Vastupidiselt sellele, mida mõned lugejad arvavad, ei avalda see töö ühtegi salajast edu valemit; kaugel sellest aitavad olulised omadused, sealhulgas distsiplineeritud ja metoodiline lähenemine, keskendumine ja detailidele tähelepanu pööramine. Positsioonikauplemise põhireegel on vältida suur võimendust ning hoida silma peal valuutapositsioonide järgmisesse päeva ülekandmise tasudel, sest mõnikord võivad ülekandmistasud kujuneda suuremaks kui positsioonilt saadav kasum. Võta kaasa See parim Forexi raamat on otsepunktist praktiline juhend Forexi kauplejatele, kes otsivad kasulikke tehnikaid, mida nad saavad mõista piiratud jõupingutustega soovitud tulemuste saavutamiseks.\nSeda peetakse kõige populaarsemaks veebipõhiseks õppevahendiks, mis sobib kõigile ettevõtjatele sõltumata nende kogemuste tasemest. Iga e-raamat on täielik juhend, mis aitab teil mõista peamisi kauplemiskontseptsioone ja luua Forexi kauplemisstrateegia, mis on kohandatud teie individuaalsetele eesmärkidele.\nKasutades tegelikke proovitud strateegiaid, on tehtud ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et teie kauplemine vastab valitud strateegiale ja kuidas kohandada oma mõtteviisi, et see toimiks.\nSee e-raamat püüab selgitada, kuidas jõuda vaimsesse seisundisse, kus on võimalik kõrvaldada emotsionaalsed otsused, mis võivad viia kauplemise kahjumini, ja kirjeldab punkte, mida tuleb järgida eduka kaubandusplaani väljatöötamiseks.\nNimekiri kõigi aegade 7 parimatest börsikauplustest Nimekiri kõigi aegade 7 parimatest börsikauplustest Oleme koostanud nimekirja aktsiatega kauplemise raamatutest, mis pakuvad mitte ainult vajalikke põhialuseid, vaid pakuvad ainulaadset perspektiivi aktsiakaubandusele koos tõhusate kauplemisvahendite ja -tehnikate abil, mis võivad edu ja ebaõnnestumise vahel kõik vahet teha. Allpool on selliste aktsiatega kauplemise raamatute 7 parimat - Kauplemissüsteemid ja -meetodid hankige see raamat Kauplemine võita: turgude valdamise psühholoogia hankige see raamat Kvantitatiivsed kauplemisstrateegiad hankige see raamat Kaubandage oma teed rahalise vabaduse poole hankige see raamat Kilpkonna viis: salajased meetodid, mis muutsid tavalised inimesed legendaarseteks kauplejateks hankige see raamat Sissekanded ja väljapääsud: 16 kauplustoa külastamine hankige see raamat Algoritmiline kauplemine: strateegiate võitmine ja nende põhjendus hankige see raamat Arutleme üksikasjalikult kõigi nende aktsiatega kauplemise raamatute üle koos peamiste väljavõtete ja ülevaadetega. Kaufman Raamatu ülevaade See raamat on põhjalik teos, mis hõlmab kogu kauplemisstrateegiate spektrit ja nende toimimist, mis on mõeldud nii amatöör- kui ka professionaalsetele kauplejatele, koos värskeima teabega kauplemissüsteemide, Kauplemisstrateegiate raamatute tagamine ja tehnikate kohta, mis on hädavajalikud börsil kauplemiseks.\nNeed näevad hindade ja hinnakujundust, mis on selle tulemusena kujunemas Kauplemisstrateegiate raamatute tagamine näitajana, mitte mahajäänud näitajana. Paljud kogenematud kauplejad klassifitseerivad selle lihtsalt püüdes panga väikeseid kasumeid lühikese aja jooksul pangas hoida. See on aga scalpingi päritolu ekslik tõlkimine kui nähtus ja näitab, kuidas kirjeldus on aja jooksul arenenud, eriti Interneti-põhise kaubanduse arendamise ajal.\nKauplemine krae strateegia


Taustapildil on Lincoln Indianapolis |\nTaustapildil on Lincoln Indianapolis\nPosted 1 December, 2013 - 10:25 by admin\nViiekümnendate aastate esimesel poolel tuli Fordi kompanii stuudiotest ulmelisi ideeautosid nagu küllusesarvest. Kujustuskunstnike kujutlusvõimel lasti vabalt perutada ja „üle võlli“ minek oli üpris tavaline.\nOsalt sellist tulemust oodatigi, sest samuti talitasid ju konkurendid General Motorsi ja Chrysleri arenduskeskustes. Näitusekülastajad vapustati kollektiivselt ja katkematult lennuki-raketiteemat autokujustuse juhtmotiivina aus hoides. Ford ehitas aastatel 1952-1956 ainueksemplarid X-100, XL-500, FX-Atmos, X-1000 ja Mystère. Kuulsaimaks kõigist sai aga lainelise klaaskupliga Lincoln Futura, mille alusel loodi Batmani auto Batmobile.\nIdeeauto Lincoln Indianapolis (1955), ameerika omadest selgelt stiilsem ja väljapeetum, sündis Torinos. See oli üpriski kummaline aeg autokerestuse maailmakeskuseks kujunenud linnas. Avukad väikesed ettevõtted võitlesid ellujäämise nimel ja otse loomulikult ei põlatud ära rikkast Ameerikast saadud tellimusi. Selle nimel tehti omajagu tööd ja meiegi tänane näide kuulub ponnistuste hulka, millega püüti köita Detroidi tähelepanu.\nCarrozzeria Boano tegutses kõigest ajavahemikus 1953-1957, aga ta mõju oli kordades suurem sellest, mis nimetatud perioodil korda saadeti. Mario Felice Boano elulugu oli kirju sündmustest ja saavutustest. Alustanud karjääri Stabilimenti Farina juures, suundus ta Pinin Farinasse, seejärel (1936) püüdis ise ettevõtjana kätt proovida, aga oli ikkagi sunnitud Pinin Farina juurde palgatööle naasma. Sõja järel ühines Carrozzeria Ghiaga, siis müüs oma osakud ja lõi Carrozzeria Boano. Kuna tal oli aastaid juba 50, sai peadisaineriks pea sama andekas poeg Gian Paolo Boano. Ajad olid kehvad ja firma polnud paraku kestma määratud.\nKunagine tööandja Ghia oli Chrysler Corporationiga sisse seadnud kestva, mõlemaid pooli rahuldava töösuhte. Mehed otsustasid omakorda Fordi tähelepanu köita stiilse ideeautoga. Aluseks võeti 1955. aasta Lincolni raam, mootor ja veermik. Tol aastal pruukis Fordi luksusmark 3,12 m pikkust telgede vahet, ta 5,6liitrine V-8 mootor arendas 225 hj.\nAuto kujustus jättis soovida. Näiteks puudus tal endiselt panoraamtuuleklaas, mida rakendati ka palju odavamatel ameerika autodel. Boano sellist möödalaskmist endale muidugi ei lubanud – ja ega Lincolngi järgmisel mudeliaastal enam mitte, kui ta sättis 3 tolli pikema telgede vahega autole pindalalt suurima panoraamklaasi USA-s, seega terves ilmas.\nNimi Indianapolis tähendas muidugi ülimat sportlikkust ja autole anti sedaani asemel kahe istmega kupee vorm. Väljalasketorud külgedel olid samuti selgelt seotud võidusõiduteemaga, aga tegu oli butafooriaga, pelgalt kujustuselemendiga. Kolm toruotsakut kummalgi küljel viidanuks nagu kuuesilindrilisele mootorile, aga neli koormanuks külje visuaalselt liiga üle, sestap jäädi kolme juurde.\nPüstiasendis laternapaarid otsekui ennustasid samal moel paigutatud esilaternate Quadra-Lite kasutamist 1957. aasta Lincolnil. Tagatiibade otsad, nagu paljudel tollastel USA ideeautodel, meenutasid reaktiivlennuki düüse. Kroomitud detailide kuju ja nende oskuslik doseerimine viitavad ülimale professionaalsusele. Maitsekas interjööris paelus kõige enam tähelepanu kindalaeka kaane laadse, ainsa hetkega avatava luugi taha peidetav armatuurlaud.\nBoano ponnistus õigustas ennast igati. Auto debüüt leidis aset kodulinna autonäitusel, mis kuulus tollal Euroopa olulisimate kilda. Indianapolise pildipaar kaunistas mõjuka ajakirja „Auto Age“ 1955. aasta novembrinumbri kaant ja küsimus kõlas: „Kas tegu on järgmise Lincolniga?“\nHenry Ford II ostis auto ära ja kuluaarides räägiti, et Ford Motor pakkuski Boanole kümneaastast lepingut konsultandi ja kerestajana. Kas see oli päriselt nõnda või mitte, aga isa ja poeg võeti peagi hoopis Fiati palgale. Koos asutasid nad Itaalia esimargile uue stiilikeskuse – ja see oli hoopis midagi kindlamat, kui oodata mõnd tellimust Fordilt.\nEeskujulikult ennistatud Lincoln Indianapolis müüdi novembri lõpul peetud oksjonil 1 550 000 dollari eest.


