Sillamäe passioon | Petrone Print\nAndrei Hvostovi lapsepõlv möödus salapärases kinnises Kirde-Eesti linnas Nõukogude Liidu aatomitööstuse tehase kõrval. Tema lood räägivad eestlastest, venelastest, külmast sõjast, seriaalikangelastest, välismaa asjadest, „päris-Eestist”, mis jäi väljapoole Sillamäed; juttu tuleb ka Sinimägede lahingutest, Vaivara koonduslaagrist ja muust sõjapärandist.\nNeed lood avavad eesti lugejale uusi tahkusid, samas pakuvad mitmedki 60ndail sündinute põlvkonna mured-rõõmud laiemat äratundmist. Autorile omases kreissae-stiilis lõikavad mitmed teemad sisse ka tänapäeva Eestisse ja lahkavad eestluse olemust, jätkates tema raamatu „Mõtteline Eesti” probleemistikku.\nRaamat pälvis 2012. aasta Virumaa kirjandusauhinna ja Eesti kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali vabaauhinna.\nKogu poisi garderoob ei kõlba kuradilegi – tema praeguste T-särkide, pükste ja ketsidega 1980. aastal Tallinna vahele jõlkuma minna oleks sama, nagu lohistada enda taga langevarjukotti ja kanda peas Miki Hiire kõrvasid. Kohe näha, et Ameerika diversant.\nMitte et minu noorusajal poleks inimeste seljas olnud ilusat ja hästi istuvat välismaa riietust, ei, oli vahel ikka, ja mõnel isegi rohkem kui üks rõivanäidis, aga asi on kombinatsioonis ja proportsioonis.\nNiisiis, kraamime poisi riidevarud välja ning hakkame kombineerima. Ta võib oma praegusest rõivavarust midagi minevikku kaasa võtta, aga see „midagi” peab olema kokkusobimatu ülejäänud rõivastega. Peamine mure on see, et nõukogude aegsete jalanõude taolisi jõledusi pole kuskilt võtta. Võibolla Balti jaama turult leiab mõned kaunad. Lähme vaatama.\nÜkskord leidsin ma ajakirjast “Ogonjok” suure plakati Lenini näoga. See oli tehtud pastelsetes toonides, pildist kiirgas soojust ning südamlikkust. Nagu päris Leninist. Mulle mõjus see väga inspireerivalt. Otsustasin võtta oma värvipliiatsid ja joonistada Lenin sealt plakati pealt maha. See tundus väga hea idee. Ma ei olnud viieaastasena mingi kõva portreede kopeerija, põhiliselt joonistasin lumememmesid ja kriipsujukusid, aga see Lenin seal pildil oli kuidagi nii lihtne ja arusaadav, et mul tekkis tunne, nagu poleks tema järeletegemine mingi kunst.\nHindasin oma võimeid tublisti üle. Minu versioon Lenini näost meenutas kingatalda. Ema, kes seal kõrval pesu triikis, märkas minu tegevust mõningase hilinemisega.\nÕpetaja ütleb hinded. Kaks. See on sinu hinne. Lootsid kolme miinust, aga sa ei suutnud. Sa oled tropp, sa ei jaksa pooltki seda, mida suudavad kõik need nalja viskavad koolikaaslased sinu ümber. Nemad said esimese korraga hakkama, aga sind ähvardab korduskatse.\nSa tead, et varsti antakse käsk kordusjooksuks, aga see jätab sind praegu ükskõikseks. Peaasi on see, et tänaseks on kõik läbi. Ja kordusjooksu võibolla õnnestub vältida. Tuleb lihtsalt haigeks jääda ning puududa nii kaua, kuni sa oled pääsenud. Sa oled külmade ilmade saabudes nagunii rohkem haiguslehel kui koolis. Sinu elu on elamist väärt vaid suvel. Siis ei ole õhk nii valus nagu sügisel. Talv on sügisest hullem. Ja kevadel… sa ei saa aru, miks on kevadeti asi nii hull, et sa ei pea isegi jooksma, vaid piisab kiirest kõnnistki, et hakata enda järel vedama hiiglaslikku dirižaablit, mida sul tuleb täita ärapiinatud kopsudest tuleva hõõguva õhuga.\nSa põed olematut haigust, mis ägeneb kevadise õietolmuga – selle saad sa aastaid hiljem teada.\nLennukit sai mängida isegi kusel käies. Pissilkäimine oli poistel seltskondlik tegevus. Võibolla esineski juhtumeid, kui keegi tegi seda üksinda, aga see oli kas hädajuhtum, kui asjaga oli väga kiire, või tegemist põlu alla pandud nohikuga. Üksinda kuselkäimine oli tõrjutuse märk.\nKusema pidi tingimata kambakesi sellepärast, et siis sai jugasid risti lasta ja niisugune veelaskmine polnud enam mõni niisama põie tühjendamine. Ei! Ristikusemisega jäljendati õhulahingut.\nEeskuju saadi kahest allikast, mõlemad militaarsed.\nMa olin näinud teda nendes välismaa teksades paar korda mööda tuhisemas. Liiga kiirelt, et oleks saanud teda uurida. Mitte teda ennast muidugi, tühja sest Marisest, mind huvitasid tema püksid. Ja nüüd olid need täiesti ootamatul kombel õe toas. Õde ennast polnud. Miski ei seganud mind süüvimast hooletult üle toolileeni heidetud teksade anatoomiasse. Keegi ei takistanud mind neile lähenemast. Kuidas see nüüd oligi – oo kaunis hetk, sa viibi veel… Ma võisin need püksid kätte võtta, mudida, silitada, venitada, nuusutada, kasvõi limpsida. Aga ma ei tormanud neid kohe käppima. Ma hiilisin nende juurde. Justkui kartes, et nad võivad haihtuda sama ootamatult, nagu nad olid siia ilmunud. Ilmutustega peab olema ettevaatlik.\nNihkusin vaikselt tooli juurde ja peatusin sellest paari sammu kaugusel.\nCooperi paari kujutamisviis ei jätnud vähimatki kahtlust, et siin käib seksuaalaktiks valmistumine: veel hetk ja kallistav paar rebib niudeid pigistavad teksad maha, et anduda vabale ning mitte millekski kohustavale teineteise-panemisele.\nCooperi kilekott võis olla kallimgi kui viis rubla. Neid kotte tugevdati-renoveeriti kile lisaribadega kõige enam. Neist pigistati välja kogu ressurss.\nKoti kandmisviisi põhjal võis järeldada mõndagi kotiomaniku iseloomust. Paljud tüdrukud ei söandanud kanda kallistava paari kujutist väljapoole, pöörates selle häbelikult vastu oma reit. Kui mõni plika aga kandis seda pilti demonstratiivselt väljapoole, võis siit järeldada teatud meelsust. Oli põhjust oletada, et tegemist on suguühteks alti tšikiga. Jah, see saatanlik kott jättis vaid kaks võimalust: tüdruk oli kas pipar või lits – ja ei mingeid vahetoone.\nMitte keegi ei astunud meie kaitseks välja. Hullemgi veel, meie vanemad paistsid olevat sellega päri!\nToimuva seos meditsiiniga jäi esilagu õige ebamääraseks, sest selle sigaduse algatasid reeglina kasvatajad. Hiljem selgus, et taoliste sadistlike kalduvustega paistavad silma ka valgetes kitlites täiskasvanud. Kogu see protseduur polnud mitte ainult valus, vaid ka alandav. Täiskasvanud suutsid sulle näidata, et oled üks väike mutukas, kellega võib teha ükskõik mida. Oli siis seda protseduuri vaja läbi viia lasteaia suure toa keskel, juhtumisi täpselt selles kohas, kus me tavaliselt mängisime; ja kas pidid kõik ülejäänud pealt vaatama, kui seda tehti ühega meist; ja kas pidid suured inimesed seal ümber karjas olema?\nTäiskasvanute välja mõeldud reegelid oli lõputu hulk. Lõunauinakuga seonduvad meenuvad esimestena. Näiteks: voodis enne magamajäämist pidi heitma küljele, peopesad tuli kokku panna ning asetada põse alla. See oli seadus. Kui õnnestus magama jääda, siis polnud keelatud selili ja kõhuli lamada või jalad padja peale tõsta – aga ärkvelolekus, une-eelses nii öelda stardiasendis oli kohustulik võtta eelkirjeldatud ebaloomulik asend. Lastevanematele korraldatud revüüde ajal, kui tuli koreograafiliste vahendite abil näidata, et lapsel on uni silmas ja ta asutab end nüüd Une-Mati maale, väljendati seda samuti vastu põske kokku pandud peopesadega. Võibolla ei pannud mind see veel nelja-aastasena imestama, aga kuuesena ma juba vaevasin oma pead, püüdes aru saada selle hulluse mõttest. Imestus kestis pikki aastaid. Ma olin juba väga suur inimene, kuni mulle lõpuks koitis, et nõukogude pedagoogika võitles sel moel väikelaste masturbatsiooniga.\nVõi selline pilt: meie vene keele õpetaja on haigestunud ning teda tuleb asendama direktor. Venelanna. Tegelikult juuditar, aga venekeelne. Ta on kehastunud sõbralikkus, ta lammutab barjääre, ta ehitab arusaamise silda meie südameteni. Tund peab võtma sundimatu vestluse vormi, et anda meile võimalus laotada laiali oma usaldav ning naiivne lapsehing. Direktor teatab vandeseltslaslikult, et igaüks meist öelgu nüüd üks asi, mille üle ta tunneb suurt imestust.