. Ei ole Mart Laarist aumeest, hämagu Põiklik mida tahes. Kirjandusklassik Jaroslav Hašek on taoliste tegelaste kohta kasutanud tabavat terminit "poolpeeretaja". Püssiskandaalist on saanud pussuskandaal.\nKogu probleem ei taandu vabandamisele või mittevabandamisele. Tegemist on peaministri haiglase ja ebaeetilise teoga ning ta on telekaamerate ees ja ajakirjanduses valetanud.\nVabandus pole mitte sõnakõlks, vaid tõelise kahetsuse märk. Ja seda saab vastu võtta vaid siis, kui on kindel, et teise poole süütunne takistab tal sama tegu uuesti sooritamast. Praegu selles kindel olla ei saa. Kui Mart Laar enam Edgar Savisaare pildi pihta ei tulista, siis täiesti ilmselt mitte sellepärast, et sisetunne keelaks tal sooritamast niisugust amoraalset tegu, vaid seetõttu, et ta ei taha uue jama sisse sattuda. Isegi tema peidetud vabandused on paljas sõnakõlks. Selle taga peitub poliitilise retsidiivi oht.\nJuba Eesti skinheadid tunnistavad: "Võimumees tele teeb muret, et me rikume Eesti mainet välismaa silmis. Aga seda kahju, mida tegi Laar Savisaare pilti tulistades, ei anna meie tegemistega mitte kuidagi võrrelda." (Seltskond 23.03. 2001).\nSeda kurvem, et Eesti Vabariigi lahkuv president räägib pildiskandaalist kui "koerustükist, mis meenutab Tootsi ja tema Tamasseri rauda" (EPL 27.03.2001). See on kaudne kehutus retsidiivile. Küsimus pole vabanduses. Kuni pole süütunnet ja kuni kahetsuse puudumist õigustatakse, on meil peaministriks potentsiaalne retsidivist.\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni nõunik\n1. aprillil sai päris nalja nii meil kui ka mujal\nSai küll jah. Kuigi tundus, et päev möödub erilise huumorita, aga päris nii see ei läinud.\nMuiata sai üle Eesti. Pensionärid said elatusrahale lisaks tervelt 50 krooni! See võib viia ohtliku laristamiseni. Näiteks võivad paljud loobuda laest tilkuva vee kogumisest ja selle uuesti kasutamisest WC loputajana (iga veetõmme maksab ju tegelikult oma 20 senti vist). Samas suurendab see muidugi tarbimist ja see rõõmustab kindlasti Äripäeva, mis hindab kõiki sündmusi aspektist, et kuidas see mõjutab rahaloopimist (enamasti mõjub kõik suurendavalt). 50 krooni eest võib osta isegi pool tikutoositäit kanepit, mõned grammid heroiini, kõõmakübeme jagu kokaiini. Sellega võib näiteks natuke ka kasiinos mängida. Üks päevaleht just muretses, et kui pensionäre liialt poputada, võivad nad sattuda hasartmängude küüsi. Selle rahaga saab sõita taksoga ühe otsa Tallinnas. Narvas saab selle eest võibolla isegi odavama prostituudi 5-10 minutiks. Eelneval kuul peab siis ostma mõned kondoomid, võibolla saab ühe tableti võltsviagratki. Kui osta üks Maaja, see teede- ja sideministeeriumi andmetel maarahva lemmikleht, siis jääb 50 kroonist isegi natuke üle. Saab osta peaaegu viis liitrit bensiini, et järgmisel kuul Jõgevalt Tartusse lulli lööma sõita. Nii et Nestori 1. aprilli kingitus toob lõbu laialt.\nEesti Telefon, alati suurte kasumitega maadlev firma, ühtlustas hindu nii, et tädi Vaadi Luksemburgi külast saaks helistada Saksamaa külla Kuuli-mutile nii, nagu oleks ta kõlistanud üle tee Muuni-eidele. Ja vastupidi. Igatahes said nooremad inimesed jälle tünga, nüüd peavad nad ikkagi rohkem tööl internetis surfamas käima. Kui kohaliku kõne hinnad veel tõusevad, siis on Tiigrihüppemaa elanikul mõttekas juba satelliitühendus hankida. Progress missugune.\nKõige parema nalja tegijad sel saatanlikul kuupäeval olid F1 autovõidusõitjad. Soomlane Mika Häkkinen suretas oma riista välja kohapeal nagu teist tundi tegev naisõppesõidupraktikant. Michael Schumacher oli seni tuntud kui Vihmakuningas ja tüüp, kellest naljalt keegi mööda ei saa, samas kui ta ise vaatleb teisi seisvate postidena. Oma 1. aprilli sõidus lasi ta alguses endast mööda noore ülburi Juan Pablo Montoya. Shummi-fännid hakkasid taevast\nvihma paluma. See tuligi, aga\nVihmakuninga auto käitus õnnistavas märjas väga perult, tegi liigseid keereldusi, armastas murus ja poris soperdada, peagi sõitis "nõrganärviline" ja "kehv vihmasõitja" David Coulthard Michaelist nagu naksti mööda. Huumor tõepoolest.\nJah, nalja saab, selle üle ei saa küll kurta.\n3. aprill 2001. a\nSiimustis tegutseb ettevõtjate ümarlaud\nEelmisel nädalal moodustasid Siimusti ettevõtjad ümarlaua, mille eesmärgiks on tõhustada omavahelisi kontakte ja koostööd.\nÜmarlaua kutsus kokku ettevõtjate initsiatiivgrupp, kuhu kuuluvad Aivar Kokk ASist Cobra Grupp, Kalle Müürsepp ASist Siimusti Autoveod, Kalev Ilves ASist Avaks ja Toomas Kokk Panther Pubist.\nÜmarlaua kokkukutsumise üks initsiaatoritest, Aivar Kokk ütles maakonnalehele, et ettevõtjate seas tekkis idee muuta Siimusti atraktiivsemaks nii turistidele, investoritele kui ka kohalikele inimestele. "Kõik teavad, mis onPalamuse, kuid Siimustit eriti ei teata," rääkis ta. "Tahame koos mõelda ja arutada, millega saaksid ettevõtjad olla kasulikud asulale, samuti seda, kuidas paremini tutvustada Siimustit kaugemal," lisas Toomas Kokk.\n"Tahame, et ettevõtjate vahel toimiksid head kontaktid ja et meievaheline koostöö oleks tõhusam. Mina kui üks Siimusti ülesehitajatest näen, et vald on jätnud kahe silma vahele asula heakorra. Soovida jätavad nii alevi tänavad kui ka bussipaviljon. Tahaks, et vald ei eelistaks ühte asulat, näiteks Laiuset, teistele, vaid lähtuks raha jagamisel ka maksumaksjate poolt valla eelarvesse antud panusest," kommenteeris Kalle Müürsepp.\nKalev Ilves rääkis, et nemad võtavad ümarlauast osa seetõttu, et paljud ASi Avaks töötajad elavad Siimustis. Algselt EPTst välja kasvanud firma peakontor asub Jõgeval.\nEsimese ühisüritusena planeeritakse aprilli lõpus viia asulas läbi suurpuhastus. Majade ja tootmishoonete ümbruse koristamisele oodatakse kõiki. Üritus lõpeb ühise supisöömisega Panther Pubis.\nEttevõtjad otsustasid eeloleval suvel korraldada asulas kuus kultuuriüritust koondpealkirja all Siimusti Suvi. Kontserdid toimuvad Panther Pubi õuel. Ühiste jõududega rajatakse tantsuplats ja laululava kaar.