Seks raseduse ajal - kas määrimine on normaalne? - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Seks raseduse ajal – kas määrimine on normaalne?\nTeema: Seks raseduse ajal – kas määrimine on normaalne?\nKehva enesetunde tõttu oleme mehega pärast rasedusest teadasaamist paar korda seksinud.\nEsimene kord oli u 6. nädalal, vahekord lõppes kerge määrimisega (vana, tumepruun veri), mis oli küll vaid hetkeks. Tänane vahekord 12. nädalal lõppes erkpunase verega, mis küll pärast paarikümmet minutit muutus tume-tume pruunis ja ka väga kergeks määrimiseks. Kõhuvalusid jmt pole, lihtsalt kergelt määrib. Paar päeva tagasi sai käidud UH-s, siis oli kõik korras ja raseduse jooksul muidu mingit määrimist pole esinenud. Rääkisin ämmakaga, tema arvas, eton ok. Ülehomme lähen kontrolli. Guugeldamise tulemus rahustas – et äkki ongi normaalne, et verevarustus suurem ja veresooned laienenud, asend oli selline, et tõenäoliselt ärritas emakakaela (selle tundlikkusega ka raseduse-eelselt probleem olnud).\nMuidu on enesetunne igati ok, ja päris tsölibaadis elada ei tahaks, aga sellised asjad ehmatavad ja tundub, et hetkel tuleb vanainimesteasjast pigem hoiduda.\nOn kellelgi veel määrimise/verejooksuga pärast vahekorda probleeme olnud? Kuidas rasedus üleüldse teie seksuaalelule on mõjunud?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 12.11 11:46; 12.11 13:37; 13.11 08:24;\nRE: Seks raseduse ajal – kas määrimine on normaalne?\nMäärimine,eriti veel helepunaselt, raseduse ajal ei ole normaalne. Minu määris ka mitu korda ja kahel korral peale vahekorda. Rääkisin sellest arstile(risirasedana ämmaka juures ei käi) ja koheselt sain peale duphastoni ravi(määrimine jäi ka järgi) ja olen voodireziimil ning seks on keelatud.\nKui sa ei saa vaginaalselt vahekorras olla siis ei ole see veel maailma lõpp. On ka palju muid viise teineteise rahuldamiseks.\nRasedana on ikka prioriteet nr.1 laps kes kasvab sinu kõhus mitte sugutung mida peab ilmtingimata rahuldama.\nMa arvan et peaksid sellest r22kima oma 2mmakaga.Mu arst ytles et kui peaks peale vahekorda tekkima mingisugune kahtlane m22rimine voi veritsus,tuleb kohe v6tta yhendust haigla v6i arstidega.\nMul kyll peale seksi voolust ei esinenud terve raseduse aja,peale sperma mis v2lja tuli,aga raseduseaegse seksiga oli nii,kuidas enesetunne lubas.Kui oli ikka v2ga halb olla,siis lihtsalt ei teinud,aga oli ka kordi,kus oli selline isu peal,nagu oleks aastaid ilma olnud…hehe..Muidu on voodielu ikka sama hea kui enne.Nyyd l6pus aga isu t2ielik 0,niigi k6ik kohad valutavad ja pidev v2simus on peal aga 6nneks mees m6istev ja ei lase sellest end h2irida.\nmul oli raseduse alguses emakas väike verevalum ja arst kohe ütles, et vahekorras pole just soovitav olla, et võib põhjustada verejooksu. nii ma sellest igatahes hoidusin. ja ütles veel, et kui juhul peakski määrima hakkama siis ohtlik märk on erepunane veri, siis tuleks erakorralisse kohe minna.\nMinul on 3 korda juba olnud tugevad verejooksud ja nende põhjuseks hematoom ja vana veri emakas. Olen välismaal ja arst ütles, et see tavaline. Ei pea siin mingit paanikat tekitama nagu kõik seda teevad. Ka minul oli esialgu suur paanika sees, et nüüd on kõik kuna foorumites räägitakse kuidas määrib ja rasedus peetunud või kui verejooks, siis rasedus katkenud. Pole mõtet inimesi hirmutada sellise jutuga. Ega kõigil siis ühesugune põhjus pole miks määrib ja miks tekib verejooks. Igaüks on individuaal, kel erinev rasedus ja selle kulg. Esimene verejooks oli mul 7+2 ning teine 10+0 ja järgmine 10+2. Peagi mul 12 nädalat täis ja kuna olen üliheade arstide järelvalve all, siis tean, et kõik on korras. 2 meesarsti välismaal ja Eestis Dr. ¦oisi juures.\nmina olen terve raseduse aja seksinud nagu hull ja pole kordagi määrinud , ei helepunaselt , ei tumepunaselt.\nptüi,ptüi,ptüi, et siin asja ära ei sõnu 🙂\nMul ka peale seksi hakkas määrima ja jäigi. Kolmandal päeval läksin erakorralisse. Seal tuvastati põhjus, täpsemalt ei soovi kirjutada.\nArst ütles, et see on tavaline, et peale seksi natuke määrib, kui see aga ei taha ära kaduda, peab asja uurima. Kui sul natuke määrib ja suurt verejooksu pole, siis ma ei näe paanikaks põhjust. Kui arstile lähed, küll siis kindlaks tehakse põhjus.\nIgaks juhuks oleks hea vahepeal mitte seksida ja kui peaks kõhuvalu tekkima, siis mine kohe kontrolli.\nAitäh, Kägu (13:20)!\nTore, et keegi saab jälle ‘emast’ mängida ja ikka n-ö ära panna selliste mahlakate ja äärmuslike väljenditega nagu ‘sugutung’ ja ‘maailma lõpp’. Ilmselgelt on mul asja pärast mure ja esimese asjana helistasin hommikul ämmakale, kes ütles, et tõenäoliselt on kõik korras (ka erepunase verega, ilma valudeta) ja tema saab jälgida vaid lapse südametööd, hematoomi peaks diagnoosima arsti. Et ülehomme lähen vastuvõtule ja hetkel määrimine peaaegu lõppenud, siis püüan säilitada kainet mõistust ja mitte kohe erakorralisse tormata. Siit foorumist sellesarnast teemat ei leidnud, samas kui guugeldades tuli palju teemasid, kus kirjeldati sarnast olukorda. Põhjuseks suurenenud verevarustus, laienenud veresooned ja üleüldiselt tundlikum emakakael ja selle ümbrus. Tahtsingi uurida, kuidas selle foorumi kasutajate kogemused.\nEks katsun täna oma ‘pöörase sugutungi’ alla suruda ja loodan, et ei ole maailma lõpp 🙂\nKäisin siin niisama lugemas juba esimese lapse ajal (5a tagasi) ja nüüd ka paar viimast õhtut igavledes siin foorumis ringi kolanud. Teemaalgatajale – vedas sul, et said vastuseks ainult ühe sellise nõmeda alatooniga postituse 😀 varem tundus siin olevat tavaline see, et kui keegi postitas oma mure või mingi küsimuse, siis olid enamus vastustest mõnitavad või lihtsalt väga negatiivsed.\nMinul oli ka mõni aeg tagasi päris korralik veritsus, aga põhjuseks ei olnud eelnev vahekord, vaid veritsema hakkas täiesti niisama. Rasedust oli siis 23+3 nädalat ja pidime järgmisel päeval sõitma perega kaheks nädalaks Türki puhkama. Proovisingi parajasti suveriideid selga, et mis selga veel mahub ja mida kaasa pakkida, kui äkki käis korralik plurts ja verd tuli ikka päris palju. Shokk oli nii suur (esimese lapsega ei olnud mul kordagi isegi mingit õrna määrimist, see mu jaoks täitsa võõras teema), et ma ei teadnud kohe mida tehagi. Panin siis kähku riidesse ja tormasin TÜ Kliinikumi (olen seal arvel) valvearstile. See oli veel reede õhtu ja kell hakkas 5 saama, nii et mu enda arst oli juba majast lahkunud. Ma sõna otseses mõttes ulgusin ukse taga kõva häälega ja olin endast nii väljas, et ei tundnud enam beebi liigutusi ka kõhus. Muidu ta mul hästi aktiivne ja põtkib vahetpidamata. Valvearst tegi tupekaudse ultraheli, millega tuvastas koha, kus veritsus tekkis ja vaatas üle, et tital süda ilusti lõi ja liigutused olid ka olemas. Õnneks selleks ajaks oli juba veritsemine hakanud järele jääma. Arst ütles, et keeruline on öelda põhjust, miks see juhtus ja mis edasi saama hakkab, et võimalik, et kõik on korras ja jääbki nii, aga võimalik ka, et hakkab uuesti tugevamini verd tulema ja tekivad valud. Kuna elan Kliinkumist 2minuti kaugusel lubas ta mind koju, tingimusel, et olen ainult pikali ja kui midagi on, siis lähen kohe tagasi. Õnneks jäi veritsus juba selleks ajaks, kui sealt uuesti koju sain, täiesti järele ja öösel ning järgmisel päeval tuli veel ainult sellist pruunikat määrivat voolust, mis pidi ka normaalne olema (et vana veri). Nädala alguseks oli kõik ok ja suurem hirm hakkas ka üle minema.\nOlen mõlema lapsega lisaks TÜ Kliinikumi korralisele jälgimisele käinud ise veel ka lisaks dr. ¦oisi juures. Kuna mul südames väike kripeldus veel oli, et kas kõik beebiga ikka korras ja me tahtsime uuel nädalavahetusel siiski oma reisile minna, helistasin veel ka ¦oisile ja ta võttis mind erakorraliselt vastu. Vaatas beebi ülima põhjalikkusega üle ja kinnitas, et temaga on kõik absoluutselt korras ja tita tunneb ennast kõhus hästi ja välja ka veel tulema ei plaani hakata. 🙂 Reisile mineku kohta arvas samuti, et ei ole probleemi, aga luges sõnad peale, et ei tohi pikalt päikese käes lesida ja raskusi tõsta, samuti soovitas hoiduda vahekorrast ja saunas käimisest. Tema ütles, et ilmselt oli selle verejooksu põhjuseks see, et kusagil mõni väike veresoon lõhkes. Kuna mul on veresoonte seinad üsna õhukesed (ninast jookseb ka kergesti verd), siis võib selline veritsemine olla ka pealtnäha üsna tühise pingutuse tulemuseks. Ta ütles, et ma olen lihtsalt niimoodi \_”ehitatud\_” 🙂 ja ütles ka, et ei ole vaja hullu paanikasse sattuda, kui verd raseduse kestel veel tuleb. Seda loomulikult siis, kui sellega ei kaasne mingeid valusid ja kui see on lühiajaliselt. Loomulikult, kui ikka mitu päeva verd muudkui tuleb või kusagilt tuikama/valutama hakkab, siis tuleb arsti juurde minna!\nMeie julgesime siiski perega laupäeval oma järelejäänud nädalaks puhkama sõita ja nautisime seda täiega. Seal ujusin, jalutasin ja olin isegi särk seljas rannas ja kõik oli täiesti korras. Reisi ajal rahunesin lõplikult maha ka. Üleliigne muretsemine ja stress pole samuti hea! Praeguseks mul rasedust homse seisuga 28 nädalat ja mingit veritsust pole enam olnud ja tunnen ennast suurepäraselt! Usun/loodan, et nii jääbki! 🙂\nAhjaa, see oli mu elu esimene postitus siin foorumis muideks (korralik essee sai vist), muidu pole kunagi viitsinud kirjutada. Kirjutasingi selle siia sellepärast, et tol õnnetul õhtul, kui ise hakkasin sama teema kohta netist uurima, siis leidsin Eesti foorumitest enamjaolt ainult samalaadseid kurbasid juhtumeid, kuigi lootsin meeleheitlikult, et leian kas või mõne postituse, mis süstib veits positiivsust. Välismaa foorumitest sain rohkem tuge ja lohutust sellel hetkel, sealt leidsin päris mitmeid oma loo laadseid juhtumeid.\nLoodetavasti on minu postitusest teemaalgatajale ja või veel kellelegi natukenegi kasu! 🙂\nMinul oli ka kuskil 15 nädalal päris suur verejooks peale vahekorda, kuskil tund aega lahmas erepunast verd, tehti ultraheli ja selgus, et lihtsalt veresooned tupes on laienenud ja midagi seal lõhkes. Algul oli shokk suur, aga arst rahustas maha, et lapsega on kõik parimas korras. Nii et võib jah olla igasugu põhjuseid.\nÕhtul juba mõtlesin, et kustutan teema ära, et vaevalt rohkem vastuseid tuleb. Aga aitäh viimase kahe vastuse eest! Süstisid julgust juurde ja andsid lootust, et ehk on endal ka hästi. Kindluse mõttes käin täna ka arstil läbi. Loodame parimat 🙂


Tervisekindlustus nii ettevõtetele kui ka nende töötajatele | Turundajate Liit\nTervisekindlustus nii ettevõtetele kui ka nende töötajatele\nKa edukate ettevõtete supertöötajaid võivad tabada tõsised tervisehädad, millega on targem kähku tegelema hakata. Üheks lahenduseks on Seesami tervisespetsialistide pool ettevõtetele suunatud tervisekindlustus. Kampaania autoriks on Seesamit juba pikki aastaid teenindanud loovagentuur Zavod ning teavitus toimub nii veebis, sotsiaalmeedia kanalites, välimeedias kui ka prindis.\nNii Seesami enese kui ka Eesti kindlustusturu jaoks üldiselt on tegu üsna värske tootega ning nii on ka suurema tutvustava kampaania tegemine Seesami jaoks esmakordne ettevõtmine. Seesami turundusjuhi Tiia Pröömi sõnul on tervisekindlustus suunatud igasuguse suurusega ettevõtetele, kes vähegi tunnevad, et tahavad oma inimesi hoida ja motiveerida. „Esmapilgul võib firmades kõik näiliselt hästi olla, aga tegelikult on sealsed töötajad suure pinge all, nad ärrituvad kergesti, neid painavad stress ja unepuudus, mis lõpuks viivad ka füüsiliste terviseprobleemideni. Et tööandjad saaks selliseid probleeme ennetada ja hoida oma töötajad heas vormis, sai tervisekindlustus meie portfelli lisatud ja usume, et sellest on kõigile osapooltele suur abi,“ sõnab Prööm.\nSeesami tervisekindlustus on täna kindlasti vajalik ja selle idee tegelikult lihtne. Tegu on vabatahtliku kindlustusega, mille tööandja saab sõlmida oma töötajatele. Tervisekindlustus pakub laia kaitsete valikut, võimaldades töötajal muu hulgas saada kiiremini vajalikku ravi, käia profülaktilises kontrollis, pääseda eriarsti vastuvõtule ilma saatekirjata ning kasutada muid tasulisi raviteenuseid, mida haigekassa ei hüvita.\nLoomulikult on töötaja heaolu ja tugev tervis ülimalt tähtis, sest terve ja end hästi tundva töötaja motivatsioon tegutseda on suurem. Ning seeläbi ka soov panustada ettevõttesse endasse, tänu millele kasvab kasum ja jätkub ettevõtte edulugu. Eduloost inspireerituna saigi loodud müügikampaania, mille fookuses on mängulised diagnoosid ja nende käes vaevlevad supertöötajad, kes vajavad abi. „Succesus Interruptus ehk Eduloo Katkestuse diagnoos kõlab iseenesest põnevalt, kuid idee selle taga on tegelikult tõsine. Tervisega hädas ja väsinud töötajad ei suuda enam tööl ka panustada ja seeläbi võib kannatada kogu ettevõtte edulugu. Tervisekindlustuse tegemine oma töötajatele peaks tegelikult olema iga ettevõtte juhi südameasi,“ sõnab Prööm.\nKampaania autoriks on Seesamit juba pikki aastaid teenindanud loovagentuur Zavod ning teavitus toimub nii veebis, sotsiaalmeedia kanalites, välimeedias kui ka prindis. Lisaks saab hädas töötaja spetsiaalsel tervisekindlustuse landingul leida endale sobiva diagnoosi, konsulteerida Seesami tervisespetsialistidega ja saada endale sobiv kindlustuslahendus.\nZavod on TULI liige. TULI ühendab kõiki turundusega tegelevaid professionaale, kes on huvitatud erialase taseme tõstmisest ning valdkonna ärksaimate kaasamõtlejate hulka kuulumisest. TULI-sse kuulub praegu 94 liiget.