\nMeie klass vastab haudvaikusega.\nLadugu me aga julgelt välja kõik see arusaamatu ning seletamatu, mis vaevab meie hinge, ei jäta direktor oma geniaalset plaani sinnapaika.\nNo ei ole vaja häbendeda!, ergutab meid empaatiast võbelev direktor. Kallid lapsed, meid kõiki tabab ju maailmas ringi vaadates mõnikord üllatus, kui tahaks käsi kokku lüüa ja hüüda, miks küll see asi on niimoodi, kuidas see ometigi on võimalik!\nKlassis võiks kuulda nõela kukkumist. Ja siis kaotab direktor enesevalitsuse.\nAutor annab ühel kaardil kujutatu kohta järgmise kirjelduse: “Valge naine ja neeger rahuldavad teineteise kirge asendis, mida vulgaarselt nimetatakse 69-ks”.\nSeda põnevat informatsiooni sai poistega muidugi arutatud. Järeldus kõlas järgmiselt: kuna erinevaid keppimisasendeid on väga palju, siis nummerdatakse need kiirema orienteerumise eesmärgil ära. Selleks, eks ole, et asudes asja juurde, ei peaks osalised end pikkade läbirääkimisetga vaevama. Sarnaselt anekdoodiga vangidest, kes on pika ühise kongisviibimise ajal oma naljasid nii palju rääkinud, et kõik mäletavad kõikide repertuaari peast. Aja kokkuhoiuks on nad naljad ära nummerdanud ja anekdootide pajatamise õhtud käivad neil niimoodi, et keegi hüüab “kakskümmend seitse” ja ülejäänud pahvatavad naerma; kui naer on vaibunud, hüüab järgmine “kuuskümmend kaks!” ning jälle raputab kongi naerupahvak. Me sõpradega kujutamise ette, et kui naine ja mees on jõudnud sinnamaale, kus peab valima selleks korraks sobiva asendi, siis üks neist ütleb lihtsalt näiteks et täna teeme “kaheksat”. Teine mõtleb, raputab pead ja pakub, et võtame parem “viienda”.\n“Täna vaatame Stirlitzit,” öeldi üksteisele rahuolevalt bussiga kodu poole loksudes. Väsinud töömehed noogutasid üksteisele rahuolevalt. Nad mõnulesid juba ette, ümisedes endale nina alla seriaali tunnusmeloodiat. See oli pidu. Pidu nende südameis. Ma ei räägi ainult Sillamäe nimel. Seda võis täheldada kõikjal suurel nõukogude kodumaal. No võibolla mitte Kesk-Aasia või Kaukaasia maapiirkondades. Aga linnades sealgi.\nSee on kõigi aegade suurim hitt N.Liidus.\nSamas on “Seitseteist kevadist hetke” üks müstilisemaid seriaale üldse.\nMul on ka Sillamäe bussijaamas “läinud seisuks”. Aga see, keda peksti, olin mina. Nojah, ega ma väga heas seisus “seisu” tekkides ei olnud – mul olid käes mõned Teise maailmasõja aegsed Saksa propagandaajakirjad “Signal”, rariteetsed trükised, mis olin Tallinnast tuttavatelt lugemiseks saanud. Selliste ajakirjadega oleks 1984. aastal võinud tulla pahandust ja ma tegelesin ennekõike nende hoidmisega selles rüseluses.\nEt need esiteks kannatada ei saaks ja teiseks ei satuks mulle kallale tulnud venelaste kätte.\nNeed olid, khm, fašistlikud ajakirjad ilma jutumärkideta. Siin oleks mind rünnanud tibladel, samuti jutumärkideta, isegi õigus olnud mind süüdistada kõiges selles, milles nad hakkasid eestlasi süüdistama umbes viis aastat hiljem.\nPõhiline oli vältida nende ajakirjade sattumist valedesse kätesse.\nMõnikord juhtus Tehase salastatusega seoses veidi anekdootlikke asju. Kunagi seitsmekümnendate lõpus rippusid Sillamäe kaubamajas tumesinised punase voodriga Soome talvejoped. Kapuutsi ja pealeõmmeldud taskutega, “parkaks” nimetatud üleriided. Praegu ei paneks sellist värvikombinatsiooni selga isegi siis, kui peale makstaks, aga tollasel puuduseajal olid need joped ihaldusväärsed.\nSilt müüja selja taga teatas, et nende jopede ostmiseks tuleb ette näidata seitsmenda tsehhi töötõend.\n“Väga huvitav,” mõtlesin mina, “tähendab, meie tehasel on vähemalt seitse tsehhi. Ning paistab, et just see seitsmes tsehh teeb midagi niisugust, mis on väärt seda, et sealseid töölisi eriliselt poputada. Tähendab, seal neid hiiri ja rotte kokku pannaksegi…”\nMa ei tea täpselt, kuidas need asjad käisid Baikali-tagustes avarustes, aga sisetunne ütleb, et asi võis minna ema jaoks ikka päris talumatuks. Kohe tõesti talumatuks. Kuidagimoodi pidi olukord lahenema. Tõenäoliselt laskis minu tulevane isa rusikad käiku ja ütles, et nüüd on sel naljal lõpp ja tema võtab selle naise eest hoolitsemise enda peale ja kui mõni arvab, et see pole lõplik sõna, siis ta rebib tal pea otsast. Ma tean, kuidas see mõjub.\nSinimägede lahingud olnud nii õudsed, et seal ei jäänudki keegi ellu.\nJa nüüd korraga meie oma küla Arno…! Kusjuures saksa poolel sõdinud?\nMa hakkasin seda asja vaikselt suurte inimeste käest uurima. Mitte mingi poisiliku parina ja õhinaga. Tasapisi, poetades sõna siin ja seal, kiiludes jutu sisse sobival juhul väikse vihje. Noppisin sõnu ja vaikimisepause, täheldasin näoilmeid.\nMa ju teadsin, et need kuradima täiskasvanud kardavad kõike. Kõike! Annavad miilitsatele padrunid ära, näitavad peidikud kätte, sakutavad sind lihtsalt sellepärast, et neile tundus nagu sa oleksid karjunud “hurraa, Lenin on surnud”.\nAutor TTV saates "Inimese mõõde" (küsitleb Jaak Urmet)\nBlogija Oskar Nassar raamatust\nBlogija Killuke raamatust\nTiia Linnard kirjutab Põhjarannikus raamatu venekeelsest tõlkest\nBlogija Yraneac raamatust\nKaarel Kressa kirjutab Eesti Päevalehes raamatu venekeelsest tõlkest\nHelsingin Sanomati intervjuu raamatu autoriga\nBlogija Iibis raamatust\nBlogija Kurrmurr raamatust\nBlogija Gerly Villemson raamatust\nBlogija Nurmek raamatust\nRaamatust välja jäänud peatükk („Tõde ja tõlgendus”)\nRaamatu soomekeelse variandi lisapeatükk\nBlogija Piret Targamaa raamatust\nBlogija Niijanaa raamatust\nBlogija Holly raamatust\nLeelo Tungal kirjutab Tuglas-seura lehel raamatust (soome keeles)\nVikerkaare kriitikute 2011. aasta eesti kirjanduse kokkuvõte.\nKai Kiiver Virumaa kirjandusauhinna üleandmisest\nAlar Tasa fotod Virumaa kirjandusauhinna üleandmiselt\nRaamatu autor saates „Jüri Üdi klubi” (alates 24. minutist)\nDelfi lehel Virumaa kirjandusauhinna üleandmisest\nERRi uudistes antakse ülevaade Virumaa kirjandusauhinna kätteandmisest\nHeidit Kaio kirjutab Eesti Ekspressis raamatu autorist\nDelfi lehel Eesti kultuurkapitali aastaauhindade jagamisest\nRaamat pälvis kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali vabaauhinna\nTeet Korsten kirjutab Põhjarannikus raamatust ja Virumaa kirjandusauhinnast\nRaamat kandideerib Ed. Vilde nimelisele kirjandusauhinnale\nRaamat valiti Virumaa kirjandusauhinna laureaadiks\nRaamat kandideerib kirjanduse sihtkapitali aastaauhinnale\nBlogija K raamatust\nIllar Mõttus kirjutab Kuulutajas raamatust\nInna Grünfeldt kirjutab Virumaa Teatajas raamatu autori kohtumisõhtust lugejatega\nBlogija Emmeliina raamatust\nBlogija Hernehirmutis raamatust\nBlogija Ritsik raamatust, teine osa\nBlogija Bukahoolik raamatust\nBlogija Ritsik raamatust\nRaamat on 2011. aasta enimmüüdud raamatute esikümnes\nIlle Rohtlaan kirjutab Pärnu Postimehes raamatust\nBlogija Piia raamatust\nRaamat on Soome suursaatkonna pressi- ja kultuurinõuniku lemmik\nSvea Sõrmus kirjutab Tallinna keskraamatukogu lehel raamatust\nVahur Afanasjev arvustab Sirbis raamatut\nBlogija Merleke raamatust\nBlogija Tavainimene raamatust\nKasutaja Tige Kuri Kala on kogunud lehele raamatumaailm.ee raamatust tsitaate\nBlogija Terje raamatust\nTeet Korsten kirjutab raamatu autori vestlusõhtust\nArvustus.com lehel kirjutatakse raamatust\nBlogija Kiiks Kuubis raamatust\nInna Grünfeldt intervjueerib Virumaa Teatajas raamatu autorit\nTartu Postimehes kirjutatakse linnaraamatukogu lugejaeelistustest\nBlogija Personainfieri raamatu tutvustamisest Viru folgil\nInna Grünfeldt kirjutab Virumaa Teatajas raamatust\nHolger Kaints arvustab juulikuu Loomingus raamatut\nBlogija Vaiga raamatust\nAutor on Vikerraadio saate "Uudis+" suvekülaline, küsivad Lauri Hussar ja Arp Müller. Teine osa.