\nJõgeva valla haridus- ja kultuuritöö peaspetsialist Marika Prave sõnas, et ettevõtjatelt tuli laululava ehitamise projekt, mida vallavalitsus 15 000 krooniga toetas. Laulukaar on kavas ehitada Panther Pubi katusele. Kaheksandal juunil esinevad Siimustis Kukerpillid, 22. juunil Meie Mees, 13. juulil Mait Maltis, 27. juulil Kuldne Trio, 10. augustil L Dorado ja 24. augustil Jüri Homenja.\nPeipsil kestab talvine kalapüügi hooaeg\nTänavu on saadud Peipsist jääaluse püügiga neli korda vähem kala kui mullu. Järvel tegelevad kala püüdmisega 14 Jõgevamaal registreeritud firmat ja kaks talunikku. Tänavu kahe kuuga on Peipsist püütud 13 663, mullu samal perioodil aga 56 377 kilo kala.\n"Kui eelmise aasta jaanuaris saime Peipsist üle 21 tonni ja veebruaris ligemale 35 tonni kala, siis sel aastal umbes neli korda vähem. Selle peamiseks põhjuseks on ebasoodsad ilmastikuolud: Peipsil oli pikemat aega nõrk jää ja lahvandused, mis muutsid kalapüügi ohtlikuks," lausus Jõgevamaa Keskkonnateenistuse kalandusspetsialist Ene Ilves, keda nimetati Aktuaalse Kaamera kalapüügiteemalises saatelõigus ekslikult Ene Ahvenaks.\nKasepää valla kalapüügiettevõte OÜ Katroni alustas tegevust neli aastat tagasi. "Praegu kestval püügihooajal oleme eelkõige kätte saanud koha, haugi, latikat, siiga ja lutsu. Kalapüügipäevadel on tavaliselt keskmiseks saagiks olnud 5-6 kilogrammi võrgu kohta. Kalade turustamiseks oleme sõlminud lepingu Pärnu firmadega," rääkis osaühingu tegevjuht Grigori Blinnikov.\nOÜ Kartoni kalurid Jevgeni Blinnikov, Ivan Blinnikov, Dmitri Blinnikov ja Vladislav Zvets sõidavad jäisele Peipsile kalastama kahe buraaniga. "Lisaks püügivahendite kõrgetele hindadele põhjustavad kaluritele muret ka võrguvargused. Tänavu on meilt varastatud 45 võrku, kusjuures ühe võrgu hinnaks on 500 krooni. Võrguvargaid tabatud pole ning ei oska arvata, kas nad on kohalikud või kaugemalt tulnud sulid," ütles Grigori Blinnikov.\nPeipsist püütud kala turustamisega tegeleb Jõgevamaal ka AS Merineitsi. "Kasepää valla firmadest varustab meid kalaga põhiliselt\nOÜ Kastepiisk. Mõnedki üksiküritajast kalurid kipuvad meile kala müüma ilma dokumente esitamata. Paraku ei saa me sellistel tingimustel kaupa vastu võtta," rääkis ASi Merineitsi juhataja Jaano Terras. "Peipsist püütud kalade hinnad on viimasel ajal tõusnud. Hinnatõusu ei põhjusta mitte olukord kohalikul kalaturul, vaid asjaolu, et Pärnus asuvad fileerimistsehhid maksavad kala eest kõrget hinda, mistõttu kalurid ei soovi hinda alandada ka Jõgevamaa turul," lisas ta.\nJaano Terras leiab, et kui kala müümisega tegelev ettevõte tegeleks ka ise püügiga, oleks võimalik tagada pidevad müügivõimalused ja rikkalikum valik. "Tänavusel püügilubade oksjonil tõusis hind aga 59 000 kroonini, mis osutus meie ettevõttele liiga kalliks. Et meie firma paikneb Jõgeval, puuduvad meil võimalused piisavalt intensiivselt kalapüüki korraldada," ütles ASi Merineitsi juhataja.\nVarsti algav jäälagunemine peatab mõneks ajaks järvele mineku. Et kutseliste kalurite põhilisteks püügivahenditeks on võrgud, siis jääb kalapüügi hooaeg küllaltki lühikeseks. Seaduse järgi ei tohi Peipsist alates 15. maist kuni 15. juunini võrkudega püüda. Nõudlus kalale aga kasvab ja hinnad tõusevad. Võrreldes mullusega on kalakilo läinud viis-kuus krooni kallimaks. Jõgeva kalapoes Peipsi kala praegu pole.\nJuustutootjad käivad Eesti Juustu kaubamärgi pärast kohut\nEesti Juustu valmistavad ja kasutavad selle märgistuseks naise näo kujutist nii TÜ E-Piim Põltsamaa meierei kui ka Tori-Selja Piimaühistu. Viimane turustab oma kaupa ASi Estover Kaubandus kaudu. Asjasse on segatud ka Eesti Juustuliit, kes esindab Tori-Selja Piimaühistu huve.\nKonkurentsiametile laekunud kaebustes süüdistavad juustutootjad\nüksteist eksitava teabe levitamises. Kohtuvaidlus konkurentsiametiga on pooleli. E-Piima finantsdirektori Taavi Aasa sõnul kaebasid nad edasi ja kohtuvaidlus ses osas alles käib.\nPatendiameti kaubamärgi osakonna juhataja asetäitja Ingrid Matsina ütles Vooremaale, et nimetus Eesti Juust tähistab juustuliiki ja seda ei saa ükski firma ainuisikuliselt omada ega kaubamärgina kasutada. Kõik, kes seda sorti juustu toodavad, võivad vabalt tootele nii ka kirjutada.\nNaise pea kujutis, mida kasutab TÜ E-Piim, on patendiametis kaubamärgina registreeritud juba 1996. aastal. Hiljem on nad kaubamärgi osas teinud täiendusi ja parandusi, kuid need on Ingrid Matsina andmetel veel läbi vaatamata.\nTeise, tütarlapse näoga tähistatud kaubamärgi taotleja on Eesti Juustuliidu kaudu AS Estover Kaubandus. Kaubamärgil kujutatud ringi sees on tütarlapse nägu ja väljaspool ringi on märge Tori-Selja Piimaühistu. Praegu on pakendile lisatud ka Põltsamaa nimi. Selle kaubamärgi registreerimise taotlus on patendiametisse antud ja 1. aprillist alates on seda võimalik kahe kuu jooksul ka vaidlustada.\nPatendiameti kaubamärgi osakonna juhataja asetäitja Ingrid Matsina sõnul võrdlesid nad mõlemat kaubamärki ja leidsid, et need on erinevad.\nKonkurentsiameti toiduainete ja teenuste osakonna juhataja Maire Loor rääkis maakonnalehele, et eelmise aasta suvel laekus neile TÜlt E-Piim vastavasisuline kaebus. Konkurentsiamet vaatas asja läbi ning ei leidnud eksitavat teavat ega ebatõeseid andmeid, näiteks kauba päritolu, valmistamisviisi jne kohta. Maire Loori arvates ei ole võimalik vaidlusaluste siltide pealt välja lugeda, kas juustu nimeks on Eesti Juust, mis on toodetud Põltsamaal, või on tegemist Põltsamaa Eesti Juustuga.\nKohanimetuste, antud juhul Põltsamaa nime kasutamist, reguleeritakse Maire Loori andmetel Geograafilise Tähise Kaitse seadusega 15. detsembrist 1999. a. Vastava registri koostamine on aga alles pooleli.\nTÜ E-Piim kaebuse osas tehti menetlusest keeldumise otsus eelmise aasta 7. juulil. See kaevati aga edasi. Käesoleva aasta 12. märtsil tühistas Tallinna halduskohus konkurentsiameti otsuse ja kohustas konkurentsiametit materjalid uuesti läbi vaatama. Konkurentsiamet peab kuu aja jooksul otsustama, kas kaevata otsuse peale edasi või hakata vaidlusalust materjali, antud juhul silte, uuesti uurima.