Piibel.NET :: Taaniel 1\n1Taanieli ja tema kaaslaste kasvatus Paabeli kuningakojas 1 Juuda kuninga Joojakimi kolmandal valitsemisaastal tuli Paabeli kuningas Nebukadnetsar Jeruusalemma alla ja piiras seda.\n2 Ja Issand andis tema kätte Juuda kuninga Joojakimi ja osa Jumala koja riistu, ja ta viis need Sinearimaale + Sinearimaa tähendab Paabelimaad (Babülooniat), vrd 1Ms 11:2. oma jumalakotta; ta viis riistad oma jumala varakambrisse.\n3 Ja kuningas käskis Aspenast, ülemteenrit, et ta tooks Iisraeli lastest, niihästi kuninglikust soost kui suursuguste hulgast,\n4 noori mehi, kellel ei oleks ühtegi kehalist viga ja kes oleksid ilusa välimusega, kes oleksid taibukad kõigis teadustes, targad ja arusaajad, ja kes oleksid kõlblikud teenima kuningakojas; ja neile pidi ta õpetama kaldea + Vt Jr 37:8 seletust. kirja ning keelt.\n5 Ja kuningas määras neile igapäevase osa kuninglikust roast ja veinist, mida ta ise jõi; ja nõnda pidi neid kasvatatama kolm aastat, et nad selle järel võiksid astuda kuninga teenistusse.\n6 Ja nende seas olid Juuda lastest Taaniel, Hananja, Miisael ja Asarja.\n7 Ja ülemteener pani neile nimed: ta nimetas Taanieli Beltsassariks, Hananja Sadrakiks, Miisaeli Meesakiks ja Asarja Abednegoks.\n8 Aga Taaniel otsustas oma südames ennast mitte rüvetada kuninga roaga ja tema joodava veiniga, ja ta taotles ülemteenrilt, et tal poleks vaja ennast rüvetada.\n9 Ja Jumal laskis Taanielil leida heldust ja armu ülemteenri ees.\n10 Aga ülemteener ütles Taanielile: „Ma kardan, et kui mu isand kuningas, kes on määranud teie roa ja joogi, näeb teie palged olevat viletsama välimusega kui teistel teieealistel noortel meestel, viib see mu pea hädaohtu kuninga ees.”\n11 Siis ütles Taaniel ülevaatajale, kelle ülemteener oli määranud Taanielile, Hananjale, Miisaelile ja Asarjale:\n12 „Tee ometi oma sulastega kümme päeva katset, et meile antakse süüa taimetoitu ja juua vett!\n13 Siis võrreldagu sinu juuresolekul meie välimust ja nende noorte meeste välimust, kes söövad kuninglikku rooga, ja selle järel talita oma sulastega, nagu sa heaks arvad!”\n14 Ja ta kuulas neid selles asjas ning katsetas nendega kümme päeva.\n15 Aga kümne päeva pärast näis nende välimus ilusam ja ihu priskem kui ühelgi neist noortest meestest, kes sõid kuninglikku rooga.\n16 Siis ülevaataja võttis nende roa ja nende joodava veini ära ja andis neile taimetoitu.\n17 Ja Jumal andis neile neljale noorele mehele igasuguses kirjas ja teaduses tarkust ja taipu, Taaniel mõistis aga igasuguseid nägemusi ja unenägusid.\n18 Ja kui need aastad olid möödunud, mille järel kuningas oli käskinud nad enese ette tuua, viis ülemteener nad Nebukadnetsari ette.\n19 Ja kuningas rääkis nendega, ja nende kõigi hulgast ei leidunud Taanieli, Hananja, Miisaeli ja Asarja sarnast, nõnda tulid nad kuninga teenistusse.\n20 Ja kõigis teaduse ja tarkuse asjus, milles kuningas neid küsitles, leidis ta nad olevat kümme korda üle kõigist ennustajaist ja nõidadest, kes olid kogu ta kuningriigis.\n21 Ja Taaniel jäi sinna kuningas Koorese esimese aastani.


Korduvat ID-kaarti on uues e-keskkonnas lihtsam taotleda - Geenius\nKorduvat ID-kaarti on uues e-keskkonnas lihtsam taotleda\n19.06.2017 kell 08:48\nFoto: Erik Prozes / PM/SCANPIX BALICS\nPolitsei- ja Piirivalveamet kasutusele uue e-keskkonna Eesti kodanike korduvate ID-kaartide taotlemiseks. Samuti saab uues keskkonnas taotleda ID-kaarti alaealisele lapsele, kellele ei ole varem dokumenti antud.\nPPA identiteedi ja staatuste büroo peaekspert Marit Abrami sõnul on e-taotluskeskkond hea võimalus kiireks dokumentide taotlemiseks. “E-keskkonnas on enamik andmevälju inimese eest juba automaatselt täidetud, mis muudab taotlemise lihtsaks ja säästab inimese aega. Keskkonda saab sisse logida lisaks ID-kaardile ka mobiil-ID-ga või pangalinkide kaudu. See tähendab seda, et dokumenti saab taotleda ka juhul, kui varem välja antud ID-kaart on juba kehtivuse kaotanud,” sõnas Abram.\nHetkel saab e-taotluskeskkonnas taotleda korduvat ID-kaarti. “Peatselt on planeeritud luua keskkonda võimalus taotleda ka passi ning teha muid toiminguid, mida muidu peab praegu tegema posti teel või PPA teeninduses. Eesmärk on luua mugav veebilahendus, mis välistaks taotluste esitamisel tekkivad puudused, mis võiksid menetlusaegasid pikendada,” sõnas Abram.\nE-taotluskeskkonda arendanud Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse (SMIT) piirivalve valdkonna tooteomanik Markus Lausmaa ütles, et e-taotluskeskkonna loomisel peeti silmas eelkõige lihtsust. “Taotlus peab olema täidetav ka neile, kes iga päev arvutit ei kasuta. Kuna paljud väljad täidetakse automaatselt, tuleb taotluse esitamiseks teha parimal juhul ainult kuus liigutust, mis iseenesest juba näitab e-lahenduse lihtsust. Samuti on e-taotluskeskkonda võimalik lisaks arvutile kasutada nutiseadmes – telefoni või tahvelarvutiga,” lisas Lausmaa.\nE-taotluskeskkonda saab siseneda mugavalt läbi PPA veebilehe või otselingiga.


Bel Airi puhkepaik lopsakas aias - Airbnb\nKogu villa, mille majutaja on Yash\nPesitseb armas aed umbes 2000m², seisab 3 magamistuba taganeda, vaatega suurepäraseid vaateid mägi, mäed ja suhkruroo põllud. Varustatud kaetud terrass, soovite istuda seal ja hommikust süüa varahommikul jooksul laulud troopilised linnud. Öösel, eemal tihedast piirkonnast, sind katavad tähed, kui sa jood rohelist teed ja seedid saarel elatud sündmusterohkeid päevi.\nMajas on kuninganna suurune voodi magamistoas, Ameerika stiilis köök, 2 teist tuba ja elutuba, mis on klaasitud mägise vaate suunas.\nMajast välja, lähim, ja üks kõige tüüpilisem valge liiv, sinine mererand Mauritiusel, Blue Bay (see nimi on giveaway, tõesti) on 8-minutilise autosõidu kaugusel majast. Me läksime sinna hommikul, ujusime oma elu välja ja magasime leigel liival. Käisime ka hilisõhtul päikeseloojangut vaatamas, venitusi tegemas ja joogat tegemas.\nNaabruskonnas on tüüpiline Mauritiuse väike külaelu tunne, kus kõrval on puuviljasalati müüja ja sõbralikud kohalikud, kes elavad ühe päeva korraga.\nMahebourg, üks ajalooliselt rikkaim rannikulinn asub 1,8 km kaugusel maja ja lisaks populaarne rannaalal, on sinine laht, mis on absoluutne pidu nii ujujad ja sukeldujad.\nSeal on Point D 'esny mida võiks bike suunas ja on pikim venitada valge liiv ja säilinud laguun Mauritiusel.\nToidu armastajad naudivad Mahebourg sport üks kuulsamaid turg saarel, kus sa tahad maitsta kõiki autentne Mauritiuse roogasid ja tänavatoitu.\nJa rääkides toidust, antakse teile põhilised toiduained nagu õli, munad, piim ja või jne.\nMÄRKUS: see võib olla üsna kuum ajal meie troopiline suved ja seega oleme hiljuti lisatud Airconds magamistubades (nagu OPTIONAL-THIS EI OLE MEIE BAASHIND, MIS on REKLAAMITUD) Lisatasu, mida maksate päeval lahkute otse minuga on 5 eurot öö kohta magamistuba.\n(Näide: 5-päevase viibimise eest maksad lisaks 5 x 5= 25 eurot magamistoa kohta)\n4,73 · 45 hinnangut\nMa olen tööl, aga telefonikõne kaugusel ja kas mina või mu vend anname teile abi, mida vajate.


4 ILURETSEPTI JAAPANIST, mis muudavad naha siidiseks ja nooruslikuks - Iluguru\nÄRA MÄÄRI OMA NAHALE MIDAGI SELLIST, MIDA SA ISE EI SÖÖKS\nLoomulikult on see natuke üldistav väide, sest vaevalt hakkab keegi oma näokreemi või toonikut päriselt maitsma. Sellegipoolest on sõnumi sisu arusaadav – kõik kasutatavate hooldustoodete komponendid jõuavad lõppude lõpuks ka sinu vereringesse. Seega soovitame alati jälgida, milliseid komponente hooldustoode sisaldab. Jaapani kosmeetikud kinnitavad, mida rohkem naturaalseid ekstrakte – seda parem.\nSelle iidse ilusaladuse eest peame tänama geišasid, kes poputasid oma nahka roosivees niisutatud siidikangaga juba sadu aastaid tagasi. Kangamaski suurimaks plussiks on see, et selles sisalduvad aktiivkomponendid imenduvad sügavamale nahka, kui mistahes muu maski puhul. Sealjuures ei pea sa alati just valmismaske kasutama. Proovi õhtul järgmist retsepti: kanna oma lemmikmask näole, seejärel niisuta tugevamast paberist valmistatud taskurätt veega ja aseta see maskikihile. Hoia 20 minutit peal. Nii ei kuiva mask näol õhu käes ära ja annab veelgi parema tulemuse!