\nAutor on Vikerraadio saate "Uudis+" suvekülaline, küsivad Lauri Hussar ja Arp Müller. Esimene osa.\nEesti Päevaleht avaldas peatüki raamatust\nAutor on Vikerraadio Uudis Plussi saatekülaliseks\nBlogija Maire Liivamets raamatust\nAarne Ruben kirjutab Postimehes raamatust\nKristi Helme intervjueerib delfi.ee lehel autorit\nBlogija Klm raamatust\nBlogija Palderjanipanda on toonud välja ühe tsitaadi raamatust\nKadri Kõusaar intervjueerib Eesti Päevalehes autorit\nKristi Helme intervjueerib Õpetajate Lehes raamatu autorit\nTeet Korsten kirjutab Põhjarannikus autorist ja raamatust\nBlogija Tiiu raamatust\nOsa raamatust Kuku raadio järjejutuna\nAutor räägib oma raamatust ETV saates "OP!"\nAutor ETV saates "Terevisioon" (23.05, vaata alates 52. minutist)\nBlogija Qiilag autori vestlusõhtust 19. mail Apollo Kirjandusklubis\nAutor 21. mail Kuku raadio saates „Tegelikkuse KesKus” (saatejuht Juku-Kalle Raid)\nTeet Korsten kirjutab Põhjarannikus raamatust\nAutor raamatu sünniloost\nLiis Auväärt kirjutab Eesti Naises autorist\nAino Pervik arvustab Eesti Ekspressis raamatut\n© Andrei Hvostov ja OÜ Petrone Print, 2011\nISBN 978-9949-9076-8-7 (trükis)\nISBN 978-9949-9076-9-4 (epub)\nformaat 168x245 mm\nmaht 304 lk\nV2ga lahe! Andrei on lemmik\nMArje 19.03.2011. 02:27 Permalink Vasta\nOleks arvanud, et pealkiri tuleb ikka “Minu Sillamäe” ;) Aga ega nimi raamatut riku.\nWK 23.03.2011. 01:23 Permalink Vasta\nMinu isale rääkis üks Utria kandi mees, et ta mäletas ka seda aega, mil mereäärse maja ja mere vahel oli veel ligi paarsada meetrit põldu ja rand oli liivane. Meri hakkas peale tungima peale muulide ehitamist. Ka minu kodumaja Beregovaja tänaval oli küllaltki lähedal merele ja ka siis kartsin, et meri “sööb” mu kodu ära.\nJa Andrei, Sa ajasid vist minu Evega segamini. Aga vahet pole, raamat oli väga muhedalt kirjutatud.\nPalju tervisi Sulle ja edu edaspidiseks!\nkooliõde Maris 25.05.2011. 11:36 Permalink Vasta\nKas “Sillamäe passioonil” ka digiversioon tuleb? Tutvustus ajas nii lugemise isu peale :)!\nKatrin 11.06.2011. 19:26 Permalink Vasta\nOlen lugemist lõpetamas ja mõtlesin ka kommenteerida. Kahju, et raamat mulle väga just ei meeldigi, kuigi võtsin õhinaga kätte, sest Hvostov on minu jaoks olnud praeguse Eesti üks arvamusliidreid, tark ja vaheda sulega, ausa ütlemisega ajakirjanik. Paneksin raamatule numbriliseks hindeks 3+. Toon ka kaks põhjendust: esiteks on teosel mingil määral tellimustöö maik man, teiseks, olemata ise mingi pipstükk, ei meeldi mulle, et autoritekstis on nii palju “persse”-sõnavara. Siiski arvan, et intelligentne inimene võib olla elanud ja näinud küll mis tahes elu, sellest hoolimata saab ta seda hiljem meenutada ka intelligentsemalt. Noh, aga tänapäeval on muidugi taoline stiil “moes”. :)\nArmiina 07.07.2011. 17:31 Permalink Vasta\nÄrgu pamdagu pahaks, et ma teist korda. :) Tahtsin teha väikse paranduse. (Võtan õppust: ei maksa siiski plärtsuda enne, kui raamat päris läbi.) No “Passiooni” viimane peatükk meeldis sedavõrd, et mu hinnang paranes.:) Sõna “perse” oli veel kasutusel lk. 267 (… nõukogude parteifunktsionäärid tajusid oma nina- ja persekarvadega ettekirjutusi…), aga viimane, ilus peatükk kujundas lõppmulje heaks.\nArmiina 08.07.2011. 10:28 Permalink Vasta\nRaamat meeldis, hea ühiskonna-ja ajastukriitika. Oleks tahtnud rohkem teada, mis teema isaga oli, kuidas möödus ülikooliaeg ja lahkumine Sillamäelt\nkats 10.08.2011. 22:41 Permalink Vasta\nSuureärane. Tahaks ainul lisada,et tartu füüsikud tegid koostööd kosmoseuuringute vallas.\nTõnis Lepiku 09.08.2012. 19:46 Permalink Vasta\nSuurepärane teos! Kümmekond aastat noorema idavirulasena oli väga palju äratundmisrõõmu. Eriti, mis puudutab meie ja päris-eesti suhteid. See vahe pole ka praegu kuhugi kadunud.\nMait Sepp 22.04.2013. 11:34 Permalink Vasta\nGrowing up is a hilarious story no matter where it happens, but spesifics of the Soviet background make this well-written story definitely worth reading.\nSusan 26.11.2014. 18:48 Permalink\nVasta Mait Sepp-le Tühista vastus\nSillamäe passioon / uus, paberkaaneline trükk\nСтрасти по Силламяе\nAndrei HvostovKirjad Maarale\nLehte HainsaluOlla üheksavägine\nHanneleele Kaldmaa + Kätlin KaldmaaKaks armastuslugu\nLinda JärveNooruse lugu\nSven KullerkuppPiano pianissimo\nVeiko MärkaMinu 1986\nMaria Bosse-SporlederViimases kohvris on kodumaa\nEduard KotšerginTrellidega ristitud\nMari SaatMatused ja laulupeod\nAndrei HvostovSillamäe passioon / uus, paberkaaneline trükk\nMaimu BergMoemaja / uus, paberkaaneline trükk\nEne HionValged varesed\nAndrei HvostovСтрасти по Силламяе\nViktoria LadõnskajaLasnamäe valge laev\nKristiina EhinPaleontoloogi päevaraamat\nHille KarmTaevas ja Maa\nLoone OtsMustamäe valss\nHannes VõrnoPoisi lugu


hispaania keele kursuse õppekava A2 tasemele\nHispaania keele kursus A2 tasemele\nA2 keeletase jaguneb neljaks kursuseks: A2.1, A2.2, A2.3 ja A2.4\nA2.1 30 akadeemilist tundi\nA2.2 30 akadeemilist tundi\nA2.3 30 akadeemilist tundi\nA2.4 30 akadeemilist tundi\nKOKKU: 120 akadeemilist tundi kontaktõpet\n5. Õppe alustamise tingimused:\nA2 taseme kursustel osalemiseks on eelduseks A1 taseme läbimine või tasemetesti sooritamist tasemele A1. Keeletaseme määramiseks saab õpilane sooritada tasemetesti, mis koosneb suulisest ja kirjalikust osast. Tasemetesti viib läbi Hispaania Maja õpetaja. Õppe alustamise tingimuseks on kursusele registreerumine.\nOmandada keeleoskuse tase A2 – algtasemel keelekasutaja: esmane keeleoskus.\nA2.1 kursus (peatükid 1-3)\nVõõrkeele omandamise oskused ja raskused\nSoovitused edukamaks keeleõppeks\nAjalise kestvuse väljendamine\nTunnete ja motivatsiooni väljendamine\nSündmuste ja kogemuste ajaline kaardistamine\nMaitsete ja eelistuste väljendamine\nElamute kirjeldamine ja võrdlemine\nOma majapidamise kirjeldamine\n- oskad rääkida võõrkeele omandamise oskustest;\n- oskad oma kogemuse põhjal teistele soovitusi anda;\n- räägid, millal Sa midagi tegid ja kaua;\n- oskad rääkida oma minevikusündmustesti;\n- oskad kirjeldada oma kodu seest ja väljast;\n- oskad võrrelda oma elamist teiste omadega.\nA2.2 kursus (peatükid 4-5)\nEttekäänded ja vabandused\nVabaaja tegevuste kirjeldamine\nOma mineviku kogemuste väljendamine\nErinevate kohtade kirjeldamine\nOma soovidest ja projektidest rääkimine\n- oskad kasutada igapäevaseid suhtlusväljendeid;\n- oskad rääkida, mida Sa parasjagu teed;\n- oskad paluda teeneid;\n- oskad viisakalt küsida luba;\n- oskad tuua ettekäändeid ja vabandada;\n- oskad rääkida vabaaja tegevustest;\n- oskad kirjeldada erinevaid kohti;\n- oskad rääkida oma plaanidest.\nA2.3 kursus (peatükid 6-8)\nRetseptide lugemine ja koostamine\nKogemuste kirjeldamine ja hindamine\nAsjade ja inimeste väärtustamine\nOma unistuste väljendamine\nNõu küsimine ja andmine\n- oskad rääkida oma igapäevasest toidulauast,\n- mõistad hispaaniakeelseid retsepte,\n- oskad hispaaniapäraseid roogi teha,\n- räägid oma kogemustest,\n- oskad rääkida, mis Sulle kellegi juures meeldib;\n- oskad rääkida oma unistustest,\n- oskad kirjeldada oma terviseprobleeme ja nõu küsida,\n- oskad anda soovitusi terviseprobleemide puhul,\n- oskad kirjeldada oma meeleolu.\nA2.4 kursus (peatükid 9-10)\nKunagise elu kirjeldamine\nMineviku ja oleviku võrdlus\nTähtsad sündmused ajaloos\n- oskad rääkida kunagisest elust,\n- oskad võrrelda minevikku ja olevikku,\n- oskad argumenteerida ja põhjendada,\n- oskad avaldada arvamust erinevate tähtsate sündmuste osas,\n- oskad rääkida, kuidas end erinevate sündmuste puhul tunned.\nCorpas, J., Garmendia, A., Soriano, C. (2013). Aula Internacional 2 Nueva Edición. Barcelona, España: Editorial Difusión.