\n"Kaubamärgi küsimused on Eesti Vabariigis väga nõrgalt reguleeritud. See on seadusandlik probleem," arvas Taavi Aas.\nEesti Energia pikendas elektrienergia hinnapakettide tasuta vahetamise aega kuu aja võrra\nSeoses viimastel nädalatel elavnenud huviga elektrienergia hinnapakettide valimise vastu otsustas Eesti Energia pikendada hinnapakettide tasuta vahetamise aega kuu aja võrra.\nKõik kliendid, kes soovivad üle minna enda valitud paketile, saavad 30. aprillini paketti vahetada tasuta. Põhitariifidega hinnapakettidelt ajatariifidega (päeva- ja öötariif) hinnapakettidele üleminek maksab endiselt 1062 krooni. Koduklientidele hakkab paketivahetus 1. maist maksma 118 krooni, ärikliendile 177 krooni. Põhitariifidega hinnapakettidelt ajatariifidega hinnapakettidele ülemineku hind ei muutu, makstes endiselt 1062 krooni.\nMakseraamatult elektrienergia ostu-müügi lepingule üleminek ilma paketi vahetuseta on nii täna kui ka tulevikus tasuta.\nUusi hinnapakette saab valida kõigis Eesti Energia klienditeenindustes.\nEesti Energia AS Teeninduse pressiesindaja\n27. märtsi numbris kaebas 16-aastane Vello, et ei tea, miks ta peaks lugema ajakirju, mida ta varem ei tohtinud.\nEesti Vabariigis EI PEA keegi lugema ajakirja, millest ta aru ei saa. Nii ei pea ka 16-aastane Vello ostma ja tarbima seda žurnaali, mida ta varem ei tohtinud. Ta võib neist brošüüridest vabalt mööda kõndida ja silm ei pea ka pilkuma.\nOletatavasti mõtleb Vello seksajakirju. Neid saab muide mitut moodi kasutada, nagu kõiki paberasju. Vello võib leida endale sobiva funktsiooni, kui ta tahab. Näiteks masturbatsiooni puhul on ajakirjad tähtsad. Samas mingit pedagoogilist omadust ei oma nad rohkem kui Barbara Cartlandi romaanid või seriaal "Ally McBeal" (juura õppimiseks). Nii et võtkem neid ajakirju rohkem kui tarbekunsti. Tahad, kasutad, kui ei taha, pole vaja.\nEesti putkadest on hetkel võimalik saada kahte Eestis toodetud sajakirja, ühte Läti oma ja mitut Põtrademaa sünnitist pluss vahetevahel Vene ja Lääne kraami.\nEestis ilmuvad praegu kaks - Viljandi Maaja ja Jõhvi Tet'a'Tet, viimane peamiselt vene keeles, kuid viimasel ajal ilmuvad ka eestikeelsed numbrid. Maaja on igivana, oma kümme aastat ilmunud väljaanne, mille ideoloog ja koostaja on tegelinski nimega Guido Ilves alias Peter Hagen. Alustas Maaja Maarja nime all ajalehepaberile trükitult ja uduseid retrogravüüre sisaldava mõneleheküljelisena, viis aastat tagasi saavutas ta oma praeguse kuju.\nMaaja on nö kirik keset küla värviline pornoajakiri (kõigile), selles muidugi hardcore pornopildid, ilukirjandust, "populaarteaduslikke" artikleid, kuulsuste elust pajatusi, homonurk, seksikuulutused, naljalehekülg jm. 90% mahust on imporditud mujalt, kodumaised on Hageni artiklid ja mõned jutud. Hageni tekste ei maksa eriti tõe pähe võtta, näiteks on tema meelest pea kõik kuulsused homod ja naised litsid, aga nii see muidugi pole. Siiski on Hagen tõsine mees, kes oskab eraldada tõsist erootikatpornot niisama pullitegemisest, nii on ta vihaselt vastu astunud näiteks Hillar Kohvi ja Aivar Palumäe tegemistele.\nTet'a'Tet on Kirde-Eesti salapärase pornotööstuse toode, mis kunagi alustas venekeelse värviliste kaantega mustvalge ajalehena, nüüd on aga poolvärviline kriitpaberiajakiri. Ta on selline natuke naljakas ja amatöörlik väljaanne, mis sisaldab palju kodumaist toodangut, nii kirjalikku kui ka visuaalset. Eriti armastatakse seal avaldada keskpostritena pilte kirjade järgi hilisteismelistestvarakahekümnendates tüdrukutest, kes aga näevad välja nagu lapsed. Veel ilmub seal igasugu jutte, artikleid, kuulutusi, amatööride pilte ja väga huvitavaid isetehtud sekskoomikseid. Tet'a'Tet on tõeline integratsioonisaavutus, üks väheseid ajakirju Eestis, mis ilmub kahes keeles korraga.\nLätist tuleb meile Sexler, mustvalge värviliste kaantega. See peaks pakkuma huvi rohkem venekeelse kirjanduse huvilistele, kuna domineerib tekst, pildid on seal väga kehvad.\nMõnikord imporditakse Eestisse ka Leningradi pornolehte Etsho!, milles domineerivad amatöörpildid ja kirjasõna. Harva tuleb ka muud Vene värki, aga ka neis domineerib eepika.\nSoome ajakirjad Kalle, Jallu jt aga paistavad silma just oma paksuse ja piltide rohkuse poolest. Ja neid on seal tõesti igasuguseid, jätkub pikaks ajaks. Teksti on see-eest vähe. Hämmastav, kuidas uimasena tunduvad Soome mehed nii võimekad on!\nLääne ajakirjandusest on meil suht levinud Playboy, Playgirl, Penthouse ja Hustler. Kolm esimest sisaldavad põhiliselt (pool)paljaste isikute pilte (teisena nimetatu meeste omi) ja on igavad. Hustleris domineerib üsnagi kuri sekshuumor, tonnide viisi kuulutusi ja reklaami.\nTänapäeval on palju pornot muidugi internetis, kuid seal on selle kättesaamine sageli mitmeti komplitseeritud. Ja mis peaasi, netiühendusega arvutit on raske kaasas tassida vetsu, pööningule, riidekappi, teki alla, pingisahtlisse, vanni, bussi, kooli, metsa, kännu otsa.\nTeatrifest keset põldu\nKusagil Jõgevamaa serva peal asub koht nimega Tabivere ning kõige kummalisemal kombel peeti seal 23.-25. märtsikuu päeval külateatrite festivali.\nJumala õnn, et selles autos, mille sees mina Tabivere rahvamaja poole sõitsin, asus ka teadjaid inimesi, sest võõral on kõrvalise abita eelmainitud onni ülesleidmine üsna võimatu. Kavalad tabiverelased on ehitanud kohaliku kultuuri pesa mingisuguse välja või põllu peale, millest inimasustus paikneb umbes 400 meetrit eemal. Maja on üsna vana väljanägemisega ning alguses ei osanud kahtlustadagi, et seal sees kultuuri peidus võib olla. Ainukese vihje sellest andsid pisikesed plakatid rahvamaja ukse kõrval.