Rakenduskoht: Excel 2013 Word 2013 PowerPoint 2013 OneNote 2013 Office ärikasutajale Office 365 Small Business Rohkem... Vähem\nKui talletate dokumendid veebis, pääsete neile juurde igalt poolt ja paljude seadmete kaudu. Veebidokumente on ka hõlpsam teistega jagada, kuna meilisõnumi manuse asemel saate saata lingi. Kui Wordi, Exceli, PowerPointi ja OneNote'i dokumendid on talletatud veebiteenuses (nt OneDrive.com või Office 365 ja SharePointi kasutamisel teie meeskonnatöö saidil või teenuses OneDrive for Business), saate neid lugeda ja redigeerida ka veebibrauseris.\nLogige oma Microsofti kontoga OneDrive.com’il sisse.\nKui teil pole veel kontot, registreerige endale konto. (Microsofti kontona saate kasutada nii mõnda olemasolevat meiliaadressi kui ka uue aadressi registreerida.)\nKui olete meeskonnatöö saiti või OneDrive for Businessit juba mõnda aega kasutanud, võib teil tekkida soov saidi struktuuri veidi korrastada. Näiteks saate luua kaustu ja määrata, kellel on dokumentidele juurdepääs. Meeskonnatöö saidil saate luua alamsaidid kindlate meeskondade või projektide jaoks. Lugege lisateavet meeskonnatöö saidi korraldamise kohta.\nVersioonis Office 2010 (Word, Excel ja PowerPoint) avage Fail > Salvestamine ja saatmine ning klõpsake seejärel nuppu Salvesta veebi (OneDrive) või Salvestuskoht: SharePoint ja valige asukoht.\nRakenduses OneNote 2010 valige Fail > Luba ühiskasutus ning klõpsake seejärel nuppu Veeb ja logige OneDrive’i sisse või klõpsake nuppu Võrk ja valige SharePointi asukoht.\nLisateavet leiate teemast Office 2010 dokumendi salvestamine OneDrive’ile või Office 2010 dokumendi salvestamine SharePointi saidile.


Hingeraamat Hosted by Television.ee\nRain Resmeldti raamatuesitlus MA VÄÄRIN END\n20.detsember kell 20:00\n📖“Ma väärin end” on Rain Resmeldt Uuseni hingeraamat elu muutvast reisist Indiasse.\n🛒Osta raamat siit: www.hingeraamat.ee\n🔥 Raamatu esitluse meeleolu, sisukust ja emotsioone aitavad kütta ajakirjanik, Podcast „Ussikeeled“ saatejuht ja sama kirglik kokkaja kui autorgi - Manona Paris ning kittarist, muusik, “tundmatuks hurmuriks” tituleeritud tulevane rokkar Andreas Pall, kelle sahtlis on ootevalmis ka hulga head originaalmuusikat 👀, ning muidugi Gloria Shitage 💃🏼 isiklikult!\nMA VÄÄRIN END\n👀”Soovitan kõigile! Hea abimees, et õppida iseenda sisse vaatama. Raamatu algus on hirmutav. Võtan kohvi, hingan sisse ja loen ühe hingetõmbega läbi. Lõpp on lohutav. Seal, kuhu vaatan, on armastus.” – Aune Past, kommunikatsiooniekspert ja koolitaja\n👀“Halastamatu ausus, mida autor ei püüa isegi mingite ilukirjanduslike nõksudega pehmendada, üllatas! Kõik need kaugvõtted ja pildid detailidest on väga sugereerivad, tekitavad sellise road movie efekti.” – Tiina Jõgeda, ajakirjanik ja psühholoog\n✍Ülikoolis ajakirjanikuks, andragoogiks, sotsiaaltöötajaks ja programmeerijaks õppida üritanud elunautleja Rain Resmeldt Uusen valmistub poliitilisest meediatööst läbipõlenuna oma neljakümnendaks sünnipäevaks. Selle tähistamiseks ning keskeakriisile lähenevatest mõtetest vabanemiseks otsustab ta teha endale kingituse – puhata ringreisil Indiasse ja vedeleda Goa rannaliival mediteerides. Teistele alati särava ja tegusana, vahel ka ülbe ja otsekohesena tunduva geimehe sees on vastuolud jõudmas plahvatuseni. Puhkus Araabia mere ääres tundub parim plaan endas selgusele jõudmiseks. Sellest reisist ja ühest saatuslikust kohtumisest saab alguse aga midagi oluliselt suuremat ... Kolme nädala pikkune ringreis kujuneb 314 päeva kestvaks rännakuks, mis sunnib avama armastuse kinni kiilunud laegast. Lahendus on aga ootamatult kosmiline.\nToome Sinuni raamatuesitluse eriprogrammi otse-eetris ja tasuta. Kui Sulle meeldib see, mida näed ja kuuled, saad programmi toetada tipiga.


Tõniste: töötavaid pensionäre soosides kohtleks me teisi ebavõrdselt - Majandus\nTõniste: töötavaid pensionäre soosides kohtleks me teisi ebavõrdselt\n12. jaanuar 2018, 10:49\nRahandusminister Toomas Tõniste sõnul tähendaks töötavatele pensionäridele maksuvaba tulu erandi tegemine teiste isikugruppide ebavõrdset kohtlemist, mistõttu ei ole see kuidagi põhjendatud.\nJutt käib Reformierakonna poolt jaanuari alguses algatatud eelnõust, millega sooviti maksustamisperioodi tuluna mitte käsitleda pensione ning kohustusliku ja täiendava kogumispensioni väljamakseid.\nTeatavasti kaotavad uue maksuvaba tulu süsteemiga jõukad pensionärid rohkem kui tavalised suurema tulu saajad. Seetõttu soovis Reformierakond neile ka erandit.\n«Uus maksuvaba tulu arvestamise kord on ühetaoline ning käsitleb maksumaksjaid võrdselt, olenemata teenitud tulu liigist või tulu saaja sotsiaalsest staatusest. Väljamaksed pensionifondidest ja pensionid ei ole siinkohal poliitilise valikuna erandiks,» põhjendas Tõniste.\nRahandusministri sõnul tähendaks töötavatele pensionäridele erandi tegemine teiste isikugruppide ebavõrdset kohtlemist. «Seega ei ole käesoleval juhul pensionäridele täiendava soodustuse tegemine põhjendatud,» märkis ta.\nLisaks heitis minister ette, et reformierakonna esitatud eelnõu mõjude analüüsi osas ei ole käsitletud muudatustega kaasnevat maksutulu vähenemist ega pakutud sellele rahalist katteallikat.


Parandage süsteemitaaste tõrge 0x80070091 Windows 10-s - Windows 10\nParandage süsteemitaaste tõrge 0x80070091 Windows 10-s\nKuigi süsteemitaaste aitab tavaliselt lahendada paljusid probleeme Windows 10-ga, pole see veapõhine protsess. Paljud kasutajad on teatanud, et proovides süsteemi taastamist saada viga 0x80070091.\nSüsteemitaaste viga 0x80070091\nSelle tõrke põhjustavad probleemid kaustas WindowsApps. Selle põhjuseks võib olla viirus, pahavara või viirusetõrje. Me ei saa välja selgitada täpset põhjust, kuid võiksime sümptomite äratundmisega lahenduse nimel töötada.\n1] Kontrollige oma süsteemi viiruste ja pahavara suhtes. Kuigi viiruse või pahavara eemaldamine ei pruugi probleemi tingimata lahendada, tagaks see, et saaksime jätkata ülejäänud tõrkeotsingut, kartmata probleemi kordumist.\n2] Desinstallige viirusetõrjerakendus ajutiselt.\nLahendus 1] SFC-skannimine\nKuna probleemi peamine põhjus on probleemid kaustas WindowsApp, võib süsteemifailide puudumine või rikkumine olla võimalik. Sellisel juhul võiksime teha SFC-skannimise, mis kontrolliks selliseid faile ja vajadusel asendaks need.\nLahendus 2.] Tehke Windowsi taastekeskkonnas süsteemitaaste\n1] hoides Nupp SHIFT vajutage nuppu Nupp Start >> Toide >> Taaskäivita .\n2] Süsteem käivitub taasterežiimis.\n3] Mine Veaotsing >> Täpsemad suvandid >> Süsteemitaaste .\nLahendus 3.] Tehke süsteemis süsteemitaaste turvarežiimis\nKui süsteemitaaste ei töötanud, võite proovida süsteemi turvarežiimis käivitada ja proovida uuesti süsteemi taastamist. Siin on protseduur süsteemi käivitamiseks turvarežiimis .\nKui süsteemitaaste töötab turvarežiimis hästi, käivitage süsteem tavarežiimis ja sooritage süsteemis puhas alglaadimine .\nLahendus 4] Muutke WindowsApps'i luba turvarežiimist\n1] Käivitage süsteem Ohutu režiim .\n2] Otsige Windowsi otsinguribalt käsuviiba.\n3] Paremklõpsake suvandil ja valige käsk Käivita administraatorina.\n4] Sisestage järgmine käsk ja vajutage selle täitmiseks iga käsu järel sisestusklahvi.\nkusUSERDOMAINon domeeniga hallatavate süsteemide domeen jaUSERNAMEon süsteemi kasutajanimi.\n5] Taaskäivita ja kontrollige, kas see probleemi lahendab.\nSüsteemi taastamise parandamine ei õnnestunud Windows 10-s edukalt (0x80070005) lõpule viia\nParandage Windows 10 saatuslik viga C0000022\nParandage Windowsi tõrkekood 0x80070017 installimise, värskendamise või süsteemi taastamise ajal\nParandamine - süsteemi taastamine ebaõnnestus kataloogi taastepunktist taastamisel\nWindowsis ilmnes probleem teie seadme draiveritarkvara installimisel\nWindows 10 ei reageeri hiireklõpsudele\nkuidas Windows 10 teavituse aktiveerimine välja lülitada


