Ott Karulin: vaade maailmavaateta vaateisse - Arvamus\nOtt Karulin: vaade maailmavaateta vaateisse\n14. veebruar 2015, 12:51\nPoliitikute tööturul paremate isikute nimel võitlevad massiparteid ei saa endale selgelt eristuvat (kultuuri)poliitikat lubada, kirjutab Ott Karulin Sirbis.\nHilissügisel võttis minuga ühendust üks Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) poliitik palvega anda sisend nende valimisprogrammi. Kuna plaanisin valimiste eel analüüsida võrdlevalt erakondade kultuuripoliitikat ega tahtnud oma erapooletust kompromiteerida, loobusin pakutud võimalusest. Jaanuaris sain samalt poliitikult veel ühe kirja, mille manuses oli Reformierakonna (RE) valimisprogramm. On vist paratamatu, et poliitikute tööturul paremate isikute nimel võitlevad massiparteid ei saa endale selgelt eristuva maailmavaatega poliitikat lubada, saati siis kultuuri osas, mille puhul veel üle-eelmistel riigikogu valimistel piirdus enamik parteisid põhiseaduse preambuli tsiteerimisega.\nSel korral on olukord vähemalt mahulises plaanis märksa rõõmustavam ning ilmselt on siin oma teene ka eile aasta tagasi riigikogus vastu võetud dokumendil «Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020» (edaspidi Kultuur 2020), mille struktuuri ja seatud eesmärke oli parteidel oma valimisprogrammi hea üle kanda. Selleks ta ju tehtud saigi.\nKahjuks pole väiksemad erakonnad nimetatud spikrit üles leidnud, aga sama võib öelda ka nende muude valdkondade poliitika kohta. Nii piirdubki Rahva Ühtsuse Erakond (RÜE) vaid loosungitega: «Kaitseme eesti keele ja kultuuripärandi säilimist. Samal ajal peame oluliseks Eestis elavate erinevate rahvuste keele ja kultuuride toetamist. Töötame selle nimel, et meie inimesed ei vastanduks teineteisele.» Toredad eesmärgid kõik, aga ei ühtki ideed, kuidas neid saavutada.\nSamavõrd lakoonilised on ka Eesti Iseseisvuspartei (EIP) lubadused: «Rahvuskultuur on eeldus rahvuse püsimajäämiseks, annab impulsi saavutuskultuurile.» Siiski aimdub sellest lausest maailmavaadet – kõige olulisem on rahvuslikku identiteeti kasvatav harrastuskultuur ning kutselised kultuuritegijad lähtuvad vaid isiklikest eesmärkidest – ehk enamgi kui suurerakondade pikkadest programmidest. Märksa keerulisem on üldse mingit mõtet leida EIPi järgmisest lubadusest: «Välistame riigi surve kultuuriloomingule, tagame maksuvabastuse laia haarde kultuurisfääris.» Lause teine pool on selgitusteta puhas demagoogia (kui lai on lai ja mis maksudest jutt käib?) ning selle esimeses pooles võideldakse ilmselt sama tondiga, millega ka Erakond Eestimaa Rohelised (EER): «Kultuuriametnikke kannustab endiselt soov kultuuriprotsesse ja loomevaldkondades tegutsevaid inimesi juhtida hierarhiliste mudelite järgi ülalt alla, «jagades ja valitsedes», (nagu nägime näiteks Sirbi ümber toimunust), ent samas püstitades loovisikutele ja institutsioonidele majanduslikke eesmärke, mida Eesti kultuuriruumis pole vabaturu reeglite põhjal võimalik saavutada. Tagajärjeks on institutsioonide kidumine ning inimeste stress». Ka Vabaerakond (VE) lubab eelnimetatutega kampa lüüa: «Vabastame Rahvusringhäälingu ning Sihtasutuse Kultuurileht juhtimise poliitilistest mõjutustest.»\nPõhimõtteliselt tahetakse siis kehtestada poliitikutele kultuuriasutuste nõukogudesse kuulumise keeld, aga kas see kehtiks ka teiste valdkondade asutuste puhul ning kas ainult mõnel poliitilisel ametikohal olijatele (Kultuurilehe näitel vaid Urmas Klaasile) või igaühele, kes mõnda parteisse kuulub või nende eest kandideerinud on (siis peaks lahkuma ka sotside kandidaat Karl-Martin Sinijärv), programmidest kahjuks ei selgu, nagu emotsioonidest lähtuvate muudatuste puhul peaaegu alati.