\nTulijaid võttis vastu üks onu, kes käskis olla hästi tasa, sest parasjagu toimus saalis mingisugune etendus. Saali piiludes võis näha, et mõned inimesed olid lausa kohale tulnud, aga neid polnud palju. Arvata võib, et enamus tulijaid eksis enne rahvamaja ülesleidmist Tabivere avaratele väljadele lihtsalt ära. Hoolimata kõigest viibisid kohal mõned kohalikud ja ka mittekohalikud kultuuritegelinskid.\nLennuk ja teised Luua kunstigrupeeringu liikmed silmitsesid valvsalt etteasteid, puhvetis istus Canis Vedru, kaks ülitähtsat pealinna kultuurlast kehastasid karmi žüriid, kes esinejaid arvustas, ja muidugi palju-palju kõikvõimalikke külanäitlejaid üle Eesti. Enamus kohalviibijatest olidki kollaste lapakatega märgistatud esinejad, vaid mõni üksik kohalviibija oli langenud lihtsa publikuliikme staatusesse.\nLoomulikult ei saa mööda minna jõgevalaste lemmikteemast - peldikutest. See sinane asutus oli täitsa euro, aga kippus pidevalt umbe minema. Arvata võib, et lihtsate külanäitlejate väljaheited ei vasta eurostandardile.\nÜks tähelepanek veel: millegipärast müüdi puhvetis muude jookide kõrval ka konjakit Belõi Aist. Kuivõrd mina isiklikult olen sellenimelist jooki näinud absoluutselt igal kultuursel üritusel, millele puhvetiga vunki juurde antakse, tuleb ilmselt järeldada, et tegemist on traditsioonilise joogiga, milleta üks tõsine üritus mitte toimuda ei saa. Vist ilma milleta sa kultuuritegelane pole. Et nagu kohustuslik jook või nii.\nKuivõrd mulle endale Kure-nimelised joogid ei meeldi, jäigi mul püha traditsioon täitmata. Mille eest ma Tabivere rahvamajalt kõige alandlikumal kombel andestust nurun. Muidugi ei puudunud puhvetist ka teised meelemürgid, skaala oli nagu ikka õllest viinani. Karsklaste õnneks polnud eri markide arv just suur.\nEi toimunud ka ühtki terroriakti, ainult üks kaunistamiseks mõeldud roigas oleks äärepealt ühele Peetri rahvamaja näiteringi liikmele pähe kukkunud.\nEt laval toimuv igatpidi aus oleks ning rivaalid omavahel kaklema ei läheks, lindistati kaamera abil kõik laval toimuv ilusti üles. Et kellelgi kobisemist poleks. Lindistusfännid võisid hiljem korraldajate\nkäest kõik kompromiteerivad materjalid endale saja viiekümne raha eest päriseks osta.\nÜldiselt oli üritus igatpidi tore, kui just välja arvata publiku suhteline vähesus ning see, et juba enne lõunat said puhvetist lihapirukad otsa.\nMoe Guru moekultuurišokipalees\nIgal vähegi moeteadlik olla soovival persoonil on soovitav jälgida/külastada moešõusid, vastuvõtte, teatrietendusi jms rahva & glamuurirohkeid üritusi.\nLoomulikult selleks, et tabada aktuaalsete trendide hetkesoosikuid, uut avastada või lihtsalt inspiratsiooni ammutada. & muidugi tuleb enese vastava kursis hoidmisega regulaarselt tegeleda. Muidu võib juhtuda nagu minuga, kes ma Moe Guruna trendiloomisega nii ametis olin, et teatrisse alles pika aja möödudes visiidi teha märkasin ning sõna otseses mõttes moekultuurišoki sain.\nNäib, et kadunud on ajad, mil teatrisse minekuks tualetid aegsasti valmis seati & end ilusalongis kõpitseda lasti. Ma muidugi tean väga hästi, et mu lugupeetud kolleegid meedias töö & teatrirõivastuse ühendamiseks erinevaid näpunäiteid jagavad. Mis võimaldades otse töölt etendust vaatama minna, meie kiire elutempo juures kahtlemata igati tervitatav on.\nAinult, et mul polnud aimugi, et tänasel noorsool, kellest ametlike uuringute põhjal eriti suur protsent tööl käima ei peaks, n i i v õ r d kiire on. Paljud neist maabuvad teatrimajja tõenäoliselt rulluisutamisrajalt ning tuleb vist tänulik olla, kui nad kaitsmeid ära võtta ei unusta. Üksteise otsa veidras järjekorras kuhjatud dressesemed & lipendavate paeltega tossud annavad nende tegevusalast niigi piisavalt aimu.\nNipernaadilikest-pohhuistlikest tegelastest, kes oma hiiglaslike paunade-seljakottidega tooliridade vahel liiguvad, ei maksa vist üldse rääkida. Kui just kuivikust moraalijüngrina näida ei taha. Nii et vahest oleks pidanud rääkima hoopis neist tualetistatud teatrikülastajatest, kes nn rulluisutrendi esindajate kõrval tõeliselt veidrad paistavad.\nHea, et teatris näidendi esitamise ajal tuled tavapäraselt ära kustutati. Vastasel korral oleks mul moe hetkesoosikute pingsa jälgimise tõttu etendus puhta nägemata jäänud...\nIgal asjal on reeglina oma otstarve.\nKapsas on söömiseks, televiisor vaatamiseks, nina nokkimiseks ning preservatiiv suguhaiguste ja järelkasvu kinni pidamiseks. Kuid asju saab ka teistel eesmärkidel kasutada. Kapsast võib vaadata, kondoomi nokkida ja sugutungi turvaliselt rahuldada televiisori abil. Miks mitte, kui sellest kasu on. Preservatiiv leiab näiteks mitmel moel alternatiivseid kasutusvõimalusi.\nTunnen ühte kartmatut elektrikut, kelle tare on nagu juhtmetest kootud särisev ämblikupesa. Ühenduskohad on ilma isoleerita ja lapsed müravad nende otsas nagu võrkkiigel. Kui elu kallis on, tuleb kondoomi kasutada. Need on elektriliselt testitud ja ka väga hõlpus sokkide asemel jalga tõmmata ning mis peamine - sa elad kauem.\nVähem elulisem otstarve on kondoomil pakkematerjalina. Kui on plaan sõpradega teha üks mõnus paadimatk, siis on oht, et paat kavatseb hoopis mõnusat Titanicut mängida. Sellele tuleb varakult mõelda ning kõik hädavajalikud vettkartvad esemed ja proviants kondoomidesse toppida ja hoolikalt kinni siduda. Ja õhtul lõkke ääres saad moblaga vanaisale helistada ja küsida, kui palju kalasupile soola tuleb panna.\nKa varganäod saavad oma "töös" kondoome rakendada. Kõigepealt tuleb neid muidugi varastada (ostmine käiks ju nende töö au pihta). Kui õnnestub suurel hulgal pihta panna, siis saab iga näpp omale eraldi ülikonna ja sõrmejälgedest pole jälgegi. Korrakaitsjatele võib hiljem mulje jääda, et vargus on läbi viidud muid kehaosi tarvitades. Läbi ajab ka kahe kummist eksemplariga, mis tuleb käe otsa tõmmata nagu labakindad. Kahjuks pole see variant kuigi mugav, kuid asja ajab joonde küll.\nKa laste peale on mõeldud (kuidas siis teisiti!?). Preservatiive saab väga hästi täis puhuda ja kasutada õhupallide aseainena. Ühelgi õhupallil pole nii häid eeliseid. Täispuhutud kondoom võib olla peale reljeefse omapära ka lõhnav ja maitsev. Mis võib lapse jaoks parem olla kui magus mänguasi? Kasutage kondoomi!