Äripäev esitas vaide Eesti Panga vastu - Äripäev\nEelmine artikkel: Rootsi keskpank kärpis intressi\nJärgmine artikkel: 1Office toob turule e-kontori\nÄripäev esitas Eesti Panga vastu vaide Andmekaitse Inspektsioonile, kuna ei pea põhjendatuks keskpanga ametkondlike krediitkaartide väljavõtete salastamist.\nÄripäeva esitatud vaie Eesti Panga vastu jõudis Andmekaitse Inspektsiooni eile. Inspektsioon küsib nüüd vastaspoolelt ehk Eesti Pangalt täiendavaid selgitusi ning kui menetlemise tähtaeg ei nõua pikendamist, teeb inspektsioon oma otsuse 10 tööpäeva jooksul.\nÄripäeva ajakirjanik saatis möödunud kuul Eesti Panka järgneva teabenõude:\n"Avaliku teabe seaduse §36, lõige 1, p 9 alusel soovin saada Eesti Panga krediitkaartide väljavõtted alates 2007. aasta algusest.Väljavõttes peaksid sisalduma tehingute kellaajad; isik, kelle nimel on kaart (või kelle käsutuses on see kaart) ning kui suur on kaardi limiit (igakuine või aastane)."\nEesti Pank keeldus väljavõtete avalikustamisest ja põhjendas juurdepääsupiirangut järgnevalt:\n"Kuivõrd krediitkaardid on välja andnud AS Hansapank, siis Eesti Pangal on küll õigus vastavaid väljavõtteid saada, kuid see tuleneb asjaolust, et krediitkaardi kasutaja ehk Eesti Panga töötaja on andnud selleks Eesti Pangale nõusoleku.Krediidiasutuste seaduses sätestatud pangasaladuse hoidmise kohustus laieneb igale isikule, kelle on pangasaladust avaldatud. Krediidiasutuste seaduse §88 lg 7 kohaselt võivad isikud, kellele on avaldatud pangasaladust, seda kasutada ainult järelepärimises nimetatud eesmärgil ja neile laieneb pangasaladuse tähtajatu hoidmise kohustus ja vastutus, kui seadusest ei tulene teisiti. Eesti Panga seaduse §21 lg 1 sätestab, et Eesti Pank on kohustatud tagama pangasaladusi sisaldavate andmete salastatuse (konfidentsiaalsuse).Seega eeldaks teabenõude täitmine täies mahus iga Eesti Panga töötaja (142 inimest - toim.) krediitkaardi kasutaja nõusolekut."\nÄripäev esitas enne vaiet Andmekaitse Inspektsioonile ka selgitustaotluse, millele inspektsiooni peadirektor Viljar Peep vastas Eesti Panga kohta järgmist:\n„Teie poolt edastatud kirjast ei nähtu, mille alusel on Eesti Pank kehtestanud Teie poolt soovitud teabele juurdepääsupiirangud. Seega ei saa pidada sellist teabenõude täitmisest keeldumist korrektseks, samuti ei ole võimalik tuvastada kas juurdepääsupiirangud on kehtestatud seaduslikult.“\nVaideotsuse teeb Andmekaitse Inspektsioon eraldi teatavaks vaide esitajale, teabevaldajale ja teabevaldaja kõrgemalseisvale asutusele või organile. Järelevalve tulemus avalikustatakse ka Andmekaitse Inspektsiooni veebilehel.\nVäljavõte Avaliku Teabe Seadusest:\n§ 51. Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutus (1) Andmekaitse Inspektsioon võib teha teabevaldajale ettekirjutuse seadusliku olukorra taastamiseks, kui ta leiab, et teabevaldaja:1) on ebaseaduslikult keeldunud teabenõude täitmisest;2) ei ole teabenõudele vastanud ettenähtud tähtajal;3) ei ole teabenõuet täitnud nõuetekohaselt;4) ei ole teabenõuet menetlenud nõuetekohaselt;5) on jätnud avalikustamisele kuuluva teabe nõuetekohaselt avalikustamata;6) ei ole nõuetekohaselt täitnud veebilehe pidamise kohustust;7) on teabele ebaseaduslikult kehtestanud juurdepääsupiirangud;\n8) on jätnud seaduses sätestatud juurdepääsupiirangu kehtestamata;9) on väljastanud käesoleva seaduse alusel kehtestatud juurdepääsupiirangutega teavet. § 52. Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutuse täitmine Teabevaldaja võtab ettekirjutuse saamisest alates viie tööpäeva jooksul kasutusele abinõud ettekirjutuse täitmiseks ja teatab sellest Andmekaitse Inspektsioonile. Andmekaitse Inspektsioon avalikustab teate oma veebilehel. Praegu kuum Äripäevas\n27. jaanuar 2016, 14:45\nKeskpankurite välislähetused jäävad salastatuks


Andmekaitsetingimused - LVM Kinnisvara – Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare\nKäesolevad andmekaitsetingimused (edaspidi nimetatud kui Tingimused) on koostatud järgimaks Eesti Vabariigis kehtivat andmekaitsealast seadusandlust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27.04.2016 määruses nr 2016/649 (edaspidi ka Andmekaitse Üldmäärus) toodud põhimõtteid. Tingimused kirjeldavad, mille alusel ja kuidas LVM töötleb isikuandmeid, ning need kehtivad LVMi kõikides kontorites ja esindustes ning kõikidele ettevõtte teenuse kasutajatele. Tingimuste eesmärgiks on anda ettevõtte klientidele andmekaitse alane ülevaade isikuandmete kasutamise reeglite ja andmekaitse kohta LVM-i poolt.\n• LVM, ettevõte või meie – LVM Kinnisvara OÜ, LVM Kinnisvara Tallinn OÜ, LVM Kinnisvara Tartu OÜ, LVM Kinnisvara Kuressaare OÜ;\n• Teenus – ettevõtte poolt klientidele osutatavad teenused (sh kinnisvara müügikorraldus, hindamine, arendus);\n• Klient – isik, kellele ettevõte on osutanud teenuseid või kellel on ettevõttega kehtiv teenuste osutamise leping või kes pöördub ettevõtte poole teenuse saamiseks;\n• Isikuandmed – kliendi poolt teenuste saamiseks LVMile edastatavad mistahes andmed.\nLVM kogub ja töötleb järgmisi Isikuandmete kategooriaid:\n• Isiku tuvastamist võimaldavad andmed (sh ees- ja perekonnanimi, sünniaeg või isikukood, isikut tõendava dokumendi andmed, elukoht (vajadusel), kodakondsus (vajadusel);\n• Kontaktandmed (sh aadress, telefoninumber, e-post);\n• Tehinguandmed (lepingu sõlmimise, täitmise ja teenuse osutamisega seotud andmed);\n• Kommunikatsiooniandmed (nt andmed, mis kogutakse siis, kui klient suhtleb LVM-iga kas e-kirja, sõnumite või teiste suhtlusmehhanismide kaudu);\n• Seadusest tuleneva kohustuse täitmise käigus saadud ja/või loodud andmed (nt andmed rahapesualastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks jne).\nLVM töötleb isikuandmeid alljärgnevaid põhimõtteid järgides:\nLVM kogub ja töötleb isikuandmeid järgmistel eesmärkidel:\nLVM ei töötle isikuandmeid profileerimise või muu automatiseeritud otsustamise eesmärgil.\nLVM töötleb järgmisi isikuandmeid järgmistel eesmärkidel:\n• Kliendisuhte haldamise eesmärgil – nt andmete ajakohastatuna ning tõesena hoidmiseks kontrollides ja täiendades andmeid nii väliste kui ka sisemiste allikate kaudu, mis põhineb nii Lepingu sõlmimisel kui ka täitmisel ning ka LVM-i poolt juriidilise kohustuse täitmisel.\n• Juriidilise kohustuste täitmise eesmärgil, sh:\n◦ Isikusamasuse tuvastamise ja rahapesualastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmise eesmärgil;\n• LVMi õiguslike nõuete esitamise, tõendamise ja kaitsmise eesmärgil.\n• Turunduslikel eesmärkidel saadud nõusolekut on võimalik tagasi võtta, kirjutades e-posti aadressile teated@lvm.ee või tavaposti teel LVM Kinnisvara OÜ, Keskväljak 1 Pärnu; samuti on Teil võimalik nõusolek tagasi võtta, e-mailist lahkudes (järgides selleks e-kirjas toodud juhiseid).\n• registreid pidavad kolmandad isikud (nt krediidiregistrid, rahvastikuregistrid, äriregistrid);\n• kullerid, kes aitavad meil toimetada Teile kirju;\n• partnerid, kelle juures oleme organiseerinud Teile kingituse, soodustuse või muu eripakkumise;\n• LVM-iga samasse kontserni või sama valitseva mõju all olevatele ettevõtetele toodete ja teenuste pakkumise või reklaamimise eesmärgil.\n• me ei pea nimetatud turvameetmeid rakendama juhul, kui LVM edastab isikuandmeid avaliku võimu kandjatele, kellele ettevõte on asjakohaste õigusaktide alusel kohustatud isikuandmeid väljastama, või edastamine on vajalik Teie ja LVMi vahelise lepingu täitmiseks või Teie huvides kolmanda isikuga lepingu sõlmimiseks või selle lepingu täitmiseks.\n• LVM kogub isiku tuvastamisega, rahapesualastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmisega ja teenuse osutamise ning taustakontrolliga seonduvaid andmeid ka muudest allikatest peale Teie enda. Selliseks allikaks on näiteks avalikult kättesaadavad andmebaasid.\n• LVM ei töötle ega säilita Teie Isikuandmeid kauem kui vajalik.\n• Isikuandmete säilitamise periood võib põhineda lepingutel klientidega, LVM õigustatud huvil või ka näiteks kohaldataval õigusel (nt raamatupidamisega seotud seadused, rahapesu vastased õigusaktid või näiteks kohustuste täitmisega seotud aegumistähtajad.\n• LVM säilitab enamus juhtudel isikuandmeid järgmiste perioodide vältel:\n◦ Tööle kandideerijate andmed – CV-d säilitatakse kandideerija nõusolekul, üldjuhul (sh äraütleva otsuse korral) ei säilitata.\n◦ Kliendi andmed on edastatud LVM-le kolmanda isiku poolt ilma andmesubjekti nõusolekuta ja andmesubjekt on avaldanud soovi tema andmete töötlemise lõpetamiseks (v.a kui LVM-l on õigus andmeid edasi töödelda õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks või õigustatud huvi tõttu) – kuni nõusoleku tagasivõtmiseni.\n• Õigus teabele – Teil on õigus saada käesolevates Tingimustes sätestatud teavet. Käesolevate Tingimuste kehtiv versioon on igal ajal kättesaadav veebilehelt www.lvm.ee;\n• Õigus andmetega tutvuda – Teil on õigus nõuda, et me annaks Teile koopia isikuandmetest, mida LVM töötleb (isiku enda esitatud andmed);\n• Õigus andmete kustutamisele – Teil on õigus nõuda, et me kustutaks isikuandmed, välja arvatud juhul, kui ettevõte on asjakohaste õigusaktide või Teie ja LVMi vahel sõlmitud lepingu alusel kohustatud isikuandmeid edasi töötlema, või kui meil on isikuandmete jätkuvaks töötlemiseks muu õiguspärane alus. Vastavalt ülaltoodule kustutame isikuandmed nii pea, kui meil pole enam isikuandmete töötlemiseks õiguspärast alust;\nSaate oma käesolevas punktis viidatud õigusi kasutada, saates vastavasisulise kirja punktis 14 toodud juhistele tuginedes. LVM annab endast parima, et vastata Teie taotlusele ühe kuu jooksul Andmekaitse Üldmääruse art 12 (3) alusel. Juhul, kui see pole LVMile esitatud taotluste arvu ja keerukust arvestades võimalik, siis on meil Andmekaitse Üldmääruse art 12 (3) alusel õigus vastata ka hiljemalt kahe kuu jooksul.\nLVM võib aeg-ajalt käesolevaid Tingimusi muuta. Nende uuendamisel teavitame Teid kodulehe www.lvm.ee vahendusel. Juhul, kui uued Tingimused viitavad isikuandmete töötlemisele sellisel uuel eesmärgil, mis vajab Teie nõusolekut, siis ei töötle me Teie isikuandmeid sellisel uuel eesmärgil enne, kui oleme saanud isikuandmete selliseks töötlemiseks nõusoleku.\n• Kui Teil on seoses isikuandmete töötlemisega seonduvad päringud, taotlused, kaebused võite neid edastada aadressil teated@lvm.ee ning tavaposti aadressil Keskväljak 1 Pärnu