Naised ja seksuaalse probleeme\nPaljud naised mingil ajal oma elus kogemus seksuaalhäired. See on meditsiiniline sõna, mis tähendab, et sul on probleeme seksiga ja on mures selle. Lugege põhjused ja sümptomid seksuaalhäired. Lugege, mida võiks aidata teil ennast paremini tundma oma seksuaalelu.\nTeil võib olla seksuaalne düsfunktsioon, kui te rõhub mis tahes järgmine\nHarva või mitte kunagi, on soov seksida; Vältides seksist oma partneriga; Ei saa tekitanud või ei saa jääda äratanud seksi ajal isegi siis, kui sa tahad seksi; Ei saa orgasmi; Kas valu vahekorra ajal\nVananeb: naise sugutung sageli vanusega väheneb. See on normaalne. See võib olla probleemiks, kui üks partner tahab sex sagedamini kui teised .; Perimenopause ja menopausi: Teil on vähem östrogeeni kui saad vanemaks. See võib põhjustada hõrenemine nahka tuppe ja tupe kuivus. Selle tõttu sex võib olla valulik .; Haigused võivad põhjustada probleeme sugu. Haigused nagu vähk, põie- või soolehaiguste, artriit ja peavalud võivad põhjustada seksuaalse probleeme .; Mõned ravimid: Medicine vererõhk, depressioon ja keemiaravi võib vähendada oma sugutung või teha on raske saada orgasmi .; Stress ja ärevus; Depressioon; Suhte probleeme oma partneriga .; Olles olnud seksuaalselt kuritarvitatud varem.\nPõhjustab seksuaalse probleeme võib sisaldada\nEt sex parem, saate\nEt seksi vähem valus, saate\nGet piisavalt puhata ja hästi süüa .; Piirata alkoholi, narkootikumide ja suitsetamise .; Katsu oma parima. See aitab paremini tunnete seksi .; Kas Kegel harjutused. Pingutage ja lõõgastuda oma vaagnapõhja lihased .; Keskendu teiste seksuaalse tegevuse, mitte ainult vahekorra .; Kasutage rasestumisvastaseid mis töötab nii teie ja teie partner. Arutage seda enne tähtaega, et sa ei muretse soovimatu raseduse.\nKuluta rohkem aega eelmäng. Veenduge, et teil on tekitanud enne vahekorda .; Kasutage tupe määrdeaine kuivust .; Proovi erinevaid seisukohti vahekorra .; Käi enne seksi .; Võtke sooja vanni puhata enne seksi.\nTeie teenusepakkuja teen\nSa rõhub probleem sugu; Mures oma suhet; Kas valu või muid sümptomeid seksiga\nVahekord on äkki valus. Teil võib olla infektsioon või muu meditsiiniline probleem, mis vajab ravi nüüd .; Sa arvad, et võib olla suguhaiguse. Sina ja su partner tahavad kohest ravi .; Sul on peavalu või valu rinnus pärast seksi.\nSaada ravi muid terviseprobleeme. See võib aidata probleeme seksiga.\nFüüsilise läbivaatuse, sealhulgas vaagna eksam; Intervjuu küsida oma suhteid, praegune seksuaalne tegevus, hoiakud seksi teisi terviseprobleeme, siis võib-olla, ravimitest, mida kasutate, ja teisi võimalikke sümptomeid\nTeie teenusepakkuja võib olla võimalik muuta või lõpetada ravimi. See aitab seksiga probleeme .; Arst võib teile soovitada, et te kasutate östrogeeni tabletid või kreemi panna ja ümber tuppe. See aitab kuivust .; Kui teenusepakkuja ei saa sind aidata, nad võivad saata teid seksuoloogiga .; Sina ja su partner võib nimetatud nõustamise aidata probleemid suhetes või töötada välja halbu kogemusi teil on olnud seksi.\nPrevious Previous post: Vitiliigo\nNext Next post: tupe kuivus


27. oktoober 2010 kell 9:48\nPlaanitav III pensionisamba sissemaksete tulumaksuvabastus võib panna tööandjat makseid tegema, iseasi, kas see on piisav, arutles Aivar Sõerd.\n27. oktoober 2010 kell 8:43\nKäpp: tööandja maksed III sambasse kui juhtide boonus\nKõigi töötajate pensioni kindlustamiseks ei ole Eesti tööandjad valmis, pigem võiks see tulla kõne alla kui juhtide lisaboonus, ütles Tallinnas kolme hotelliga opereeriva Aldera Hotell OÜ tegevdirektor Ain Käpp.\n27. oktoober 2010 kell 3:58\nTahame III samba välja suretada?\nKavandatav tulumaksuseaduse muudatus, mis käsitleb tööandja tehtavaid sissemakseid töötaja III sambasse, on Äripäeva arvates praeguses olukorras mõttetu ja ajale jalgu jäänud.\n27. oktoober 2010 kell 7:56\nKusmin: pension on töötaja mure\nEelkõige peaks vastutama ja huvituma oma pensioni kogumisest töövõtja, ütles ETK juhatuse esimees Kati Kusmin.


IT Koolitus - Koolitused - Word 2019 edasijõudnutele\nWord 2019 edasijõudnutele\nAutomatiseeritud tööprotsessid ja dokumentide korrastamine\nMõned harjumused on täiesti kahjutud…kuniks väike muudatus tekitab su dokumendis kaose. Wordi kasutades on peaaegu kõik omavahel seotud ja halvad harjumused võivad mõnes dokumendis väga kiiresti muutuda suureks jamaks.\nKas Sinuga on juhtunud, et ootamatult muutub dokumendi ilme ja näeb täiesti teistsugune välja? Tihti raisatakse aega ka tegevuste peale, mille saaks ära teha paari klikiga. Võibolla oled teinud käsitsi sisukordasid või kasutatud kirjanduse loendit?\nKoolituse eesmärk on näidata,kuidas muuta oma tööd Wordis efektiivsemaks ja lihtsamaks, kuidas paremini automatiseerida tööprotsesse ning kasutada õigeid töövõtteid. Lisaks õpetatakse, kuidas dokumenti efektiivselt korrastada, ümber struktureerida ja kaitsta.\nSihtgrupp: Koolitus on mõeldud kõikidele Wordi kasutajatele, kes töötavad igapäevaselt keeruliste või mahukate dokumentidega, koostavad erinevaid tabeleid ja vorme, kasutavad pealkirjastiile, ristviiteid ning tervet dokumenti läbivaid loetelusid.\nOskab kasutada järjehoidjaid ja ristviiteid dokumendis liikumiseks ning viitamiseks\nTeab, kuidas luua erinevaid sisukordasid (pealkirjadele, illustratsioonidele, tabelitele, joonistele jms)\nOskab kasutada sektsioone ja saab aru nende vajalikkusest\nOskab luua ja hallata erinevaid vormielemente\nTeab, kuidas kaitsta dokumente ning jälitada dokumendis tehtud muudatusi\nKoolitusel osalemise eeldused (soovitavalt): Wordi baaskasutamise oskus\nKoolitus on üles ehitatud praktilistele ja igapäevatöös ettetulevate ülesannete lahendamisele.\n•\tPeamised töövõtted ja trikid-nipid, mis aitavad sul igapäevatööd Wordis paremini ja kiiremini organiseerida.\n•\tLaadide efektiivne kasutamine - dokumentidest vorminduste leidmine ja muutmine, erinevate kujunduste ühtlustamine, uute laadide loomine, dokumendi välimuse ühtlustamine.\nKasutatavad meetodid: Loeng, praktilised harjutused\n•\tUue sisukorra loomine, dokumendi liigendamine, juhtdokument ja dokumendi osadeks (alamdokumentideks) jagamine ning koostöötamise võimalused, dokumendis liikumine.\n•\tTäpp- ja arvloendite ning mitmetasemeliste loendite lisamine ja kohandamine pikas dokumendis.\nTöö tabelite ja viidetega\n•\tUute tabelite lisamine, andmete sisestamine, tabeli vormindamine ning paigutus dokumendis.\n•\tJärjehoidjate ja ristviidete kasutamine, dokumendis liikumine, tabelitele ja joonistele automaatsete viidete loomine, illustratsioonide loend.\nLehekülje seaded ja dokumendi kaitsmine\n•\tSektsioonide kasutamine, erinevad päised ja jalused, leheküljenumbrite lisamine, lehekülje suuna ja suuruse muutmine, dokumendi väljatrükiks ettevalmistamine.\n•\tUute vormide loomine Arendaja menüü abil – tekstiboksid, rippmenüüd, märkeruudud, kalender jne. Dokumendi kaitsmine redigeerimise eest, muudatuste jälitamine.