\nPole häbil otsa ega äärt!\nArmas Jumal! Mida küll inimeste silmad nägema peavad?!\nMa oleksin insuldi saanud, kui hiljuti lehe lahti lõin ja palja naisterahva pilti nägin. Kuhu see kõlbab? Ei saa mitte manitsemata jätta, et säärase pildi avalikustamine ei vasta viisaka väljaande eetikanormidele. Ja veel lastele mõeldud lisalehes!\nNoored inimesed on ju veel ikkagi lapsed. Kus on ometi toimetaja silmad ja kriitikameel? Omal ajal sääraseid häbiväärseid tegusid ei tehtud. Iseenesestmõista oli see lubamatu.\nMa olen auväärses vanuses vanahärra, kel on kuus last ja neli lapselast. Ma ei julge enam lehte oma lastelastele näidatagi ja hoidku Jumal selle eest, et nemad enne mind postkasti ei jõuaks tühjendada. Lastele mõeldud leht peab igati kombeline olema. Siin ei tohi olla alasti inimeste fotosid ega kirjutada nõnda avalikult kohtadest, kus lõpeb kõht ja algavad jalad. Samuti muudest rõvedustest, mida ei julge üksinda olleski välja öelda. Leht peab olema eeskujulik. See on koht, kust peaks saama lugeda ilusaid jutukesi ja luuletusi.\nIgasugune avalik massiteabevahend kujundab noorte inimeste mõtteviisi ja kombeid. Ka kohalik ajaleht. Kui nõndamoodi edasi läheb, siis pole noortest tulevikus küll kuigi head oodata. Selgitamine, mis on ilus ja mis mitte, on ja jääb vanemate inimeste õlule. Ma kutsun siinkohas üles teisigi auväärseid eakaid, kel on arenenud maailmavaade ja viisakad elukombed, õpetama nooremale põlvkonnale viisakust. Kui me ainult omaette nohiseme ja sellest üksteisele räägime, siis see ei anna tulemusi. Seda peab kõvasti välja ütlema ja leht on selleks just õige koht. Ma väga loodan, et leian mõttekaaslasi, kes said sellest kirjast julgustust.\nMaakonna raskejõustiklaste paremik võistles laupäeval Paikusel EMSL Jõud meistrivõistlustel kreeka-rooma- ja vabamaadluses ning sangpommi mitmevõistluses, tõstmises meil kahjuks osavõtjad puudusid.\nVõistkondlikult neljanda koha saavutanud vabamaadlejad võitlesid välja kaks pronksmedalit. Kehakaalus kuni 63 kg oli kolmas Rauno Paumets, kuni 97 kg kaaluvate meeste seas pidi kolmanda kohaga leppima ka Andres Kohv. Neljanda koha punktid tõid võistkonnale Jaanus Suur ja Raul Pärnasalu.\nKreeka-rooma maadluses olid meie parimad Rauno Paumets neljanda ja Jaanus Suur viienda kohaga. Võistkondlikult saavutati kuues koht.\nHästi suutsid oma võistlusvormi realiseerida sangpommitõstjad, edestades punktiga selle aasta üllatajaid saarlasi ja kahe punktiga eelmise aasta võitjat Pärnumaad. Kehakaalus kuni 60 kg sai järjekordse meistritiitli Heino Põldoja uue Eesti rekordiga 24 kg sangpommi rebimises 75 korraga ja kogusummaga 76 punkti. See annab lootuse heaks esinemiseks järgmisel laupäeval Kaunases toimuval Balti matšil. Kehakaalus kuni 75 kg tõi võistkonnale vajaliku kolmanda koha Ain Kurs 91 punktiga. Sama värvi medali sai ka Raino Poll 88 punktiga kehakaalus kuni 80 kg. Kehakaalus kuni 90 kg püstitas Andres Metjer 32 kg sangpommiga võisteldes uuteks isiklikeks rekorditeks tõukamises 26 korda, rebimises 49 korda ja kogusummas 150 punkti, millega saavutas tubli teise koha. Võistkonna huvides tavalisest raskemas kaalukategoorias võisteldes püstitas Ülo Kuusk kolm Eesti veteranide rekordit ja tunnistati võistluste suurima üllataja karika vääriliseks. Isiklik rekord 172 punkti andis paljukordse Eesti meistri Aare Kabeli järel teise koha ja kindlustas ka võistkonnale üldvõitja karika.\nVõistluste lõpetamisel kutsuti kõiki huvilisi 13. aprillil toimuvatele Tori ja Tootsi valdade lahtistele meistrivõistlustele sangpommispordis. Parimad veteranid lihvivad vormi 18.-20. maini Lipetskis toimuvateks MM-võistlusteks.\n"Halli argipäeva" pidulik lõpp\n"Ühest küljest lootsin paremat, teisest küljest olin valmis palju hullemaks," ütles Vooremaa peatoimetaja Aare Kirna jutuvõistlusest "Hall argipäev" kokkuvõtteid tehes.\nParemat lootis ta sisulise poole pealt: laekunud tööde hulgas oleks võinud olla natuke rohkem säravaid, isikupärase vaatenurgaga töid. Hullemaks oli ta aga valmis grammatika ja õigekirja vallas: tööd olid keeleliselt üllatavalt korrektsed. Ent kiitust väärisid loomulikult kõik, kes jutuvõistlusele midagi saatsid. Laupäeval olid nad kutsutud Jõgeva kultuurikeskuse kammersaali pidulikule kokkuvõtete tegemisele.\nÜldse laekus jutuvõistlusele 46 tööd, rohkem kui pooled neist Jõgeva Ühisgümnaasiumi õpilastelt. Veel saatsid kirjeldusi oma hallist argipäevast Jõgeva Gümnaasiumi, Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi, Maarja Keskkooli, Kaarepere, Torma ja Vaimastvere Põhikooli ning Esku Lasteaed-Algkooli õpilased. Jõgeva Ühisgümnaasiumi puhul võib öelda, et kvantiteet ei välistanud kvaliteeti: suurem osa auhindadestki läks sellesse kooli.\nRikkaks, et aidata\nEt põnevam oleks, alustati väiksemate preemiate kätteandmisest. Hansapanga Jõgeva regiooni eripreemia majandusliku mõtlemise eest - Hansapanga logoga spordikoti - andis regiooni direktor Aita Saksing üle Jõgeva Ühisgümnaasiumi V c klassi poisile Mart Piksile, kes unistas oma kirjutises rikkaks saamisest, ent mitte sellepärast, et tahaks seda rikkust ise nautida, vaid sellepärast, et tahab toetada oma vanemaid ja vanavanemaid, kel praegu palju muret üüri, elektri ja muude arvete pärast.\nTeise eripreemia oli välja pannud Reformierakonna Jõgeva maakonnaorgani satsioon. "Kuna tänases Eestis virisetakse liiga palju ja liiga vähe mõeldakse sellele, mis meie elus hästi on, siis otsustasime oma preemia anda Ülar Toomingale, kelle töö paistis silma positiivse ellusuhtumisega. Lisaks sellele oli ta väärtustanud haridust, mis on aga tuleviku edu võti," ütles Reformierakonna maakonnaorganisatsiooni esimees Peep Lillemägi preemiaraamatut\nJõgeva Ühisgümnaasiumi X a klassi poisi Ülar Toominga argihalluses päikesekiirt otsiv kirjatöö leidis meeneraamatuga äramärkimist ka Jõgeva linnapea Ants Paju poolt, kelle arvates jutuvõistluse teema "Hall argipäev" seadis kirjutajaile üldse liiga kitsad piirid ega lasknud mõttel nooruslikult uljastesse kõrgustesse lennata. Teise raamatu sai linnapealt Maarja Keskkooli abiturient Kristine Paide, kes oli saatnud võistlusele kõige pikema ja detailsema kirjutise, andes, nagu võistluse juhendis soovitatud, ülevaate ka oma eakaaslaste riietumisstiilist ning omavahelistest suhetest.