Kuidas kaunistada mööblit tapeediga - Kuidas?\nMööbli loominguline ringlussevõtt tapeediga tundub olevat muutunud suundumuseks, sest sellega saame meie vanad mööbel olla täiesti uued ja võluv aspekt, nii et me pakume teile täielikku juhendit me selgitame, kuidas kaunistada mööblit tapeediga.\nMööbli kaunistamise võimalused tapeetiga on lõputud: kapid (sisemised ja välispinnad), lauad, sahtlid, riiulid või lauad on tõenäoliselt tänu tapeediga vooderdamisel tõeliselt uuenenud, kuid peate tagama, et jah, et Tee seda tüüpi mööbli kaunistamiseks, et valitud paber on värv või muster, mis on ühendatud ülejäänud kaunistusega. Lisaks peate järgima allpool loetletud samme .\nMööbli kaunistamiseks tapeediga\nLiivapuu- või plastpinnad: veendumaks, et paberile kleepuv liim toimib korralikult, peate mööbli puit- ja plastpinnad esmalt peenestama. Kasutage oma pindade jaoks õiget liivapaberit.\nKui te töötate suurte mööblitega, peate liivapaberi kandmiseks vajama lihvija või mosaiigi. Tänu ergonoomilisele kujule muudab töö palju mugavamaks.\nKui olete mööbli lihvimise lõpetanud, puhastage tolmu pind . Kui kasutate seda niiske lapiga, oodake enne järgmise sammu jätkamist, kuni pind on täielikult kuivanud.\nJärgmine samm on liimi või kleepuva pasta koguse segamine sõltuvalt paberi tüübist . Näiteks kui kasutate mittekootud tapeedi (mis on kõige tavalisem), saate liimi pintsliga või maalirulli abil levitada otse alale, mida soovite katta .\nTeiste tapeetide puhul võib tootja soovitada, et liimi kantaks mööbli asemel otse paberile . Igatahes peaksite liimi või liimipastat kandma ühtlaselt ja ennekõike ei pea te palju toodet kulutama.\nEnne selle kleepimist peate oma projekti jaoks soovitud suurusega tapeet lõikama .\nVeenduge, et olete paberit õigesti mõõtnud, sest kui te ei suuda mööda vaadata, ei pruugi mööbel ilus, samas kui ülejääki saab lõigata, kuid sellega, sõltuvalt mööblist, võite seda ka kahjustada.\nTe peate kasutama harja või rulli, et siluda paberit servade ümber, veendudes, et õhumulle või liimipasta ei ole. Väikeste või õrnade ja raskete piirkondade puhul kasutage paberit hästi laotamiseks spaatlit. Rulli või spaatliga lõplike puudutuste tegemisel pöörake tähelepanu nurkadele ja servadele, kuna on oluline, et tapeet oleksid nende punktidega hästi kooskõlas, eriti kui seda mööblit kasutatakse sageli.\nKlaaspindade puhul kasutatakse tapeedi kahepoolset kleeplinti, kuna tapeet liim ei kleepu klaasiga. Veenduge, et nurgad on paberiga õhumullide vältimiseks ideaalselt joondatud.\nJätkake järk-järgult, samm-sammult, alt üles ja paremalt vasakule, et vältida kortsude või mullide moodustumist.\nViimane samm on kaitsta pinda mustuse ja värvuse eest ning hõlbustada selle puhastamist. Selle eesmärgi saavutamiseks on paberil kaks võimalust. Võite kasutada läikivat lakki, mida saab osta käsitöö- ja DIY-poest. Seda rakendatakse suure harja abil. Võite kasutada ka läbipaistvat isekleepuvat lehte. Lõigake see paberiga samade mõõtmetega ja kasutage seda ettevaatlikult spaatliga. Kui tekib väikesed õhumullid, torkame peene nõelaga ja siluda need täielikult.\nKuidas eemaldada niiskust\nKuidas korraldada peol rannas\nKuidas teada saada, kas Linkedin töötab või on alla\nGarmin Swim, ujumiskell, et lõpetada pikaajaline lugemine\n5 eeliseid keskkonnasõbraliku pesuaine kasutamisel pesumasinas\nKuidas ravida jalgade hõõrdumist


Mulgid pääsevad Pärnu kaudu pealinna - Uudised - Pärnu Postimees\nMulgid pääsevad Pärnu kaudu pealinna\nTaassünnipäevast, 16. novembrist saavad mulgid sõita Kilingi-Nõmme kaudu Pärnu ja seal ümber istuda pealinna viivale bussile, sest otseliini 267 Karksi-Nuiast Tallinna ja tagasi asendab OÜ Estonian Lines.\nViljandimaa ühistranspordikeskuse juhatuse liige Kaupo Kase selgitas, et konkursi läbirääkimiste voorus jõuti kokkuleppele osaühinguga Estonian Lines, mis nõustus Karksi-Nuia–Kilingi-Nõmme–Pärnu kaugliinil teenindama reisijaid nii, et riik maksab vedajale toetust liinikilomeetri kohta ja vedajale jääb liini piletitulugi. Viljandimaa ühistranspordikeskuse ja Estonian Linesi vaheline leping kehtib 2021. aasta lõpuni.\nPärnumaa ühistranspordikeskuse vanemlogistik lisas asenduslahenduse kohta, et Viljandi maakonna liinimahus alustab Estonian Lines liinivedu sama numbri 267 all väljumisega Karksi-Nuiast kell 6.10 ja jõuab Pärnu 7.30. Sama buss sama vedajaga jätkab Pärnust kell 7.30 sõitu Tallinna, kuid liininumbriga 273.\nPühapäeviti väljub kiirliinibuss Karksi-Nuiast kell 11.25 ja jõuab Pärnu kell 12.45 ja reisijad saavad jätkata pealinna poole sõitu viis minutit hiljem ehk kell 12.50 Taisto Liinide bussi või kell 13 Estonian Lines’i bussiga. Tallinnast tagasi hakkab liini number 267 buss väljuma vanal heal ajal, kell 17.10, teenindab OÜ Taisto Liinid, mis sõidab Pärnu-Jaagupi alevi kaudu Pärnusse. Edasi sõita soovijad peavad ootama kell 19.50 Karksi-Nuia poole väljuvat Estonian Lines’i bussi, mille sõiduplaan erineb Pärnu–Karksi-Nuia vahel seni kehtinust. (PP)


Nimed - Nimed Vladislav Kreida\nNimed - Nimed Arno Pijpers\nPeatreener Vadim Dobiža: rasked mägud on meie ees. Nii Flora kui ka Nõmme Kalju ning Levadia on pretendendid meistritiitlile. Meie seeria selliste klubide vastu algab mänguga Flora vastu, kuid olen kindel, et absoluutselt kõikidest aspektidest on kõik mängud väga rasked. Sellistes mängudes on tribüünide toetus väga oluline ja see on hea asi, et me mängime kodus. Arvan, et oma publiku toetusega me suudame näidata head jalgpalli. Peatreener Arno Pijpers: Meil on Sillamäega sel hooajal olnud kaks rasket kodumängu ning nad on näidanud häid tulemusi ka oma kodumängudes, seega raske vastane.\nMängija Aleksandr Ivanjušin: mäng on nii raske kui ka vastutusrikas. Sel aastal mängime Flora vastu kodus esimest korda. Flora on väga heas vormis, aga oma poolt me teeme kõik, mis meist sõltub, et lõpetada see kohtumine maksimaalse tulemusega. Mängija Gert Kams: Sillamäe on hea hoo sisse saanud ning näidanud, et kodus võivad nad kõigiga mängida. Peame oma mänguplaanist kinni pidama ja loodame näidata ilusat jalgpalli.\nLisateave www.fcsillamae.ee www.facebook.com/JKSillamaeKalev Lisateave Hoia end meie hooaja tegemistega kursis: www.fcflora.ee www.facebook.com/fcflora www.instagram.com/fcflora/ www.youtube.com/user/TVFlora1990 www.twitter.com/FCFTallinn\nPiletiinfo: Täispilet: 3 euro, sooduspilet (salliga) 2 euro, lapsed alla 12.a. ning seeniorid üle 60.a.: tasuta.


03 Isetervendaja käsiraamat | Loodusravi blogi\nPika ja superpika ealisteks (üle 90 ja üle 110 aasta) saamine on juba praegu võimalik! Lühike kokkuvõte 20.04.2015 Hotell Euroopa konverentsikeskuses peetud V.Mihkelsoo loengust „Tervisliku, turvalise ja pika elu tagamine“\nTiina Jõgeda saateks teatmikule „Isetervendaja käsiraamat“\n“Raamat, mille kohe avate, sisaldab aukartust äratavas koguses tarkusi. Need on pärit nii meditsiiniuudistest kui ka rahvaravitsejate iidsetest kogemustest. Raamatu autorid-koostajad Virgo ja Ljudmilla Mihkelsoo lähtuvad tõdemusest, et inimene on tervik, mille osade – keha, hinge ja psüühika ja mõtete – vahel peaks valitsema harmoonia, mida inimene saab ise luua, kui tal on piisavalt teadmisi. Raamatus „Isetervendaja käsiraamat“ leidub loendamatul arvul retsepte ja nõuandeid, kuidas ennast tasakaalupunkti tagasi viia, kui see juhtub käest libisema. Samuti sisaldab käsiraamat miljoneid õnneliku keha funktsioneerimiseks vajalikke infokilde, mida järgides peaks terve vaim end terves kehas suurepäraselt tundma.”