Komisjon otsib Tallinnas koolikohta ligi 1500 lapsele - Haridus - Tallinn City\n3. mai 2011 11:45\nNende hulgast üle 600 lapse vanemad ei ole taotlust esitanud ja umbes 570 Tallinna munitsipaalses tavakoolis õppekohta ei vajagi - näiteks asuvad nad õppima era- ja riigikoolidesse, erikoolidesse ja välismaale või saavad koolipikendust. Teisalt tuleb era- ja riigikoolidesse minevatele ning välismaal elavatele lastele koolikoht ikkagi määrata, teatas haridusamet.\nKoolikohti on Tallinnas ligi 4200, vajadusel on neid võimalik ka juurde luua. Praeguseks on täidetud 2990 õppekohta ehk kolme neljandiku koolikohustuslike laste vanemad on juba koolikoha soovi kinnitanud.\nEile alustas Tallinnas tööd elukohajärgse kooli määramise komisjon, mis otsustab koolid neile lastele, kelle vanemad ei ole ühessegi kooli taotlust esitanud või kes ei ole soovitud kooli pääsenud.\nTallinna haridusameti juhataja Andres Pajula sõnul teeb komisjon tööd võimalikult kiiresti ning annab parima, et kõik pered jääksid rahule ja esimene koolipäev kujuneks nii lastele kui ka vanematele rõõmutoovaks sündmuseks.\n«Eelkõige soovin ma lastele toredaid, tarku ja lapsi armastavaid esimesi õpetajaid, kes panevad nelja aasta jooksul vundamendi laste arengule sõltumata sellest, missuguses koolis nad käivad,» sõnas ta.\nKomisjon lähtub kooli määramisel vastavas määruses toodud kriteeriumidest: esiteks – õpilase elukoha lähedus koolile ja sama pere teiste laste õppimine samas koolis; teiseks – õpilase elukoha lähedus koolile; kolmandaks – sama pere teiste laste õppimine samas koolis.\nKomisjoni tööd lihtsustab koolide määramiseks spetsiaalselt loodud e-kooli moodul, mis võimaldab kooli ja lapse rahvastikuregistri järgse aadressi põhjal määrata kodu läheduse koolile meetrilise täpsusega ning annab informatsiooni õdede ja vendade õppimisest samas koolis.\nSeega on loodud kõik eeldused võimalikult kiireks tegutsemiseks ning komisjon hakkab komplekteeritud nimekirju jooksvalt koolidele esitama. Koolid peavad vanemaid teavitama hiljemalt 10. juunil, kuid võimalusel ka varem.\nEsmalt komplekteeritakse need kohad, mis on vabad, vajadusel kaalutakse täiendavate klassikomplektide avamist näiteks Pirital ja Nõmmel. Neil lapsevanematel, kes on juba taotluse esitanud, ei ole vaja seda teist korda teha, taotlust ei ole vaja esitada ka neil, kes seda veel teinud ei ole.\nkoolikoht haridusamet 1. klass


Securitas Eesti AS saavutas tiitli "Edukas Eesti Ettevõte" - Sinu turvalisus on Securitase kätes\nSuvel 2020 tunnustas Creditinfo Eesti meid tiitliga „Edukas Eesti Ettevõte“. Sellise tiitli teenivad välja tublimad Eesti ettevõtted, mille majanduslik seisukord on Creditinfo Reitingu järgi suurepärane (AAA), väga hea (AA) või hea (A). Securitas Eesti AS saavutas 2019. aasta majandusandmete põhjal reitingu suurepärane (AAA). Tiitli teeb eriti hinnaliseks fakt, et sellisele tunnustusele kvalifitseeruvad vaid 0,7 % Eesti ettevõtetest.\nKõrge krediidireiting räägib ettevõtte heast majandusolukorrast, tublidest finantstulemustest ja korrektsest maksekäitumisest ning on aktsepteeritud nii Eestis kui ka rahvusvahelisel turul. „Edukas Eesti Ettevõte“ tunnistust on tublidele Eesti ettevõtetele väljastatud Creditinfo poolt alates 2006. aastast.\nCreditinfo Reiting on rahvusvaheliste standardite põhjal välja töötatud ja Eesti turule kohandatud usaldusväärne ja erapooletu krediidihinnang, mis baseerub ettevõtte finants-, majandus- ja maksekommete põhjalikul analüüsil. Parimat A-grupi krediidireitingut omavate ettevõtetega ärisuhete loomine annab kindluse, et tegemist on usaldusväärse partneriga. Lugege täpsemalt reitingu kohta siit.\nSecuritas Eesti tegevjuht Raimo Heinam kommenteerib tunnustust järgnevalt: “Varasematel aastatel ei ole me Securitases sellele tunnustusele ülearu palju tähelepanu pööranud, kuid sel aastal, arvestades, mis majandusruumis toimub, on selliste äramärkimiste väljatoomine kindlasti väga oluline meie klientidele, partneritele ning ka meie töötajatele. Jätkusuutlikkus ja võime edukalt hakkama saada ka keerulisematel aegadel on olulisem kui kunagi varem ja olen veendunud, et seda oskavad meie kliendid ja äripartnerid vääriliselt hinnata. Töötajatele annab see aga olulist kindlustunnet, et tööandja peab vastu ja suudab töötajate ees kõik kohustused tavapäraselt täita. Selline tunnustus on teisalt ka tunnustus meie klientidele, kes on olnud meile head ja usaldusväärsed partnerid.”\nAndrus2020-09-28T13:36:55+00:0028. sept. 2020|


NordenBladet.ee | July 2018 — Page 2 of 8 — NordenBladet.ee\nNordenBladet — Kuigi neljakümnesed Minna ja Aapo on keskmise sissetulekuga, ei jää neil pärast maksude maksmist kuu lõpus mitte midagi järele. Kuidas on see võimalik? Pohjanmaal elav Minna on keskmise sissetulekuga kontoritöötaja, kes teeb kõrvalt lisaraha teenimiseks müügitööd. Mees Aapo\nNordenBladet — Eesti Teadusagentuur (ETAg) kuulutab välja konkursi uuringu läbiviija leidmiseks. Tegemist on RITA programmi strateegilise teadus- ja arendustegevuse toetamise raames teostatava uuringuga “Mikroobide resistentsuse ohjamise ja vähendamise võimalused“. Mikroobide resistentsus (ingl antimicrobial resistance, AMR) on mikroorganismide võime antimikroobsete ainete toimele\nNordenBladet — Riigikogu maaelukomisjon koguneb täna Jõgeval erakorralisele istungile, et arutada põllumajandusorganisatsioonide esindajatega pikast põuast tingitud probleeme ja võimalikke lahendusi olukorra leevendamiseks. Maaelukomisjoni esimehe Aivar Koka sõnul on kõige raskemad põuakahjud Lääne-Virumaal, aga ka Jõgevamaal, Tartumaal ja Raplamaal. „Piimakarja pidajad\nNordenBladet — Espoo naine ostis enda arust Facebooki kaudu iPhone’i ja maksis selle eest müüjale 640 eurot. Veidi hiljem selgus, et telefoni karbis oli kõrrejook. Ometi õnnestus naisel oma raha tagasi saada. Facebooki kaudu toimub palju tehinguid, aga sellega võib\nNordenBladet — Balti Assamblee presiidiumi otsusega pälvisid Balti Assamblee medalid Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa ja Riigikogu liikmed Krista Aru, Johannes Kert ning Erki Savisaar. Medaliga tunnustatakse saadikute panust Balti riikide ühtsuse ja koostöö tugevdamisse. Eesmaa koostöö teiste Balti riikidega algas\nNordenBladet — Kodus kasutatav ja usaldusväärsete tulemustega HIV-kiirtest tuleb Soomes vähemalt osas apteekides 23. augustist müügile. Kuni selle ajani on saanud seda testi osta mõnedest Euroopa veebikaubamajadest, aga Soomes polnud see veel ametlikult kinnitatud, vahendab Helsingin Sanomat. Soomes müüdavat CE-märgisega\nNordenBladet — Pühapäeval puhkes Lõuna-Pohjanamaal Kauhavas suur metsapõleng, mida kustutati hommikuni välja. Põles üle 80 hektari metsa ja seda oli kustutamas sadakond tuletõrjujat. Appi tulid ka sõjaväelased. Helikopter langetas metsa 53 veekotti, vahendab MTV. Põleng on inimasutustest eemal ja vigastatuid\nNordenBladet — Kuigi Soomes lõppevad järgmisel nädalal valged ööd, püsib jätkuvalt troopiline soojus nii päeval kui ööl. Päeval on õhutemperatuur 30 kraadi ringis, öösel 20 kraadi või üle selle. Kergendust on oodata alles järgmise nädala lõpus. Koos kõrge temperatuuriga on\nNordenBladet — Maailmas on välja tulnud soodsa hinnaga ravimid, mis on ära hoidnud HIV-i nakatumisi näiteks USA-s ja Norras. Soomes aga pole seda ravimit veel saada. Ravim on mõeldud riskigruppidele ja seda peetakse soodsamaks, kui HIV-i nakatunute ravimine, vahendab MTV.\nNordenBladet — Riigikogus kohtuti täna Hiina Poliitilise Konsultatiivkomitee (CPPCC) väliskomisjoni delegatsiooniga. Kohtumistel Riigikogu aseesimehe, väliskomisjoni ja Eesti-Hiina parlamendirühmaga räägiti Eesti ja Hiina kahepoolsetest suhetest, majandusest, poliitikast ning kultuurist. Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa ja Hiina CPPCC väliskomisjoni aseesimees Liu Hongcai kinnitasid\nNordenBladet — Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee istungjärgul Berliinis on tähelepanu keskmes julgeoleku, inimõiguste, majanduse olukorra ja keskkonnakaitse põletavad teemad. OSCE Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Mart Nutt märkis, et selle aasta istungjärk teemal „Parlamentide roll OSCE soovituste\nNordenBladet — Riigikogu väliskomisjon ja riigikaitsekomisjoni liikmed said täna peaminister Jüri Rataselt ülevaate Eesti seisukohtadest järgmisel nädalal Brüsselis toimuval NATO riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel. Väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni sõnul on tippkohtumisel kahtlemata oluline teema kaitsekulutuste ühtlase jaotumise küsimus. „On rõõmustav,\nNordenBladet — Eestlane Ott Tänak võitis MM-sarja Soome etapi Jyväskyläs. Teiseks tuli norralane Mads Östberg ja kolmandaks soomlane Jari-Matti Latvala. Latvalaga samasse Toyota tiimi kuuluv Tänav võttis rallilt viimast, kui näitas häid aegu vaatamata selgele liidripositsioonile. Finišisse jõudes tähistas ta oma karjääri\nNordenBladet — Hiljuti ütles USA president Donald Trump NATO laienemist kommenteerides, et NATO uus liige Montenegro on nii agressiivne, et võib esile kutsuda kolmanda maailmasõja. Väike Soome riik on aga valmistunud sõjaks juba pikemat aega, selle jaoks on pealinna Helsingi\nSoome trammitehas Transtech upub tellimustesse, vaevab töötajate puudus\nNordenBladet — Soome trammitehas Transtech on kiiresti kasvanud ja ettevõte ei jõua nii palju toota kui on tellimusi, kuna töötajaid pole kusagilt võtta. Põhja-Soomes Kajaani ligidal Otanmäel valmistatakse paarkümmend trammi aastas, lisaks samapalju rongivaguneid. Tellimusi on nii palju, et tootmismaht\nINIMESED joovad kuumaga vett aga saavad liigsest vee joomisest veemürgituse (hüponatreemia ehk vere liiga madala naatriumi sisalduse)\nNordenBladet — Kuumaga tuleb vett juua, aga mitte liiga palju. Üha enam iniesi satub viimasel ajal haiglasse seoses veemürgitusega. Veemürgitusega kaasneb hüponatreemia ehk vere liiga madal naatriumi sisaldus. See on eluohtlik seisund, vahendab Helsingin Uutiset. Inimene saab veemürgituse, kui joob\nSoomes Kotka merepäevadel läks tänavamüüjate vahel massikakluseks – üksteist peksti keppidega\nNordenBladet — Kotka merepäevadel läksid tänavamüüjad omavahel kaklema ja peksid üksteist telgivaiadega, nii et veri lendas. Kakluses osalejatel olid pindmised haavad. Kuuest kaklejast neli on politsei poolt kinni peetud. Sellised massikaklused on Soome suveüritustel väga harvad, vahendab Yle. Ümberseisjad ja\nSoome mees Esa Heiskanen mõtles välja lihtsa koduse jahutussüsteemi\nNordenBladet — Soomlane mõtles seoses suure kuumaga välja lihtsa jahutussüsteemi, mille saab igaüks teha koduste vahenditega. Jahutussüsteemiks tuleb võtta tavaline penoplastist külmkast, teha sinna paar auku, panna kasti sügavkülmikust võetud pudelid, asetada kasti ühe augu peale ventilaator ning tuua teisest\nÕNNESÄRGIS SÜNDINUD: Soomes Kankaanpääl kukkus 2,5-aastane laps 3. korruse aknast välja ja ei saanud viga\nNordenBladet — Kuumade ilmade ja tuulutamisega tuleb olla väga ettevaatlik. Lääne-Soomes Kankaanpääl kukkus reede hommikul lahtisest aknast välja 2,5-aastane laps ja jäi pärast 3. korrusel alla kukkumist terveks. Politsei hoiatab nüüd, et alati ei pruugi nii hästi minna, mistõttu tuleb


Sester sooviks Tootsi tuulepargi maa enampakkumisele panekut | Tuuleenergia\nSester sooviks Tootsi tuulepargi maa enampakkumisele panekut\nEesti uudised, Tuuleenergia - etea aprill 20, 2017\nRahandusminister Sven Sester pooldab Eesti Energia Tootsi tuulepargi maa osas valitsuse maa eraldamise otsuse tühistamist ja maa enampakkumisele panekut; valitsus selles osas veel otsust langetanud pole.\n“Tootsi tuulepark moodustab suure osa ettevõtte väärtusest,” märkis Sester valitsuse pressikonverentsil, lisades, et olgugi, et rahandusministeeriumi hinnangul on ettevõtte tegevus Tootsi tuulepargi rajamise ettevalmistamisel igati korrektne olnud, nagu ka valitsuse otsus ettevõttele vastava maa eraldamiseks, ei aita see vaidluste lahendamise kiirendamisele kaasa.\n“Valitsus peab nüüd otsustama, kas jätkata selle vaidlusega või võtta [maa eraldamise] otsus tagasi ja teha sellisel juhul ettepanek avalikuks enampakkumiseks,” ütles Sester. “Protsessis, kus vaidlus võib kesta aasta või poolteist, see ei aitaks IPO-le kaasa,” ütles rahandusminister.\nSeega tuleks Sestri sõnul teha otsus, kas minna müügiga edasi vähendatud mahus ilma Tootsita või mitte. Sester ütles, et tema pooldab Eesti Energiale maa eraldamise otsuse tühistamist ja selle maa enampakkumisele panemist. “Kui Eesti Energia võidaks, oleks IPO hoopis teisel tasemel,” ütles Sester, lisades, et valitsus pole sel teemal veel otsust teinud.\nMitmed Eesti ettevõtjad on kaevanud valitsuse otsuse anda Tootsi tuulepark mitterahalise sissemaksena riigiettevõttele Eesti Energia AS kohtusse. Kohus on taganud kaebajatele õiguskaitse Tootsi tuulepargi maa-ala puudutava vaidluse lõpuni. Eraettevõtjate hinnangul kahjustab väärtusliku maa andmine riigiettevõttele ilma enampakkumiseta vaba konkurentsi ja teisi turul tegutsevaid ettevõtjaid.