\nKaks ilma kolmandata ei jäävat. Nii ka seekord: Ülar Toominga töö pälvis ka ühe kahest lehetoimetuse poolt ergutusauhinnaks välja pandud kirjutusmasinast. Teine läks Palamuse Gümnaasiumi õpilastele Laura, Diana ja Vahur Schmidtile, kes esitasid kolm erinevat, aga ühtviisi vaimukat versiooni ühe pere argihommikust.\nPeapreemia - kasutatud, aga korras arvuti - viis koju taas Jõgeva Ühisgümnaasiumi õpilane, sedakorda IX b klassi poiss Priit Somelar, kelle kirja pandud olustikupildis oli nii tüüpilise tabamist kui ka isikupärast eluvaadet, lisaks veel lahedat humoorikust.\nAare Kirna sõnul kippuski paljusid kirjutajaid kammitsema koolis sisse harjutatud kirjandivorm, võistlusele oodati aga eelkõige ehedaid argielupilte, mille puhul valem "sissejuhatus - teemaarendus - lõppsõna" on pigem koormaks.\n"Kirjaliku eneseväljenduse oskus aitab teil ennast elust läbi tirida ning teeb teid huvitavamaks nii teistele kui ka iseendale," ütles peatoimetaja Kirna ja soovitas kõigil, ka neil, kes seekord auhinnatute hulka ei pääsenud, edaspidigi sulge proovida. Kas või Vooremaa järgmisel jutuvõistlusel, mille teemagi peatoimetajal juba välja mõeldud: "Inimesed minu ümber".\nTrepikojas põles lillepott\nLäinud laupäeval kell 18.39 saabus Jõgeva häirekeskusesse teade, et Jõgeval Pargi tn 11a neljakorruselise elamu trepikojast tuleb vingu.\nSelgus, et põlema oli läinud teise korruse vahekoridoris seisnud lillepott, mis kustutati esmaste kustutusvahenditega. Tuletõrjujad päästjad kasutasid trepikoja tuulutamiseks ülerõhu ventilaatorit.\n"See, vist hiina kasega lillepott, on siin trepikojas seisnud ammust aega. Paar aastat pole sellel lehti küljes märganud, ja ega sellest taimest vist suurt ei hoolitud ega kastetudki," arvas majaelanik Endel Rehemaa. Lillepotti kasutatigi rohkem prügikastina, kuhu sai visata suitsukonisid ja kommipabereid.\nPabereid, konisid ja tikke võis maja esimeses trepikojas näha ka eile. Viimasel ajal olevat trepikojas suitsetamine siiski vähemaks jäänud.\nVanainimene tõenäoliselt surnuks kägistatud\nMöödunud neljapäeval kell 16.20 avastati Jõgeval Puiestee tn 25 majas surnuna 1926. a sündinud Salme. Esmasel vaatlusel avastati oma korteris magamisasemel lamaval vanainimesel jälgi, mis viitasid tema peksmisele. Kohtuarstlik ekspertiis kinnitas, et vanainimesel on jälgi, mis viitavad tema löömisele, ja et tema surm on saabunud lämbumise tagajärjel, ilmselt kägistamisest. Kuriteos kahtlustatavana peeti kinni kadunu sugulane, temaga samas korteris elanud Henn (1942) ja kohtunik lubas kahtlustatava jätta vahi alla kümneks päevaks süüdistuse esitamiseni. Kahtlustatav Henn oli kinnipidamise ajal tugevas alkoholijoobes. Kadunul ekspertiis verest alkoholijälgi ei leidnud.\nPurjus juht ajas otsa seisvale autole\nLaupäeval juhtus purjus juhi süül liiklusõnnetus Pala vallas Nõva-Pala teel. Pala mees Virgo (1975) ei osanud valida õiget sõidukiirust ja põrutas oma Mitsubishi Coltiga otsa paremal teeserval seisnud sõiduautole Audi 80. Tagant löögi saanud Audi põrkus omakorda kokku selle ees seisnud metsaveohaagisega. Õnnetuses keegi inimestest siiski viga ei saanud. Mitsubishi juht oli purjus ja tal puudus juhiluba.\nPurjus pea põhjustas teisegi liiklusõnnetuse. Õnneks ei saanud selleski keegi viga, kuigi alkoholijoobes Tallinna elanik sõitis oma Volkswageniga liialt kiirustades teelt välja.\nElistvere kaupluses käidi vargil\nÖöl vastu esmaspäeva murti Tabivere vallas Elistveres sisse Jõgeva Majandusühistu kauplusesse. Kurjategija lõhkus sisse pääsemiseks aknaklaasi. Esialgu polnud varastatud kauba sortiment, kogus ja maksumus teada. Kurjategija on end akna lõhkumisega vigastanud ja tal on olnud selgelt märgatav verejooks.\nAutopesulast varastati pesur\nÖöl vastu pühapäeva murti Põltsamaa vallas Pauastveres sisse sealsesse ASi Eltas Auto autopesulasse. Pesularuumi uksel oli tavaline Vasara uksesisene lukk ja selle purustamine ei tekitanud kurjategijale erilisi probleeme. Pesulast on ära viidud kõrgsurvepesur HD 895 S. Mehhanismi maksumus on avaldaja andmeil 15 000 krooni.\nJõgeval käidi korteris vargil\nPühapäeval tuli ilmsiks, et pererahva äraolekul on käidud vargil Aia tn suurelamu korteris. Korteriuks oli lahti murtud ja ära viidud videomagnetofon Sony, grillahi, trükimasin, föön ja juukselõikamise aparaat. Kannatanu arvates on talle tekitatud kahju umbes 8000 krooni ulatuses.\nMustvees varastati mobiiltelefone\nAjal, kui Mustvee eramaja omanik polnud toas ja tegeles hoovis majapidamisasjadega, tulid tänavapoolsest uksest tema teadmata majja võõrad ning haaranud kaasa köögilaualt leitud mobiiltelefonid, tegid minekut. Tuppa naasnud perenaine oskas ära arvata, kes kutsumata külalised olid, ja sõitis neile koju järgi. Leidnud teda huvitava seltskonna napsitamas, kasutas ta lubatud ja muidki võtteid ning sai oma telefonid kätte. Politseile seletasid telefonitahtjad, et nad käinud viina otsimas ja nii sattunud võõraste telefonide juurde võõras majas.\nVaras käis tartlase suvekodus\nPühapäeval avastas üks tartlane, kellel on Palamuse vallas Ehaveres suvekodu, et sinna on sisse murtud. Viimati käis ta oma talumaja vaatamas 1. veebruaril. Nüüd oli lõhutud ukselukk ja majast varastatud äratuskell, sulgpalli reket, ahjupott, plastämber, duubelmakk, 2-silindriline mootor ja magneto. Avaldaja hinnangul on tekitatud kahju üle 2500 krooni.\nTeisipäeval on vahelduva pilvisusega ilm. Puhub lõuna- ja kagutuul 4-9 m/s. Õhutemperatuur -1°C ... +3°C.\nHomme on vahelduva pilvisusega ilm. Puhub edela- ja läänetuul 9-13 m/s. Õhutemperatuur öösel +2°C ... +5°C. päeval +5°C ... +11°C.