MEIE MAA EKSKLUSIIV: Erviniga Hendriku kööki kiikamas - meiemaa.ee\nMEIE MAA EKSKLUSIIV: Erviniga Hendriku kööki kiikamas (1)\nAutor: Mart Soidro, Ervin Õunapuu\nNeljapäev, 13. aprill 2017.\nHendrik Toompere: “Mina valin ka näitlejaid selle järgi, kellega mulle meeldib koostööd teha. Ei hakka ju ennast kangutama ja võtma näidendisse oma vihavaenlast.” FOTO: Toomas Huik\nMart Soidrol tekkis kevade tärgates teatrihuvi. Käis vaatamas mitut Hendrik Toompere etendust ning palus luba piiluda näitleja ja lavastaja (loomingulisse) kööki. Et ennast kindlamana tunda, kutsus kaasa Hendriku vana sõbra Ervin Õunapuu. Loomingulist koostööd on need kaks mõttekaaslast teinud juba üle veerandsaja aasta.\nToompere juurde ei lase ma ennast kunagi kaks korda kutsuda, sinna torman ma alati esimese vile peale, sest nii heldet ihu- ja vaimutoidu jagamist nagu selles peres, kohtab meie kurjal, silmakirjalikul ja ihnsal ajal järjest harvemini.\nKui Soidro ühel ilusal hommikul tegi mulle ettepaneku Hendriku juurde ennast täiustama, täiendama ja täitma minna, ei kahelnud ma hetkegi, hoopis haarasin Mardil mantlirevääridest ja hüüdsin: “Millal on minek? Millal?! Kas kohe?”\nPeab teadma, et tänaseks dünastia vanima Hendriku sümpoosionid jäävad eluks ajaks meelde igale, kes tema kaetud lauda palutud on. Pean silmas nii jututeemasid kui ka juba praegu legendiks saanud suupisteid, roogi, vahepalu ja lisandeid, millega ta erinevaid tabusid serveerib ja vürtsitab.\nHendrik Toompere kodu on Kodu tänaval. Kiikame kõigepealt aeda ja veendume, et jumalat ei ole kodus. Siis läheme tuppa ja anname kingitused üle. Mul on kaasas omaküpsetatud leib, Ervinil lilled Viktoriale ning Siberist kaasa toodud kalad omul ja tšir. 12-aastane kass Tavott Nahaal jälgib tseremooniat stoilise rahuga.\nLaud on pidulikult kaetud. Värske karulaugupesto ja baklažaanirullid. Noored soolakurgid ja suitsutatud kilud. Ahjus ootab lambapraad intervjuu lõppu.\nKõige kindlamalt ma ennast ei tunne. Annan aru, et on paras jultumus panna kaks lavastajat oma pilli järgi tantsima.\nMart: Meie Maa lugeja ilmselt eeldab, et lihavõtete eel hakkame jumalast pajatama. Aga teen ettepaneku läheneda usupühadele hoopis kulinaarsest aspektist. Kõigepealt peaks rääkima munadest, aga veidi spetsiifilisemalt – munadest Benedicti moodi...\nHendrik: Erakordselt rammus ja mõnus roog. Kui see hommikul ära süüa, võid rahumeeli arvestada, et enne õhtut kõht tühjaks ei lähe. Ervin, kui sagedasti sa seda teed? Ma teen üsna tihti.\nMa ei mäleta, kes oli see ameeriklane, kes läks õudse pohmelliga hommikul kohvikusse ja anus kokal teha midagigi, et enesetunne paraneks. Ja kokk mõtleski siis selle roa välja.\nAjan vee keema ja lisan törtsu äädikat. Lükkan lusikaga – viuh! – vee tiirlema ja panen klaasis muna potti keskele. Meenutab linnuteed, galaktikat. Muna keeb paar minutit.\nEdasi? Röstitud sai, äraküpsetatud singilõik, sibulat, Benedicti muna ja paksult Hollandi kastet (munakollasele lisatakse sooja võid).\nMart: See ei ole siis Heinzi kaste?\nHendrik: (vaatab küsijat kui kohtlast) See on ju üks firma.\nMart: See ei ole sinuga seotud? Sa ju olid kunagi reklaamifirmas.\nHendrik: (taipab, et tögatakse) Kuidas ma selle ära unustasin? Muidugi minuga seotud ja ma olen püstirikas.\nMart: Hendriku isal oli meesterahva kohta üks isevärki hobi – heegeldamine. Kas kulinaaria on ta pojale mõneti aseaineks?\nHendrik: Minu isa hakkas heegeldama praktilistel põhjustel. Nukuteatril oli palju ringreise, aga bussis ei saanud lugeda – teed olid kehvad ja bussid viletsad.\nMida sa ikka teed? Siis ei olnud ju muusikakuulamise vidinaid.\nTohutult kihvtid suured linikud jäid temast maha.\nAga toidutegemine on meditatiivne puhkus ja puhastav tegevus. Võimalus fantaseerida. Uurid kokaraamatuid, kaugete maade toiduvalmistamise kombeid ja tavasid.\nTuled proovist koju ja sisustad paar tundi oma päevast. Telekat oleks ju päeval naljakas vaadata.\nMart: Ervin, räägi mõnest Heinzi roast, mis sulas suus ja viis keele alla.\nErvin: Jaa, selline roog on olemas! See on kalaroog. Heinz tuli Indiast meile maale külla. Ta tegi seda ahjus, aga ma ei tea, kuidas ta seda tegi. See oli nagu vormiroog.\nHendrik: Kas ma tegin seda veiniga? Mäletan, et tuli oli hästi aeglane, mitte üle 100 kraadi.\nErvin: ... ja minul oli kõht kohutavalt tühi. “Vara veel!” teatas Heinz. Pani lõpuks poti lauale ja see roog jääb mulle elu lõpuni meelde.\nMart: Mäletan Hendrikut 70-ndate lõpust. Käisin V. Kingissepa nimelises 20. keskkoolis ja Heinz elas üle tee kuuekorruselises majas. Ükskord pärast tunde vuhises meist mööda üks väike poiss imeriistal, mida hakati alles hiljem nimetama rulaks. Klassivend – kõva telekavaataja, eelkõige muidugi lastesaadete spets! – müksas mind ja juhtis tähelepanu, et “see sell on Hunt Kriimsilma poeg”. Aga mind huvitab hoopis see, kust sa selle rula sügaval stagnaajal said?\nHendrik: Mu klassivend kolis Rootsi ja saatis sealt mulle ajakirju. Rulandus tundus äge asi olevat. Tahtsin endale ka ja üllatuseks hakatigi seda Eestis tootma. Aga see oli tohutu defitsiit! Raekoja platsi ääres oli spordikauplus Dünamo ja Rock Hoteli trummaril Harry Kõrvitsal seal poes tutvusi. Pidin kohale minema ja ütlema: “Polüuretaan.” See on materjal, millest rattad on tehtud. Ma olin näost tulipunane, higistasin ja tundsin, et tegelen vaata et millegi kriminaalsega.\nMart: See oli elu üks raskemaid rolle?\nHendrik: Jah! Kartsin, et mind hakatakse mõnitama – á la et kes te selline üldse olete? Aga kõik läks hästi.\nMart: Lisaks kultuurihuvile ja kirjutamisoskusele ühendab meid kõiki kolme veel üks valdkond – sport. Hendriku vanaisa, kolmekordne Eesti meister kreeka-rooma maadluses Herman Kruusenberg osales Antwerpeni olümpiamängudel 1920. aastal (lõpuprotokollis 10.–16. koht). Tuli järgmisel aastal Helsingi maailmameistrivõistlustel kuuendaks ja 1923. aastal Göteborgi mängudel teiseks. See vanaisa viimane saavutus on vist kõige vägevam?\nHendrik: Jah. Võitis hõbemedali. Seda peeti tiitlivõistluste järel tähtsuselt järgmiseks turniiriks.\nMart: Sinu vanaisa lahkus meie hulgast kahjuks enne, kui jõudis oma mälestusi pajatada.\nHendrik: Vanaisa suri samal päeval, kui sain viieaastaseks. Kasvasin suviti maal, kus olid lehmad, keda oli vaja lüpsta. Lisaks sead ja lambad, kes vajasid vanaema hoolt. Järelikult tegeles minuga põhiliselt vanaisa, aga ma ei mäleta sellest kahjuks midagi.\nMart: Ajakirja Sport usutluses (september 2015) mainid, et vanaisast olid jäänud kase küljes rippuvad võimlemisrõngad, kuigi Azarjani risti sa kahjuks ära ei teinud! Õppisid ära Fosbury flopi, tegid suurest heeringakarbist ketta ja kuuli tõukasid põllult võetud kiviga. Tahtsid kümnevõistlejaks saada!\nHendrik: See oli minu jaoks ainus meelelahutus. Ma olin üksi, aga ma ei tundnud ennast üksikuna.\nMart: Ervin seevastu oli Rapla rajooni noorte hulgas üks täpsemaid laskjaid. Tal oli kodus õhupüss, aga märklaua valmistas ise. Sirkliga. Lasknud üksnes märklauda ja figuure tiirus või lõbustuspargis.\nErvin: Ma ei tea kahjuks, miks ma ei saanud võistlustele. Ma olin ülihea laskur.\nHendrik: Ervinil on ju kunstnikuna jube täpne käsi ja silm! See on ikka peen töö, mida on tehtud keskendunult.\nErvin: Samas ei meeldi mulle kehaline kontakt ja meeskonnamäng.\nHendrik: Mulle samuti mitte. Ja sulgpalli juures meeldis mulle just aristokraatlikkus.\nMart: “Pangalaenus” juhatajat mängides sai isegi spordikauge inimene aru, et sul oli hea jalgade töö. Sulgpalli mängimisest oli kasu!\nHendrik: Absoluutselt! Paljude näitlejate puhul võib täheldada, et mängib ainult keha ülemine osa. Allpool diafragmat on kõik puine. Aga terve keha peab mängima. Sama on sulgpallis – terve plats on vaja ära katta.\nMart: Ervin mäletab, et teie trehvasite esimest korda “Ainult hulludele ehk halastajaõde” (1990) filmivõtete ajal. Mõnega vennastud kohe, mõnega läheb kauem aega. Kuidas teiega oli?\nErvin: Kohe. Ilmselt veregrupid sobivad.\nHendrik: Mängisin tegelast, kes lõikas endal veenid läbi ja pidi olema kurnatud. Aga ma nägin sportlik ja priske välja. Lavastaja Arvo Iho pani mind veedieedile – viis päeva jõin ainult vett ja olin ikka omadega täitsa läbi. Kurtsin siis Ervinile, et enam ei jaksa. Ja sõber soovitas Iho pikalt saata. Keetis mulle veel lillkapsast.\nMart: Selles filmis oli su partneriks Margarita Terehhova (1942), kes oli siis vaieldamatult Venemaa TOP 10-sse kuuluv näitleja. Küsin kui totakas spordireporter: kuidas tunne oli?\nHendrik: Teadsin ta tausta Tarkovski “Peeglist”, kuid ei osanud vaimustust väga jagada. Aga temaga juhtus üks naljakas lugu. Võtted toimusid suvel, hästi palav oli. Kui ta Tallinna saabus ja esimest korda kohtusime, tõi Arvo Iho viina välja. Mina siis haljast ei hoolinud ning daam pani selle praktiliselt üksi nahka.\nKusjuures mingeid muutusi tema juures ma ei täheldanud! Välja arvatud üks detail: ära minnes pani Terehhova oma pintsaku, kus õlgadel olid patšokid, tagurpidi selga ja läks sellega tänavale. Selline asi muudab inimese momentaanselt omasuguseks!\nMart: See oli aeg, kus teatri- ja filmringkonnad nägid sinus uut Lembit Ulfsakit, kes hakkab kohe-kohe Venemaad vallutama...\nHendrik: Ma käisin ju Mosfilmis ja Dovženko-nimelises filmistuudios, aga mul oli juba perekond ja poiss oli väike. See oleks tähendanud aastas mitmeid kuid Venemaal töllerdamist. Ütlesin ise neist rollidest ära. Kartsin, et see toob endaga igasugust jama kaela. Ja need osad, mida mulle pakuti, neist ei tea keegi praktiliselt midagi.\nMart: Mu ema palus sinult küsida, kas näitlejate laps olla on privileeg või pigem raske koorem.\nHendrik: Nii ja naa. Ta annab eeliseid, aga ka distsiplineerib. Ei taha ju perekonna marki täis teha.\nMart: Kõrvaltvaatajana tundub, et oled õnnesärgis sündinud. Sa polnud veel 20-aastanegi, kui olid mänginud meie kahes kultusfilmis.\nKõigepealt filmis “Naerata ometi” (1985), kus said Robi rolli eest parima meesosatäitja preemia Festival International de Creteil’il.\nHendrik: Algul pidi seda osa mängima hoopis üks teine kutt, kes oligi lastekodu poiss, aga kellel olid professionaalsed puudujäägid.\nMart: Kas see ei häirinud, et teised ei olnud professionaalid?\nHendrik: Tüpaažidena nad sobisid, võib-olla ei olnud nii plastilised. Ja Siiri Sisask on ju sündinud artist. Ei, ei häirinud. Polnudki aega mõelda. Kuidas sa kujutad ette, et käin tähtsalt võtteplatsil ringi ja näitan teistele näpuga, et nad ei oska mängida. (naerab)\nMart: “Keskea rõõmudes” mängisid üliõpilast Otti. Jälle üks meeldejääv roll!\nHendrik: Mäletan, et Lembit Ulfsak helistas mulle ja ütles, et lisaks vanadele professionaalidele oleks tal vaja ka noort professionaali. Tead, kuidas ma olin sellest meelitatud!