\nOlgu ka enne põhiteemade juurde asumist välja toodud mõned keskmikparteide originaalsed algatused. EERi programm on maailmavaatelt vaata et vabakondlikumgi kui Vabaerakonnal, kelle ridades kandideerib ka parteituid. Rohelised lubavad «Muudame tulumaksuseadust nii, et maksumaksjad saaks 2 protsenti oma tulumaksust suunata oma valitud kodanikuühenduse toetuseks» ning hõiskavad «On aeg usaldada otsustes kultuurivaldkonna esindajaid, kes moodustavad akadeemilise seltskonna kõrval ühiskonna kõige loomingulisema, harituma ja seega ka paremini toimetuleva ning iseseisvaima otsustusvõimega osa». Idee, et sarnaselt kultuurkapitaliga, mille EER soovib vabastada «hasartmängu-, tubaka- ja alkoholisõltuvusest», võiks ka kultuuriministeerium (rahastamise) otsustusõiguse valdkonna kätte anda, on julge samm käepikenduse poliitika suunas ja vääriks vähemalt põhjalikumat analüüsi selle strateegia kasutamise võimaliku ulatuse osas. Kuigi programmi «Teater maal» vahendeid jagabki juba Rahvakultuuri Keskus (Keskerakond plaanib selle kolida sihtrühmale lähemalegi ehk «folgipealinna Viljandisse»), suur osa loomemajanduse meetme rahast liigub valdkondlike arenduskeskuste kaudu ning ministeeriumis käib koos arvukalt nõuandvaid komisjone, pole selget poliitikat veel välja kujundatud.\nSisuliselt sama idee, aga rohelistest ettevaatlikumas sõnastuses leiab ka Vabaerakonna programmist: «Toetame kultuuri selge ja stabiilse rahastamissüsteemi abil, mille väljatöötamisel ja rakendamisel on maksimaalselt tagatud kultuuriavalikkuse sõnaõigus». Mõnevõrra arusaamatuks jääb aga VE lubadus määrata rahastamise põhimõtted ja üldine maht mitmeks aastaks ette, sest Kultuuris 2020 on põhimõtete osas juba seda tehtudki ning dokumendi 6. punktis on kirjas: «Riik sõlmib olulisemate kultuurisündmuste ja -tegevuste puhul kuni kolmeaastased raamlepingud». Pealegi vähendaksid liigselt fikseeritud rahastamismahud uute tulijate võimalusi toetust saada, aga kuidagi ei tahaks uskuda, et VE olemasoleva struktuuri külmutada tahab. Sama oht varitseb ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) plaani tagada «kõigile kultuurisfääris riigi osalusega loodud sihtasutustele ja riigi poolt kaasfinantseeritud munitsipaalsetele kultuuriasutustele (muuseumid, teatrid jms) senise riigitoetuse säilimise ja tõusu riiklike kultuuriasutustega samas proportsioonis» ning IRLi kava «luua kultuuripoliitiliselt ja regionaalselt olulistele kultuuriorganisatsioonidele pikaajalise rahastamise süsteem, mis annab kultuuriasutustele suurema kindlustunde». Reformierakond (RE) plaanib aga võtta vastu «kultuuri riigieelarvest toetamise korralduse seaduse, mis sätestab läbipaistva ja arusaadava riiklike tegevustoetuste ja loomestipendiumite taotlemise, määramise ja aruandluse korra», mis mõjutaks iga kultuurivaldkonnas tegutsejat ning tuleb seetõttu eelnevalt võimalikult laiapõhjaliselt ka läbi arutada.\nÜksjagu hämmingut tekitab ka EKRE lubadus jätkata ja suurendada «eesti kultuurielu valdkondade riiklikku toetamist nii moraalselt kui materiaalselt», sest sõna moraalselt saab ses lauses tähendada üht kahest: kui raha pole, siis ideena ikka toetatakse, või toetatakse vaid kõlbelist tegevust. Viimase sünonüümiks on tsensuur.\nÜks eesmärk, millel on kõikide erakondade «moraalne tugi», on kultuuritöötajate palga suurendamine. EKRE lubab töötasu tõsta, aga ei täpsusta, kui palju. Rohelised on valinud seista ainult raamatukogutöötajate «väärilise töötasu eest». Ka Vabaerakond ei sea arvulisi eesmärke, nõudes: «Kõrgharidusega kultuuritöötajate sissetulek peab võimaldama sellest äraelamist ilma piinlike kompromissideta,» tuues lisaks sisse vajaduse tagada «vabakutselistele loomeinimestele sotsiaalsed garantiid võrdselt töölepinguseaduse alusel töötavate inimeste garantiidega».\nKuidas see saavutatakse, selgub sama vähe kui Keskerakonna (KE) programmilausest «Töötame välja paindliku tegutsemise vormi loovisikutele, mis arvestaks töö iseloomu ning annaks neile kindlustunde ja sotsiaalsed garantiid» või SDE lubadusest jätkata «vabakutseliste loovisikute sotsiaalsete garantiide süsteemi täiustamist».