Estonica.org - Muutused Eesti avalikus väljas aastatel 1940-2000\n1990. aastate alguses taotles Eesti avalikkus peamise väärtusena vaimset vabadust ja sõltumatust. Nõukogude riigi vaikusest saavutati läbimurre tegelikult juba 1980. aastate lõpus, kui hakati taas rääkima ühiskonna ja inimeste üldistest probleemidest. Sellega toimus Eestis avaliku välja avaldumine, laienemine ja institutsionaliseerimine.\nEesti avaliku välja kujunemises võime perioodil 1940-2000 vastavalt poliitilis-ideoloogilisele olukorrale eristada kolme erinevat etappi:\n1. Suletud ühiskond aastast 1940 kuni 1980. aastateni, milles avalikkus oli jagatud teineteisele tugevasti vastanduvaks ametlikuks ja mitteametlikuks pooleks, (vt joon 2). Ametlik ja mitteametlik tekst erinesid teineteisest peamiste sotsiaalsete kriteeriumide poolest: ametlik tekst pidi esitama ideoloogiliselt täpseid formuleeringuid, see avaldati parteilistes ja riiklikes väljaannetes, sh ajakirjandusväljaannetes. Tekstide autorid olid kontrollitud persoonid, tekstide struktuur oli kanoniseeritud, ametlik avalikkuse väli toimis tekstide suhtes kui kontrollsüsteem.\nNõukogude avalikkus 1980. aastatel: ametlik ja poolametlik, mitteametlik tekst\nAmetlik avalik tekst Pool- ja mitteametlik avalik tekst\nAvaldamiskanalid Parteilised avaldamiskanalid (ajakirjandus, televisioon, raadio) Klubid, väikeste gruppide kohtumised, kunstilooming; raadio ja televisiooni „kõrvalliin”, väikese leviga ajalehed jm\nAutorid Sotsiaalseid ja poliitilisi struktuure representeerivad persoonid, osad ajakirjanikud, erialaspetsialistid, kunstnikud-kirjanikud, intellektuaalid jt Osa ajakirjanikke, erialaspetsialiste, intellektuaale, kunstnikke, kirjanikke jt\nTekstid Institutsionaliseeritud, sotsiaalseid müüte representeerivad tekstid (alates parteidokumentidest ja nende interpretatsioonist kuni huumori-satiirini ) Žanrilt mitmekesine mitmetähenduslik tekst, mille sisu valikuliselt kanoniseeritud (kunst, muusika, luule jm)\nKontroll Avalike tekstide väli toimib kui kontroll; samuti kehtib parteikontroll, eeltsensuur ja järeltsensuur Osaline eeltsensuur ja järeltsensuur\nTollase avalikkuse hierarhiline struktuur võimaldas teatud piirides ka mitmekülgsust: siia kuulusid nii avalikke protsesse suunavad parteidokumendid ja dokumentide tõlgendused poliitilist struktuuri esindavate persoonide poolt, aga ka ajakirjandustekst kogu oma hierarhiseeritud žanriskaalaga kuni kirjanduse, kunsti ja huumori-satiirini (ajakirjanduslikul „kõrvalliinil”, näiteks kultuuri- ja kirjandusajakirjades eksisteeris ka nn pool- ja mitteametlik tekst).\nEriti 1970.-1980. aastate suletud süsteemi iseloomustas avaliku välja eriline kontrollitus, elav sõna läbis kuni viis tsensuuritasandit, ent pidi seejuures säilitama näilise spontaansuse ning oli keeleliselt tipptasemel korrektne.\nEesti raadio fonoteek\n2. Üleminekuaastatel 1987 kuni 1993 avatud üldine resoneeriv avalikkus, mida iseloomustas osalemine avalikel üritustel ja sündmustel ning refleksiivsed, kontseptuaalsed ja korraldavad avalikud tekstid. Avaldati „keelatud” teemasid ja käsitlusviise avavaid tekste, kujundati ümber kehtiv poliitiline mõistete- ja tõlgendussüsteem. Nn siirdeaja avanenud ja vabanenud meedia oli 1980. aastate ja 1990. aastate alguse poliitilise struktuurimuutuse keskne kanal.\nPärast nõukogude süsteemi kollapsit muutus avalik väli ja seda korraldav ajakirjandus eriti tugevaks, jäädes kontrollimatuks nii poliitiliste jõudude kui ka turujõudude poolt. Toonase sõltumatuse tingimustes oli meedia tõesti avalikkuses aktiivselt osalev jõud.\n3. 1990. aastate keskelt tänaseni on avalikkus järjest rohkem fragmenteeritud ja segmenteeritud ning ka teisejärgulistest arutlustest üleküllastatud; avalikule väljale jõuavad üksikud resoneerivad sündmused ja probleemid.\n1990. aastate uue poliitilis-majandusliku struktuuri tingimustes on meediast saanud uue süsteemi osa ja majandusharu. Kuigi see on olnud oma olemuselt avaliku sõna vabana hoidmine, pole see vaba sõna enam keskselt mõjuv — enamasti ei räägita nii olulistel teemadel kui kümme aastat tagasi.\nKaasaegne Eesti avalikkus on laiemale üldsusele väljendatud ja vahendatud eesti ajakirjanduse, trükiajakirjanduse, raadio ning televisiooni kaudu. Meedia usaldusväärsus on viimastel aastatel kõikunud 41–48% vahel (BMF 2002, Saar Poll), mis on olnud enam-vähem samal tasemel kohtu ja politseiga, kõrgem riigikogu omast ja madalam presidendi, valitsuse ning kaitseväe omast.\nPraegu näitab telerivaatamine kasvutendentsi, raadiokuulamine on võrreldes 1990. aastate algusega vähenenud (vt joon 3). Keskmiselt kuulatakse-vaadatakse täna raadiot ja televisiooni kokku üle seitsme tunni päevas, mis on samas suurusjärgus tööle (õppimisele) ja unele kulutatud ajaga. Järjest rohkem aega võtab interneti kasutamine.\nRaadiokuulamisele ja telerivaatamisele\n1980. aastad 1990. aastad 2000. aastate algus\nRaadio 3 t 41 min 4 t 23 min 3 t 32 min\nTelevisioon 1 t 52 min 3 t 17 min 4 t 10 min\nLoodud: 06.11.2002 12:13\nMuudetud: 30.06.2010 15:05\nEelmine peatükkKuidas avalik väli toimib? Järgmine peatükkAvalik väli avatud Eestis


Viimase sajandi alates tekkimist väga ebatavaline trend kunstis - futurism. See revolutsiooniline trend on tekkinud mõjul mässumeelne sajandil. Masters alguses XX sajandi püüdnud edasi liikuda, et kirjeldada elustiili seotud linnastumine ja tehnika arengut. Paljud kunstnike sel ajal püüdis oma käsi selles suunas. Aga Itaalia kunstnik Umberto Boccioni - asutaja isa, ideoloog, ikoon futuristliku stiili.\nVäikeses külas Reggio Calabria, Lõuna-Itaalias, sündinud Itaalia kunstnik Bochchini (1882). Tema vanemad olid pärit Põhja-Itaalia piirkond - Romagna. Sageli pere kolis ühest linnast teise, ja lõpuks elama linna Catania. Siin poiss sai keskhariduse, vaid ka ei olnud manus kunstiga. Aastal 1901 ta elama Rooma ja sisenes Kunstiakadeemia ikusstva.