\nMart: Ühes filmistseenis lasid autos Ülle Kaljustele ja Maria Klenskajale diktofonilt linnulaule. Kui praegu sulle neid lasta, kas tunneksid linnud ära?\nHendrik: Loomulikult mitte. Kuigi ma üritan suviti maal olles tuvastada, mis lind parasjagu laulab. Ornitoloogia ei ole mu tugevaim külg.\nMart: Kas Ülle Kaljuste päriselus ka kade oli, kui hüppasid ülikooli ees autost välja ja läksid Viktoriat (Vikat) kallistama?\nHendrik: Ei olnud. Just paar päeva tagasi, Lembit Ulfsaki mälestusõhtul meenutasime seda filmi ja Vika märkis ära, et tegelikult oli see esimene roll ka noorele Hendrikule, kes oli siis veel ema kõhus.\nMart: Aga nüüd peame jätkama kurbadel teemadel. 16 päeva jooksul lahkusid eelmisel kuul meie hulgast Kalju Komissarov (1946–2017), Tõnu Mikiver (1943–2017) ja Lembit Ulfsak (1947–2017). Liiga vara! Teater kulutab.\nHendrik: Jah. Kulutab küll. See on stressirohke elu, kuigi pealtnäha on kõik rõõmsad ja viskavad villast. Sa oled kogu aeg laval ja filmis hindamisobjektiks, sind kogu aeg mõõdetakse. Kusjuures ma olen vaid mõni harv kord näinud, et näitleja ei viitsi mõnda rolli korralikult teha ja laseb üle jala.\nMart: Oled viimasel ajal mänginud selliseid natuke närvilisi ja nihelevaid tüüpe (juhatajat etenduses “Pangalaen”, koolidirektorit filmis “Vehkleja” ja korrumpeerunud politseinikku seriaalis “Mustad lesed”). Ei kujuta hästi ette sind mängimas näiteks isakaru “Mõmmis ja aabitsas”.\nHendrik: No filmis “Päevad, mis ajasid segadusse”, kus noor Heinz oli peaosas, mängisin ta vaikset ja saamatut isa. Aga jah, mulle meeldivad rohkem sellised plahvatuslikud rollid.\nMind on väga palju mõjutanud Dostojevski, tema palaviku peal balansseerivad tegelased, kellel ootamatult löövad välja veidrad küljed.\nMart: Kas erinevalt Käberlinskist saad valida, keda mängid?\nHendrik: Seda küll. Praegu mängin põhiliselt “Pangalaenus”, 8–9 korda kuus. Rohkem oleks juba tiba halvasti. Aga mul oli nooruses kuid, kui mul oli ka 20 etendust. See on juba liinitöö, millest ei tunne rõõmu. Aga mul on juba hommikul hea tuju, kui õhtul on etendus!\nErvin: Ma olin sellest “Pangalaenust” ikka rabatud. Mind üllatas, et ta on selline koomik. Ma ei ole niimoodi ammu naernud. See ei olnud räme koomika.\nMart: Küsisin eelmise kuu vestluses sinu kursusevenna Artur Talviku käest, mis on XIII lennu fenomen, et sealt tuli nii palju vägevaid näitlejaid ja lavastajaid. Kalju Komissarov, hea tähtede seis ja perestroika aega jäänud õpingud olid põhilised märksõnad, mille ümber me jutt tiirles.\nHendrik: Mõnikord lihtsalt juhtub niimoodi. Lavaka ajalugu vaadates tundub, et üle ühe on säravamad lennud olnud. Ja ajal, mil me õppisime, on oma roll. Kadus nõukogude surutis, kõik läks vabamaks. Aga tahtmata kuidagi vähendada Koma rolli, pean oma esimeseks õpetajaks lavakas Aarne Ükskülat. See peenmehaanika, kuidas inimene lahti muukida, selle õpetas mulle Üksküla.\nErvin: Samas ei ole Heinz mitte kunagi ütelnud: “Aga mind õpetati koolis niimoodi!”\nMart: Näitleja, lavastaja, näitekirjanik, EMTA lavakunstikooli õppejõud, teleseriaalides osaleja, reklaamibüroo Brand Sellers DDB reklaamide autor ja lavastaja. Kokk. Sinu elulugu vaadates tundub, nagu oleksid Hunt Kriimsilm, kes peab üheksat ametit. Kas sa hakkasid reklaame tegema kutsumusest või majanduslikel kaalutlustel?\nHendrik: Teatris oli palk 90-ndate keskel väga vilets ja kokku olid kuivanud ka haltuura tegemise võimalused. Lühidalt öeldes: ei tahtnud vireleda! Siis kutsus Peeter Roose mind reklaame tegema. Ja mulle hakkas see meeldima. Mäletan, et esimesena pidin reklaamima Statoili kliendikaarti ja see ilmus Teater.Muusika.Kino tagakaanel. Olin just Nietzschet lugenud ja mulle kangastus kuulus pilt, kus ta mõtlikult istub. Oligi mõtlik Nietzsche, tema silme ees Statoli kaart ja all slogan: “Kui palju tõde söandab taluda vaim?”. Tänapäeval ei õnnestuks sellist reklaami müüa.\nMart: Sinu kõige kuulsam reklaam on Saarema viina oma 1998. aastast, mille eest said Kuldmuna. “Mina, Volts ja Voltsi paps. Vötame mönuga”.\nKui me sõpradega 20 aastat tagasi Viinis Austria-Eesti jalgpallimatši vaatamas käisime, muundusid mu kaks sõpra Vootele Hansen ja Mart Nutt selle reklaami najal Voltsiks ja Voltsi papsiks.\nAga kuidas sina sellise asja peale tulid?\nHendrik: Paljud teatriinimesed olid sel ajal reklaamiagentuurides tööl. Ja teatriinimesed hoiavad teadupärast ennast vormis igasuguste naljade ja lolluste genereerimisega. Tavaliselt jäävad need naljad suitsunurkadesse või napsuklaasi taha, aga siis õnnestus need naljad raha teenima panna. Tulin agentuurist ära põhjusel, et äkki otsustati töö teaduslikumaks teha.\nMinusuguseid partisane sunniti koosolekutel käima hakkama ja ajurünnakutel osalema. Selle tulemusel valmisid harukordselt halvad reklaamid, kus tuli teha tohutult kompromisse ja mis osutus kokkuvõttes väljakannatamatuks. Ainus kord mu elus, kui mind on lahti lastud.\nMart: Üldiselt halvustatakse näitlejaid, kes seriaalides mängivad ja reklaamides osalevad. Halvustavad muidugi need, kellele sellist võimalust tavaliselt ei pakuta.\nHendrik: Osaliselt on see Eesti NSV aegne pärand, kus toonitati, et näitleja ei tohi ennast peenrahaks vahetada ja haltuurat teha. Selles on muidugi oma tõetera sees. Inimesed tüdinevad sinust ära, kui oled liiga sagedasti nende silme ees. Aga mulle ei ole kunagi tundunud, et see teeks näitlejat kuidagi kehvemaks.\nAga natuke tuleb muidugi valida ka.\nMart: Aga kuidas seriaali saadakse? Mingid sidemed peavad vist ka olema. Näiteks “Mustades leskedes” mängisid nii Toompere, Toompere juunior, Harriet Toompere kui Mait Malmsten. Iseenesest kõik väga head näitlejad, aga tutvusi peab ka ikka olema?\nHendrik: Meil ei korraldata rollide peale riigihanget ega panda rahvahääletusele, kes võiks maksumaksja raha eest Hamletit mängida. Tekivad kollegiaalsed sõpruskonnad ja Puustusmaa oli režissöör ja Mait ta kursavend. Ka mina olen Andresega palju koostööd teinud ja saan temaga väga hästi läbi. Mina valin ka näitlejaid selle järgi, kellega mulle meeldib koostööd teha. Ei hakka ju ennast kangutama ja võtma näidendisse oma vihavaenlast.\nMart: Heinz on mänginud Ervini lavastustes ja filmides, Ervin olnud Hendriku paljude lavastuste kunstnik. Palju te omavahel ragistate ja piike murrate?\nHendrik: Ei ragista me midagi. Kui Ervin ikka ütleb, et see detail lavastuse juures ei sobi ja on sama meelt ka järgmisel päeval, siis võtame selle ära.\nErvin: Öeldakse, et targem annab järele, aga tegelikult ei ole nii. Helistab mulle öösel ja ütleb, et tegelikult pole seda korstnat tõesti sellesse näidendisse vaja.\nHendrik: On mingisugused tükid, mille puhul ma usun, et see võiks Ervinile sobida. Tean ju, milline on ta lavamaailm.\nAga kui on vaja spetsiifilisi kostüüme teha, nagu näiteks Linnateatri “Surnud hingedes”, on parem, kui seda teeb Pille Jänes. Pealegi ei tohi kogu aeg ninapidi koos olla.\nMart: Kuidas seda teie koostööd nimetada? Vastastikuseks ärakasutamiseks?\nHendrik: Ei noh, lõbus on! Näiteks seda Ervini rottide lugu teha.\nErvin: Poolvõõrale inimesele tuleb hakata seletama, aga me mõistame teineteist poolet sõnalt...\nHendrik: ... saame kokku ja haarame härjal kohe sarvist. Mina: “Paneks sinna selle...” Ervin: “Ärme pane!”\nErvin: Ärakasutamine võib olla ka lugupidamine.\nHendrik: Ma mõtlen alati ka ise mingi kujunduse välja. Räägin siis talle ära, kuidas ma seda ette kujutan. Ja Ervin tõlgib selle täiesti teise formaati või keelde, mille peale ma ei tulnud.\nErvin: Tahan jõuda selle monoetenduse “Soolo” juurde, millega me oleme reisinud praktiliselt terve maailma läbi. Oleme söönud Nepalis neidsamu mune Benedicti moodi ja Mongoolias mingisugust rokka. Kümnete liitrite kaupa sojakastet. Meil on ühesugune maitse. Kuigi see poiss on minust kümme aastat noorem, ei tunneta ma seda.\nMart: Imetlen lavastajaid, kes julgevad võtta ette mõne maailmakuulsa ja väga sügava teose. Esimesena meenub Elmo Nüganen, kes polnud “Kuritööd ja karistust” koolipõlves lugenud, aga võttis kätte ja etendus oli vägev. Peeter Torop luges Dostojevskit mitu semestrit, praegugi on need skeemid silme ees...\nAga kuidas nii on võimalik?\nKas tunnete natuke aukartust autori ees ka?\nHendrik: Ma olen lavastanud nii “Sortse” kui ka “Vendi Karamazoveid”. Akadeemiline kirjandusteadus rõhub Dostojevski süngusele ja seest kraapivatele asjadele, aga mina peaaegu alati naeran lakkamatult teda lugedes. Usun, et tal oli naer silmis, kui ta neid asju kirjutas ja distantsilt vaatas. Samas Torop kirjutas, et minu Karamazovite näidend on parim dramatiseering, mida ta näinud on.\nMart: Tunnen ennast teatrikunstis könnina. Seetõttu palusin Andrus Kivirähkil tal välja tuua kõige uhkemad õied. Meie ühine sõber mõtles ja tõi teie koostööst esimesena esile Ervini lühifilmi “Kõrbekuu” (1999), kus Hendrik mängis arsti.\nErvin: See osa oligi Hendrikule kirjutatud. Mängis doktor Kaufmanni. See, kuidas ta maitses skalpelliga reieliha, peaks minema maailma kinokunsti ajalukku.\nHendrik: Inimesed kukkusid lennukiga alla ja et ellu jääda, tuli üksteist ära süüa.\nMart: Rahvakirjanik peab üheks sinu hiilgerolliks Konrad Mägi osa täitmist etendusest “Külmetava kunstniku portree” (2004).\nHendrik: Ostsin kunagi antikvariaadist Noor-Eesti albumi, kus oli Nikolai Triigi pilt Konrad Mäest. Mediteerides pildi ees, sain äkki aru, milline inimene see oli. Kuidas ta mõtles ja milline oli tema energeetika. Milline oli tema vaimu püüdlus. Mul oli hästi palju tööd sel ajal ja tuli teha kiireid otsuseid. Teinekord on aega, püüad ja pingutad, aga maksimumi ei saavuta.\nMart: Järgmisel aastal tegite sealsamas Viinistus “Põrgu wärgi”, kus Ervin oli kunstnik.\nHendrik: Olime Mart Kivastikuga ka varem koostööd teinud. Tundus, et see oli nii huvitav aeg ja võtsin rõõmuga vastu ta ettepaneku Eduard Wiiralti näidend lavastada. Käisime isegi Pariisis neid kohti üle vaatamas.\nErvin: Aga Hendriku omakirjutatud näidenditest meeldib mulle kõige rohkem “Kommunisti surm”. Ja kui ma peaksin valima ühe oma tüki, siis on see “Surm ooperis”, kus Henrik mängis Klausi, kodurotti.\nMart: Millised on teie pühadesoovid Meie Maa lugejatele?\nErvin: Meil on vedanud, et me veel elame.\nHendrik: Ilusat kevadet! Ja varsti tuleb suvi. Siis sügis, kui saab krae üles tõsta ja kaminasse tule teha. Ja talv, pakane ja lumehanged. Mulle meeldivad aastaaegade muutumised.\nÄra aja segamini!\n3 Hendrik Toomperet\nToompere seenior (17.07.1946–13.10.2008)\non kõigile eestlastele tuntud eelkõige Hunt Kriimsilmana.\nToompere juunior (sünd. 5.06.1965)\nsai kuulsaks Arvo Iho ja Leida Laiuse kultusfilmis “Naerata ometi” (1985), kus mängis Robit.\nToompere juunior juunior (sünd. 17.11.1986)\nhiilgas mullu linastunud Triin Ruumeti filmis “Päevad, mis ajasid segadusse” Allari rolliga.