\nReformierakond aga lubab, et «saavutab kultuuritöötajate sissetulekute võrreldavuse haridustöötajate, sealhulgas treenerite, sissetulekutega töökohtade objektiivse hindamise alusel». Millised need objektiivsed hindamise alused on ja kas nende abil saaks ka näiteks otsustada äraelamiseks tehtavate kompromisside piinlikkuse määra üle, ei tea ilmselt ühegi eeltsiteeritud lause autorid.\nVähemalt on sotsid ja IRL taibanud õige eesmärgi sõnastuse Kultuur 2020 dokumendi 11. ja 12. punktist üles leida: «Tõstame kõrgharidusega kultuuritöötajate miinimumpalga võrdseks Eesti keskmise palgaga» (SDE), «Võtame eesmärgiks, et õpitud erialal töötavad kõrgharidusega kultuuritöötajad peavad saama vähemalt Eesti keskmist palka. Tagame vabakutselistele loovisikutele tervisekindlustuse ja rahvapensioni sõltumata sissetulekute regulaarsusest tingimusel, et loovisik maksab aasta või mitmeaastase perioodi jooksul tööjõumaksud vähemalt üldise alammäära ulatuses» (IRL).\nVõib ehk üsna kindel olla, et sotsiaalsete garantiide küsimus saabki lähiaastail lahenduse, kuid loota, et eesmärgina kõikide erakondade programmides nimetatud kultuuritöötaja tasu viimine Eesti keskmise palgani samuti juhtub, on siiski niikaua naiivne, kui see seos vähemalt määruse tasandil kinnitatud pole. Ka õpetajate palk pole veel keskmisele päriselt järele jõudnud. IRLi võimulepääsemisel võib aga ka sotsiaalsete garantiide tagamine Trooja hobusena tulla. Nende programmi järgi peaks riik tasuma «kõigilt riiklikelt stipendiumidelt (sh kultuurkapitali stipendiumidelt) ka sotsiaalsete garantiide (ravikindlustus, rahvapension) saamiseks vajalikus ulatuses tööjõumaksud». Kuigi IRL lubab kulka vahendeid vastavas ulatuses suurendada, on idee problemaatiline kahel põhjusel: esiteks läheb see vastuollu stipendiumi olemusega ehk viib selle kadumiseni ning teiseks pole selgelt võimalik tubaka- ja alkoholiaktsiisi vajaliku lisasumma saamiseks nii kiiresti ja oluliselt tõsta.\nStipendiumireformiga sama vähetõenäolised on ka käibemaksumäära alandamise lubadused, mida on programmides sama palju kui miinimumpalga ja tulumaksuvaba määra tõstmise lubamist: EKRE pooldab süsteemi, «milles toiduained, lastekaubad, meditsiini- ja kultuurivaldkond oleks väiksema käibemaksumääraga kui luksuskaubad», KE tahab langetada «teatri-, kontserdi- ja muuseumipiletite käibemaksu viiele protsendile», sotsid kultuuriürituste piletite käibemaksu 9 protsendini, rohelised nõuavad raamatutele käibemaksuvabastust ning Vabaerakond kaalub kultuuriürituste piletite käibemaksu alandamist. RE ja IRL ei kaalu mingeid käibemaksuerisusi, küll aga tahab IRL kehtestada «maksuvabastuse kultuurisponsoritele ja eraettevõtete makstavatele loomestipendiumidele», mis tegelikult on juba ka olemas, kuid kasutatav vaid tulumaksusoodustuse nimekirja arvatud ühingutele annetamisel.\nIgal juhul on hea, et IRL selle teemaga teistest enam tegeleda tahab – sotsid peavad vajalikuks vaid praeguste maksusoodustuste selgitamist ja tutvustamist ning «vajaduse korral» täiendamist; RE aga lubab parandada «õigusruumi, soodustamaks äriühingute osalust kultuuri ja spordi rahastamisel, sealhulgas riigile kuuluvate ja riigiosalusega äriühingute kaasamiseks professionaalse kultuuri ja saavutusspordi toetamisse teatud protsendiga oma kasumist läbipaistvate ja ühtsete reeglite alusel».\nKuna RE-l on valitsuses oldud aastate jooksul olnud piisavalt võimalusi õigusruumi parandada, aga ta pole seda maksusoodustuste osas teinud, pole ka vahest põhjust nüüd mingit pööret loota. Nende ideel suunata riigiosalusega äriühingute kasumist mingi osa kultuuri – programmis on ka punkt «Kaalume riigile kuuluva AS Eesti Loto tulude kasutamist Kultuurkapitali täiendavaks finantseerimiseks» – on aga omajagu jumet, mis loodetavasti ei tähenda vaid olemasoleva raha ühest kohast teise tõstmist.