Xiaomi Mi Watch: hinna ja kvaliteedi suhe | Androidsis\nXiaomi Ta naaseb meie analüüsitabelite juurde hea tootega, mis on meid üllatanud oma hinna ja kvaliteedi suhtega, mis on olnud brändi tunnus juba mõnda aega. Seekord räägime "kantavast", täpsemalt ühest Aasia firma uusimast nutikellast.\nAvastage koos meiega Xiaomi Mi Watch, iseloomulik ja nutikas kell, mis panustab üsna tihedale kvaliteedi ja hinna suhtele. Ärge laske mööda kõigist uudistest, mis meil selle hiljutise analüüsi jaoks teie jaoks on, kindlasti ei taha te sellest ilma jääda.\n1 Kujundus: ennekõike lihtsus\n3 Ekraan ja aku kestvus\n4 Jõudlus ja võimalused\nKujundus: ennekõike lihtsus\nNagu alati, on Xiaomi lipuks valinud seadme, mille lihtsus on lihtsus. Sel juhul on meil täiesti ümmargune nutikell, mille korpus on kokku umbes 46 millimeetrit. Muidugi on disaini eeliseks selgelt see, et pole vaja mikrofoni ega kõlari auke, kuna sellel neid pole. Välisservas on koht, kus sellel on kaks nuppu, millel on fikseeritud funktsionaalsuse kaart. El Ülemine toimib lülitina ja alumine on pühendatud ainult spordiseire rakendusega suhtlemisele.\nMõõdud: 46 millimeetrit\nLäbimõõt rihm: 22 millimeetrit\nPaksus: 11,8 millimeetrit\nKogumass on 32 grammi, uskumatult väike kaal. Sfääri kaadrist leiame sõnad "Kodu" ja "Sport", mis tähistavad ülalnimetatud nuppude funktsionaalsust. Alumiseks osaks jätame pulsianduri ja vere hapnikuanduri, mis on tänapäeval nii moes. Plast- ja klaaskiust hübriidse raamiga lihtne kell, millel on lihtne universaalne silikoonrihm.\n"Karbi" suuruse tõttu võib see jätta kummalise mulje, mis on õhukese randmega inimestele liiga suur, eriti erinevalt rihma paksusest.\nSeade Xiaomi sellel on riistvaratasandil palju huvitavaid funktsioone, Alustame anduritest:\nKiirendusmõõtur: kella juhtimiseks ja füüsilise tegevuse jälgimiseks\nGüroskoop: kella ja suuna näitamise haldamiseks\nMagnetandur: kompassi õigeks ja loomulikuks kasutamiseks\nÜmbritseva valguse andur: ideaalse taustvalgustuse säilitamiseks\nVere hapniku mõõtmise andur\nPeale selle ühendame ühenduse Bluetooth 5.0 BLE-ga ühenduse loomiseks, kuid meil puudub WiFi, tähendab see, et ühendus sõltub täielikult mobiiltelefonist, millega see on ühendatud. Nii Huawei P40 Pro kui ka iPhone 12 Pro operatsioon on olnud rahuldav, mäletame, et see ühildub Androidiga versioonist 4.4 ja iOS-i puhul versioonist 10 alates. Samamoodi on meil GPS ja GLONASS iseseisvalt, parandades spordijälgimise tulemuslikkust, mis on seda tüüpi kellade jaoks väga huvitav funktsioon. Tehnilisel tasemel ei tundu sellel Xiaomi Mi Watchil peaaegu midagi puudu olevat.\nEkraan ja aku kestvus\nEkraanil on meil lõpuks paneelil huvitav panus OLED kergelt kaarjas servade ümber, see on 2.5D. Kokku on meil 1,39 tolli üsna õiglase resolutsiooniga, kuid piisavalt 454 * 454 pikslit. Ekraani heledustasemel, millel on viis seadet madalamast kõrgemani, Meie eeliseks on ümbritseva valguse andur, mis reguleerib intensiivsust automaatselt, midagi, mis meie testide järgi üsna hästi õnnestub ja mis parandab ka seadme autonoomia toimimist üldiselt.\nKellal on hea kombatav tagasiside. Autonoomia osas naaseme Xiaomi tugeva panusega, tänu 420 mAh ja selle magnetiseeritud kaabli (laadija ei kuulu komplekti) laetuse umbes 14 päeva kokku, veidi vähem kui 16 päeva, mida bränd meile oma reklaamikirjades lubab. GPS mõjutab kella kasutamist negatiivselt, jättes meid maha kasutamisel kokku umbes kaks päeva, kuid ausalt öeldes ei pruugi minu arvates selle tulemuse pidev aktiveerimine väga vajalik. Täislaadimine võtab meid veidi üle pooleteise tunni, kui räägime 0–100%.\nJõudlus ja võimalused\nEtendus on tänu sellele üsna kerge Varaline operatsioonisüsteem, keskendus eriti isikupärastamisele ja spordile, kuid ilma liigse atribuutikata. Mobiilirakendus on üsna kehv ja annab suhtlemiseks vähe võimalusi, kuid pakub meile pigem sisu lugemist. See on palju rohkem keskendunud 117 spordirežiimile, mille see on lisanud, jagatuna järgmistesse osadesse:\nAl aire tasuta\nOmalt kell ei suhtle märguannetega, Oleme juba öelnud, et sellel puudub ka mikrofon ja kõlar. Keskendume teadete lugemisele, mis avalduvad selgelt ja laialt. Seetõttu on meil hea kell, millel on rohkem kui piisavalt põhiomadusi ja mis töötab vajalike funktsioonide korral korrektselt. Eesmärk on piirata meie kasutuskogemust, kuna rakendusel pole palju märkimisväärseid võimalusi. Selles meetmes on meil nutikell, mis keskendub eelkõige teadete lugemise pakkumisele, meie füüsilise ja sportliku aktiivsuse jälgimisele ning vähesele muule. Hind aga vastab sellele kõigele.\nMe ei unusta, et kellal on vastupidavus temperatuuridele vahemikus -10 ºC kuni 45 ºC, samas kui see on vee alla uputatav kuni 5 sularahaautomaadini. Kell on üsna lihvitud, hoolimata oma põhilisest toimimisest, on meil kõigis funktsioonides hea jõudlus. GPS-kiip annab meile seadme iseseisvuse pluss ja autonoomia on kahtlemata üks selle tugevamaid külgi.\nNegatiivses osas on meil üsna põhiline ja interaktiivne tarkvara, võib-olla puudulik mobiilirakendus ja see on rohkem mõeldud käevõru jälgimiseks ning lõpuks ei kuulu see Xiaomi enda ökosüsteemi või vähemalt pole sellel konkreetset kohta. Eelisena võib seadme leida vähem kui 120 euro eest paljudest müügikohtadest, näiteks Amazonist.\nVäga piiratud rakendus\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Xiaomi Mi Watch: hinna ja kvaliteedi suhe


NÄDALA MÕTE. 18.09.2017\nAlanud nädal kutsub meid olema tänulikud.\nPaulus kirjutas kord filiplastele: „Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: „Olge rõõmsad!“ Teie leebus saagu teatavaks kõigile inimestele. Issand on ligidal! Ärge muretsege ühtigi, vaid teie vajadused saagu kõiges Jumalale teatavaks tänuütlemisega palumises ja anumises.“\nPaljud meist on küllap korduvalt küsinud oma lastelt või lastelastelt ühe lihtsa küsimuse: „Kas sa ka tänasid? Kas sa ütlesid aitäh?“ Mis oli see, mille eest meie meelest nad oleksid pidanud tänama? Sageli olid need väikesed materiaalsed asjad, kuid ometi pidasime me enesestmõistetavaks, et üks normaalne inimene tänab ka väikeste asjade eest. Aga me ise? Kas me oleme tänulikud rändurid või peame ütlema oma lastele ja lastelastele, väikestele sugulastele ja sõpradele: „Ärge tehke minu tegude järgi – see pole hea eeskuju –, vaid tehke minu ilusate nõuannete järgi.“\nPaulus kutsub kristlasi üles olema rõõmsad ja tänulikud. Kiri filiplastele, kus ta sellest kõneleb, on tal kirjutatud vanglas, teadmata, kas teda homme ootab ees elu või surm, kannatused või vabanemine. Paulus ei kirjuta kogudusele haledaid lugusid. Ta ütleb: „Olge rõõmsad ja tänulikud!“\nPiibel kõneleb tänamatusest kui ühest patu suurimast nähtavast viljast. Kui Paulus kirjutab oma kirjas roomlastele inimkonna traagilisest moraalset langusest, alustab ta sõnadega: „Jumalat tundes nad ei ole ülistanud ega tänanud teda kui Jumalat, vaid on oma arvamustega jooksnud tühja ning nende mõistmatu süda on jäänud pimedaks. Väites endid targad olevat, on nad läinud rumalaks.“ (Rm 1:21–22) Kuidas me näeme iseennast, Jumala loodud maailma ja Jumalat? Üks võimalus sellele küsimusele õiget vastust saada on see, kui mõtleme, kui palju on meis tänulikkust ja kui sageli seda väljendame. Kas kogume seda kokku ja ütleme inimestele tänu siis, kui nad kirstus lebavad, või väljendame oma tänu iga päev?\nOma kirjades väljendab Paulus taas ja taas oma tänu Jumalale ja pidevalt kutsub ta nende kirjade lugejaid üles tänulikkusele. Olge tänulikud, valvake tänupalves, olge ülevoolavad tänus, laulge kogu südamest tänulikult Jumalale – kirjutab ta koloslastele.