\nSee oli Roomas, Umberto Boccioni kohtus oma kaasautor futuristliku suunas - Severini. Nad mõlemad õpetanud tuntud kunstnik Dzhakomo Balla, kus noormees oli õppinud tehnikat Pointillism. Pärast seda Boccioni reisinud Itaalias, külastas ta Pariisis ja sõitis Venemaale. Itaalia kunstnik silmitsi omadused Impressionism. Milano, Umberto tuttavaks sümbolistlik luuletaja Marinetti. Et ta avaldab üks Prantsuse ajalehed futuristlik manifest. Boccioni sai tema järgija.\nMida alustati Umberto Boccioni? Pildid erinevad esialgu kasutades neid väikestes lööki puhta toonid. Esialgu olid need portreed. Esimene teoseid maalikunstnik olid omaste tunnustega rohkem vana Itaalia kunsti, nad erinesid Prantsuse arenenud trendid, mis on inspireeritud revolutsiooniline motiive. Roomas, Umberto suutis õppida, kuidas juhtida akte. Ja nii ta tuli futuristliku maali.\nKõige kuulsam töö noore Boccioni - "Paolo ja Francesca". Sellega liideti dünaamiline ja lüüriline read, see on pühendatud igavese armastuse teema. Kõik tavaline arusaamad kunsti muutuvad, otsin varases pildi kunstniku "Naer". Väga meeldejääv töö autor on maali "Riigi hinge." Tema kapten suutis lüüa nende maailmavaade kaootiline read, meenutab inimest, autod, loomad. Intuitiivne kunstimaailma koosneb Umberto Boccioni tõmbub nende varja arvud.\nBoccioni väga pikka aega jälgida ettekirjutuste futuristliku manifesti Marinetti. Tema töö omane puudulikud kompositsioon, läbipaistvuse ümbritseva ruumi. Peamine probleem kirjalikult värvi tema maalid on lahendatud, mitte vormi. Tema teosed, kapten võiks ühendada üldse vastuolus. Need ideed lükatakse kunsti uue suuna - pop art. Inspiratsiooni Itaalia kuulsused olid teaduse, tehnoloogia, dünaamikat, kiirust, tahet elada.\nVeidi hiljem futuristliku funktsioone kunstnik lisab elementide Kubism. Stabiilne elemente, geomeetrilisi kujundeid lisatud monumentaalne teoste. Tema maalid Boccioni läbis kõik näinud ja materiaalse tervikuna. Linnakärast - peateema oma loomingut. Torn keerised, ebatavalise kujuga, värviline nägu tükki. Tema töö võib võrrelda pildi laste kaleidoskoop. Liikumine - see on elu mõte ja töö tähelepanuväärne Itaalia kunstnik.\nVäga mitmekülgne isiksus oli Umberto Boccioni. Skulptuurid toimus ka tööde meistrite. Külas stuudio on väga kuulus sel ajal kunstnike Boccioni on otsustanud kohaldada selle põhimõtteid futuristliku skulptuur. Ta tegi mitu tööd selles stiilis ja kirjutas "Manifesti Futurist Sculpture". 1913. aastal kunstnik hakkas avaldama futuristliku ajalehed. Seal ta täies jõus idee edendamisel mood liikumise maali ja skulptuuri. Master arvatakse, et iga joonistus või skulptuur - mingi keeristorm emotsioone. Alates sõna "keeristorm" oli uus suund kunstis, Inglise - Vorticism. See Boccioni andis tõuke selle tekkimise. In Vorticism rohkem nurgad, dünaamikat kui futurism. Asemel nende kahe stiilid abstraktse kunsti tuli.\nKui Esimese maailmasõja kiiresti pildistatud kogu Euroopas, see näitas tema metsik nägu levib vägivalda. Umberto Boccioni, koos teiste futurists värvatud vabatahtlike pataljoni regulaarne armee. Ta võis näha kõik õudused sõda. Vabastamissüsteemis kunstnik jätkas kirjutamist ja loengu Futurism. Õppuse ajal ühes suurtükiväe brigaadi Umberto kaotanud kontrolli oma hobuse ja langes tema surma. Pärast tema surma, nii et keegi juhtis Futurist liikumine, see lagunes, kaotavad oma noorte liider. Boccioni elas ainult 33 aastat vana.\nCreative Workshop: kuidas juhtida Päevalill\nKuidas teha õli maastike algajatele\nHabitat flatworms. tüübid flatworms\nMootorrataste "Yamaha" algajatele ja spetsialistid\nLihtne ja tõhus näpunäiteid, kuidas taastada lehele ja klassikaaslastega\nCurling-porgand - ideaalne vahend oma juukseid\nRavim "Allopurinool": arstide ülevaated, ravimi näidustused, kõrvaltoimed\nSigaretid R1: texte liigid ja tunnusjooned\nSeerum hüaluroonhappe näole: taotluse juhiseid, ülevaateid\nMis vahe on oliivid? Kasulikud omadused


Põgenege rääkiva Luna Petunia nukuga Amazonase maagilisse maad\nVideo: How to grow and care black Petunia || Different varieties of Petunia || Different colours of Petunia (September 2020).\nVaadake üks pilk Luna Petunia poole ja seda on lihtne näha, see tüdruk on valmis pidutsema. Laiasilmses ja värvilist raver-chick ansamblit rokkavas on tema energia nakkav.\nFunrise'ist rääkiv Luna Petunia nukk põhineb Netflixi sarjal Luna Petunia, seikluslikust väikesest tüdrukust, kes õpib, kuidas võimatut võimalikuks muuta. Ta elab unistaval Amazia maal, kus on popkornitormid, tarretised džunglid ja ilutulestikku purskavad vulkaanid. Saade oli inspireeritud neoonkostüümide ja toretsevate lavakujunduste poolest tuntud tsirkusetrupist Cirque du Soleil, seega pole üllatav, et see 14-tolline Luna-nukk on julge, särav ja vaimu täis.\nNuku elektrilised sinised lokid on kuhjatud pea kohale kõrgele, triibutatud sillerdavate tihvtide säravate lõikude ja üle lauba ujuvate faux tukkidega. Ta hoiab seda kõike tagasi särava kuuma roosa peapaelaga, mida kaunistavad pisikeste tähtedega puhkenud lill, nagu ta juustest kerkiv galaktika. Tema pruunid kulmud panevad mind uskuma, et sinine pole tema loomulik värv, kuid tüdruk teab, kuidas seda kasutada. Heledate juuste eemaldamine nõuab enesekindlust.\nTa on kaetud sinise ja roosa kleidiga, vöökohalt vöötatud, varrukatega varrukatega, teksariidest vest, millel on poolkuu ja nööbid, ning sädeleva roosa, valge ja sinise ombre-tulbiseelikuga - või võib-olla on see Petunia seelik - üle särava sinise tutu, mis piilub. alt läbi. Aksessuaarid täiendavad tema välimust roosade ja lillade triibuliste sääristega a Cheshire Cat, mis on ühendatud poolläbipaistvate lilla säraga tarretises saabastega, mitmevärviliste käevõrudega laotud käed ning roosa ja rohelise helmestega kaelakee. Tal on suured pruunid silmad, mille ripsmeid on vaja tappa, roosilised põsed, korall huulepulgaga ja suur naeratus, mis on kõigi parimaks aksessuaariks.\nTema kaelakee on midagi enamat kui lihtsalt avaldus - see on ka funktsionaalne. Lapsed saavad vajutada maagilisele ehtele, et kuulda, kuidas Luna räägib näitusest ühe tema allkirjafraasi, ja kuulda Amazia helisid.\n"Olen Luna Petunia, mul on tore teiega kohtuda, " ütleb ta. Luna on elurõõmus ja energiat täis, isegi kell 9 hommikul. "Oh, see on hämmastav, " siristab ta.