\nPalve on kui hingamine ja elugi on kui hingamine. Me ei saa kaua ainult sisse hingata. Inimlaps, kes Jumalalt vaid midagi palub – Teda tänamata –, ja inimlaps, kes Temalt vaid head vastu võtab – seda edasi kinkimata –, on nagu lämbuja, kes on unustanud välja hingamise.\nOn sügis. Loodus on imelises muutumises. Sügis oma rohkete andide ja säravate värvidega. Jumala loodud maailm. Laps, käes kimp värvilisi lehti, jookseb isa juurde, silmad säramas, ja ütleb: „Vaata, kui ilus!“ Aga isal pole aega vaadata. Ta mõtleb tähtsate asjade peale, ta räägib tähtsat juttu. Telefon on helisenud ja tähtsad asjad tahavad ajamist. Tähtsate suurte inimeste tähtsad asjad – kõik ju laste õnne nimel! Et oleks rohkem uusi asju, paremaid võimalusi, et oleks vähemalt samapalju ja natuke rohkem kui teistel. Sära lapse silmadest kustub. Lehed liuglevad maa poole. Peagi on ka lapsel oma telefon ja temagi ajab oma tähtsaid asju ja ta arvab, et selleks, et näha midagi ilusat, tuleb sõita kaugele-kaugele, ja et sinna jõuda, tuleb teha palju tööd. Kui nii elad, siis polegi aega näha kõike seda ilusat, mis on lähedal – siinsamas su juures. Ja inimlaps liigub aina kaugemale ja kaugemale taevariigist siin ja seal ja nendestki, kes ta kõrvale on kingitud selleks, et hoolida ja armastada ja kogeda hoolimist ja armastust. Kas see on elu? Kas sellisel elul on mõte?\nPilliroog sahiseb sügistuules – kummardub vee kohale ja tõuseb taas. Meie, ristitud, vee kohale kummardunud – kas tõstame pilgu taevasse, kas kummardume maa ja taevaste Looja ette tänus igal Tema poolt meile kingitud päeval oma elus?


Natura first! Loodus esimesena! — Sirp\nMonotüüpsed maastikud, olgu need asulad või monokultuuriga põllud ei lisa looduslikku mitmekesisust, vaid lihtsustavad ja seetõttu muudavad need häiringutele haavatavaks. Häiringud on looduslike protsesside loomulik osa, kuid jällegi – haavatuvuse ja säilenõtkuse määr sõltub häiringu ulatusest ja kestusest. Häiringuid võib olla mitmesuguseid, näiteks alates looduslikust tormimurrust kuni inimese tehtud lageraieni, reovee imbumine veekogusse, mineraalväetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine avapõllumajanduses jne. Sõnnik, mineraalväetised ja taimekaitsevahendid on tubliks abiks meile toidu tootmisel, aga häiringu puhul on küsimus mahus ja mastaabis, praktikas ja toimekohas. Kliimamuutusega, mis on põhjustatud Maa keskmise temperatuuri tõusust, toimetulek eeldab nii kultuuride kui ka looduslike liikide mitmekesisust. Inimese loodud kultuurid ja tõud, aga ka looduslikud liigid ja nende elupaigad suudavad paremini kohaneda muutlike oludega kui liigivaesed ökosüsteemid nii maismaal kui vees. Veeökosüsteemid on inimesele eluliselt tähtsad hapniku tootjana, Maa temperatuuri tasakaalustajana, toidu allikana. Maavarad, mida inimene ei ole loonud, kuid mida hoogsalt kasutab, pärinevad sadade miljonite aastate eest elanud taimedest ja loomadest ning kunagi need ammenduvad. Näiteks meie põlevkivi moodustus umbes 500 miljonit aastat tagasi. Sellist ajaperspektiivi on raske tajuda, sest inimese enda eluiga on keskmiselt 70–80 aastat. Esimestest inimestest räägime ajakavas 200 000 – 300 000 aastat tagasi. Eesti alalt on teada vanim asustus 9500 aasta tagusest ajast. Kuigi siin on elamiseks ruumi – ligikaudu 30 inimest ühel ruutkilomeetril (statistikaameti andmeil oli ELi keskmine 2018. aastal 118 in/km2)1, on suurem osa elanikkonnast ikkagi koondunud linnadesse. Linna hüvesid täiendatakse suvekoduga, kus nädalalõputi ja puhkuse ajal ollakse loodusele lähemal ja sellega rohkem koos. Tänu lühikestele vahemaadele ja tihedale teedevõrgule on loodus linlasele hästi kättesaadav nii linnas kui maal. Looduse mitmekesisusest annavad enamasti aimu vanametsa puistud ja lillerikkad niidud, kuid tähtis on ka nende pindala, vaheldusrikkus ja sidusus. Looduslik mitmekesisus vajab ruumi ja omavahelisi ühendusi. Üksik metsatukk või niidulapike ei taga veel ökosüsteemi säilenõtkust, mida mõjutab kliimamuutus või inimese vahetu tegevus, olgu selleks põllumajandus, metsade majandamine, veejuhtimine, maavarade kaevandamine või tee-ehitus.\nKaitsealadest üksi ei piisa\nAmetlikult on Eestis 19,4% maismaast looduskaitseliste piirangutega.2 Mõnele võib see arv tunduda suur, mõnele väike. Kuna me ei tea, kui palju loodust, ja eelkõige, kui palju mitmekesist loodust, on piisav selleks, et tagada elanikele nende vajadused praegu ja tulevikus, siis on küsimus ennemini selles, missugune on meid ümbritsev loodus, mitte aga see, kui palju seda on. Küsimus taandub jällegi mitmekesisusele. Kas meid ümbritseb mitmekesisine loodusmaastik, kui kaugel see meist asub ja kas meil on selleni lühike maa, kui sidus see on. Ühekultuuriliste suurpõldudega ümbritsetud talumajapidamisel võib olla sama probleem mis asulas elaval linnaperel – puudub looduse mitmekesisus, ahenenud on juurdepääs loodusele, kas metsale või pargile. Looduskaitse puhul räägitakse paljuski piirangutest. Ei tohi metsa majandada, sest metsas on kaitsealuseid liike. Ei tohi veekogu kaldale või mereranda ehitada, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamist on näiteks piiratud veekogude kallastel, allikate läheduses ja karstialadel. Teatud aladele, näiteks loodusreservaatidesse ja sihtkaitsevöönditesse on minek piiratud või lausa keelatud. „Natura 2000“ võrgustikualadele kehtivad enamasti veelgi rangemad reeglid. Nii võibki rahvale jääda mulje, et muudmoodi loodust kaitsta ei saagi kui ainult piirangutega. Õigupoolest tehakse piirangute seadmisega elu lihtsamaks. Seadustest tulenevad piirangud maa ja loodusvarade kasutamiseks tuginevad paljude teadlaste tööle ja varasemale kogemusele, mil määral on mingi tegevus ohuks looduse mitmekesisusele. Pole vaja hakata ise uurima ega analüüsima, kas näiteks metsaraie või maaparandus mõjutab elurikkust ebasoodsalt. Kuid üksnes teiste kogemustele ja analoogiale toetuda samuti ei saa. Looduslikud süsteemid on keerukad ja asukohaspetsiifilised, mistõttu on vajalik uut tegevust kavandades hinnata mõju looduskeskkonnale konkreetsete tingimuste järgi. Siin tulevad appi eksperdid, kes annavad hinnangu looduskeskkonda mõjutava tegevuse ulatusele ja säilenõtkusele, see on, kuivõrd ja kui kiiresti saavad mõjutatud liigid ja ökosüsteemid hakkama kavandatavast tegevusest tuleneva keskkonnamõjuga ja kuidas seda hakkama saamist soodustada. Keskkonnamõju hinnata on vaja just seepärast, et sellise hindamise käigus ei keskenduta vaid mõjutavatele looduskaitsealadele, sh „Natura 2000“ aladele, ja kaitstavatele liikidele, vaid kogu looduskeskkonnale eesmärgiga vältida loodusliku mitmekesisuse kadu ja seeläbi kahju inimese tervisele ja heaolule. Tuleb tunnistada, et Euroopa Liidu linnu- ja loodusdirektiiviga on looduse kaitsmiseks antud tugevaimad hoovad. Kui tavapäraselt saavad otsustamisel eelistuse majanduslikud kaalutlused, majandluslik kulu ja tulu, siis ELi looduskaitsedirektiivides osundatakse vajadusele enne tegevuse lubamise üle otsustamist põhjalikult kaaluda asukohale, mastaabile või tehnoloogiale alternatiivseid lahendusi, mille puhul täidetakse nii majanduse kui ka looduskaitse eesmärke.\nVaatlemine ja jäädvustamine\nVõib julgesti väita, et viimasel kümnendil on eestlaste looduse vaatlemise ja jäädvustamise huvi tublisti suurenenud. Seda ilmestavad kümned, kui mitte sajad pildipangad, mis iga päev täienevad uute looduspiltidega.\nKui paarkümmend aastat tagasi tunti meil ehk paari-kolme loodusfotograafi, siis nüüd on keeruline öelda, kes on loodusfotograaf ja kes mitte. Loodusobjektide (enamasti liigid ja maastikud) mitmekesisuse ja ka harulduste jäädvustamise kasvu kõrval on paranenud piltide kompositsiooniline ja tehniline kvaliteet. Fototehnika, mis kunagi oli kättesaadav proffidele, on paljude kasutuses. Käsikäes objektide jäädvustamisega arenevad ka veebifoorumid, kus küsitakse liikide ja nende tegutsemise kohta: kes laulab, kelle ekskrement, kes on siin kraapinud jne. Veebis on kättesaadavad nii linnu- kui linnulaulumäärajad – võimalused liikide tundmaõppimiseks ja seeläbi ümbritseva elurikkuse mõistmiseks on piiritud. See on kui moodne õpituba, kus rahvas harib ennast ise ilma spetsiaalse klassiruumi või kursuseta.\nSellisel üldrahvalikul õppevormil on väga suur tähtsus, kuivõrd see loob taustsüsteemi looduse väärtustamiseks. Kuid nagu ikka, liiale ei tohi ka minna. Pean silmas piltnike soovi saada kaamera fookusesse järjest uusi ja tihti ka varjatuma eluviisiga liike, mistõttu võib piltniku hasart teha karuteene nii konkreetsele paarile või pesakonnale, kui nende elu hakatakse järjepidevalt jälgima või lausa segama. Sellegi tegevuse puhul peab käituma eetiliselt ja vastutustundlikult. Looduse vaatlemisest on saanud rahvateadus. Sedagi on soodustanud IT-rakenduste laialdane levik. Nägin rebast, kohtasin valge-toonekurge – võtan mobiilis lahti loodusvaatluste andmebaasi rakenduse ja sisestan oma vaatluse. Andmeid vaatluste kohta koguneb ilmselt jõudsamalt, kui neid analüüsida jõutakse. Loodan, et looduse vaatlemine suunab inimesi üha rohkem looduse hoidmisele. On ju juubeliaasta motokski – „Hoia, mida armastad“.\nKuigi keskkonnamõju on hinnatud juba ligi kolmkümmend aastat, panevad eksperdid tähele, et üldsuse huvi arendusprojektide vastu on suurenenud just viimasel kümnendil. Sisetunne ütleb, et kui varem oli seltse, seltsinguid ja üksikisikuid, kes tundsid arendusprojekti vastu huvi, võrdsemalt, siis nüüd on elanikud koondunud ja üksikisikuid, keda naabruskonnas toimuv huvitab ja tegutsema sunnib, pigem vähem. Selgemini tuleb kogukonnavalve esile metsaraie, turba- jm maavarakaevandamisega seoses. Tihti on külaelanikud võtnud südameasjaks seista oma elukeskkonna eest paljuski linnast maale puhkama tulnute initsiatiivil. Soovitakse olla otsuste tegemise juures ja rohkem kaasa rääkida. Sellega tuleb ka otsustajatel järjest rohkem arvestada, omavalitsuse üldplaneeringus ootused looduskeskkonnale kogukonna ja maaomanikega läbi arutada.\nEnamasti vastandatakse looduse kaitset ja majandust, esitades küsimuse tihti nii, et mõlemat korraga ei saa, tuleb valida. Kui aga lähtuda planeedi piiride põhimõttest, siis küsimuse püstitus on hoopis selline, et kuidas mahutada inimühiskonna vajadused Maa ökosüsteemide säilenõtkuse piiresse ehk kuidas ja kui palju majandada, tarbida, toota ja ümber töötada maad, maavarasid, loodust, et neid jätkuks ka järeltulevatele inimpõlvedele. Hoolsus ja kasinus on siin omal kohal. Piiramatu on vaid meie loovus. Kuidas tarbida, toota ja käidelda miljonite aastate eest moodustunud loodusvarasid säästlikult ja nutikalt elurikkust hoides, selles on küsimus. Mõtleme välja ja viime ellu, ja nii iga päev.\nLoodus kui kaubamärk\n„Kaubamärk“ kõlab utilitaarselt, aga teame hästi, et riigid reklaamivad oma loodust ja looduskauneid kohti kui kutset – tulge vaatama, tulge meile külla! Me ei leia turismivoldikutest, veebisaitidelt ega reklaamidest kaevandusalasid, elektrijaamade tossavaid korstnaid ega autodest ummistunud tänavaid, rääkimata prügist metsa all või sinivetikaga randu. Ikka soovime näidata parimat – puhtamat ja mitmekesisemat keskkonda. Puhas keskkond ja mitmekesine loodus ei ole ainult turisti ligimeelitamiseks, vaid see on tähtis meile endile ja neile, kes otsivad sellist elukohta, kus hingata puhast õhku, juua puhast vett ja tarbida puhast kohapeal toodetud toitu ning nautida mitmekesist loodust, selle rahustavat ja tervistavat toimet. Viimati nimetatud aspektid olid eriti hinnas sel kevadel kroonviirusest põhjustatud eriolukorras. Inimestel oli, kuhu ohutult minna. Ja on ka edaspidi, kui toimime oma loodusega arukalt. Kui loodus on esimene!\nKaja Peterson on 2013. aastal pälvinud looduskaitse hõbemärgi.\n1 Rahvastiku tihedus. Statistikaamet https://www.stat.ee/29911\n2 KAUR, 2020. Looduskaitse arvudes 2019; https://kaur.maps.arcgis.com/apps/MapJournal/index.html?appid=03d9c0ec7047422c8ed29bba57a1f18d


Mercury Mountaineer probleemid - Tips for you - Tipsed.Com\nMercury Mountaineer probleemid\nMercury Mountaineer, Mid-size maastur, võib pidada luksus versiooni Ford Explorer.Ta jagab paljud Explorer põhifunktsioonid, samuti ei toodeta Ford marque mis on spetsialiseerunud tootmise algtaseme luksus autod.Mercury Mountaineer on tunduvalt kallim maastur kui Explorer ja see on praegu oma kolmanda põlvkonna.\nMajor 1. põlvkonna probleemid\nesimese põlvkonna Mercury mägironijad (1997-2001), et mõned osad - massõhuvoolu andur, diferentsiaalrõhu tagasiside EGR anduri, sisselaskekollektori tihend ja ees ajastus ketipinguti - on hõlmatud turult kuni 72000 miili.Osadel autodel võib kaotada toimimise nelikvedu süsteem, mille puhul remondikulud erineks sest ebaõnnestumised ei ole konkreetselt.1997. ja 1998. sõidukid on eelkõige kütte-ja kliimaseadmete probleeme rikke tõttu kerise puhul ja segu ukse.\nEsimese põlvkonna mägironijad on tavaliselt ka edastamise ja vedrustus küsimusi.Mõnel sõidukeid, käigukasti võib ägeneda, kui käiguvahetus teiselt kolmandale käigule.See võib oll\na fikseeritud, parandatakse nihe solenoid rike.Võimu bar linke saab ka painutada või murda tõttu jäik originaal puksid.\nMuud 1st Generation Probleemid\nMuud probleeme esimese põlvkonna Mercury mägironijad hulka elektrilise müra eest helisüsteemi juures AM sagedus (asendada elektriline kütusepump), vigane hapnikuanduritelt kütteelement lekked (lahendatud osamakseof restrictor küttekeha sisselaskevoolikut) ja müra käreda kiirendus (remont komplekt hammasrihm kohta 4,0-liitrine V6 mootor).\nMajor 2nd Generation Probleemid\nmootorimüra on ühine viletsust teise põlvkonna Mercury mägironijad (2002-2005).Seda saab lahendada kas kehtestades ümber esmane ketipinguti või asendamine üleandmisel kettajam.Teised probleemid on vigane sidur, mida saab lahendada muudetud sidur pakki ja sõnastada käik Lube;ja õlilekkeid paremalt poolt sild, mis nõuab täielikku telgede väljavahetamist.\nMuud 2nd Generation probleemid (2002)\nhulgas mudeli aasta teise põlvkonna Mercury mägironijad, 2002 kirje on kõige rohkem probleeme.Nagu sõidukite esimese põlvkonna nelikvedu süsteemi 2002 mudel aasta saab ei tööta, ja see on eriti problemaatiline hinnata remondi maksumus alates selle ebaõnnestumine ei ole omased ainult ühe osa.Mõned 2002 mägironijad võivad olla ka ennatlik jõuülekande rikke, probleem, mis on identne eespool nimetatud jõuülekandega.Häired diferentsiaalrõhu tagasiside EGR ja erinevus kiiruseandurite (seotud juhtmestik) on aeg-ajalt probleeme 2002. sõidukite ja remondikulud sõltuvad määral juhtmestiku probleemid.\nMuud probleemid unikaalne 2002. mägironijad sisaldama kütuse gabariit.See võib langeda kuni tühjad sõidukitel 4,0-liitrised mootorid tõttu Segakütuselise mooduli probleem, mis tuleb kindlaks määrata.Teine küsimus on kütuse pump kavitatsioon, mis põhjustab pahandust või kõhkluseta (ümber osad on olemas) ja lahtine tagaklaasi klaas (diilerid võivad asetada sulgudesse ja keerake kruvid).\n3rd Generation Probleemid\nProbleemid kolmanda põlvkonna Mercury mägironijad hulka lohistades ja ülekuumenemise pidurid (võib olla fikseeritud, kas nad sealt juhtmestik või asendada piduri lüliti), jahutusvedeliku lekkeid sõidukitel 4.0- ja4.6-liitrised mootorid (lahendatud asendamine voolikuklambritega) ja rool müra (fikseeritud roolisamba vahevõllil asendamine).Samuti käigukangi edastamise kohta mõne kolmanda põlvkonna sõidukeid ei tule välja park, mida saab lahendada määrde eemaldamisel nihe blokeeringu lüliti.\nKas Äädikas hea oma juuksed ?\nMillised on sümptomid Osteosarkoomi ?\nMärgid vaagna Vähk