\nMängud käibe- ja tulumaksumääradega kahvatuvad aga erakondade palava filmiarmastuse kõrval. Eks valimisprogrammid ole ka mitmetele esindusorganisatsioonidele oma töö tulemuslikkuse hindamisel oluline sisend ja üks seekordseid võitjaid on kahtlemata Eesti Filmi Instituut. RE lubab lausa kahekordistada nende toetust riigieelarvest ning tunnistada terve filmi- ja audiovisuaaltööstus «loomemajanduse innovaatiliseks ja suure ekspordipotentsiaaliga valdkonnaks ja rakendada sellele vastavaid ettevõtluse toetamise mehhanisme». KE lubab luua «Eesti Filmi Fondi, mille eesmärgiks on pakkuda investeerimistoetust filmiproduktsioonile Eestis». IRL kaalub «filmivaldkonda toodud välisinvesteeringute osalise tagastamise süsteemi loomist, võttes aluseks Eestis tehtud töödelt tasutud maksud (cash rebate)» ning SDE lubab selle tagasimaksefondi ära teha, «et soodustada välismaistele filmitootjatele Eesti kui võttepaiga kasutamist». Teistel valdkondadel on filmiinstituudilt selgelt nii mõndagi õppida, nõu tasub küsida ka Eesti Keele Instituudilt, kelle eelarve tõuseb KE võidu puhul «vähemalt 50 protsenti».\nSee, et jätkuvalt on erilise tähelepanu all avaõiguslikud institutsioonid (rahvusringhääling, -ooper, -raamatukogu) ning laulu- ja tantsupidu, on ootuspärane. Näiteks nõuab RE, et «Eesti Rahvusraamatukogu kaudu peab 2019. aastaks olema piiranguteta kättesaadav vähemalt 40 000 e-raamatut» ning KE tahab tagada «kõigile Eesti elanikele tasuta sissepääsu laulu- ja tantsupidudele». Samuti on ootuspärane, et igal erakonnal on oma ehitamiskava – kui kõik lubatu lähikümnendilgi valmis saaks, oleks juba väga hästi. Vähemalt pealinnas.\nMaapiirkondade kultuurielu edendamisel saab aga enamikul erakondadest fantaasia otsa, õigemini piirdub see üldjuhul ülistuslauluga raamatukogudele ning lubadusega jätkata riigitoetust uute ürikute ostmiseks. Stiilinäide rohelistelt: «Aitame igati kaasa, et maapiirkonna raamatukogust saaks koos kooliga veelgi olulisem rahva kooskäimise koht ja kogukonna ühendaja. Selleks aitame omavalitsustel planeerida sarnaste funktsioonidega asutuste toomist ühe katuse alla ning hoonete rekonstrueerimist ja restaureerimist energiasäästlikuks ning mugavusi suurendavaks». Ka Vabaerakond lubab raamatukogudest kujundada «kohaliku kultuurielu keskused» ning KE plaanib uusi riiklikke investeeringu- ja tegevustoetuse programme «kultuurikeskuste ja rahvamajade kui kogukonnakeskuste rajamiseks ja säilimiseks ning omavalitsuste ja maakondade ning valdkondade ülese koostöö soodustamiseks». Sotsid aga lubavad: «Kehtestame rahvakultuuriseaduse ja loome riikliku programmi kultuurikorralduse ja huvitegevuse toetamiseks omavalitsustes.»\nSeega võivad maal elavad inimesed üsna kindlad olla, et raamatuid saab edaspidigi lugeda, ning ehk saavad kenama kuue ka rahvamajad, aga loota, et maale jõuaks senisest enam kultuurisündmusi, ei tasu. Tõsi, KE lubab kahekordistada programmi «Teater maale» rahastust «vähemalt 250 000 euroni», kuid süsteemset ideed, kuidas tagada ka maaelanike juurdepääs kultuurile, pole ühelgi erakonnal. Nagu neil pole selget ettekujutust ka haldusreformist. Niikaua, kui see on tegemata, jääb pelgalt sõnavahuks ka Kultuur 2020 sõnastatu: «Riik võtab regionaalses kultuurikorralduses suuna ülesannete ja vastutuse selgemaks määratlemiseks koostöös kohalike omavalitsuste, omavalitsusliitude ning kolmanda sektori organisatsioonidega».\nÕnneks on vähemalt noored poliitikuid märksa enam inspireerinud ning soodustusega või lausa tasuta ligipääsu kultuurile lubab neile mitu erakonda: EKRE tagaks laste ja noorte kultuuri- ja huvitegevuse rahastamisega «igale noorele soodsa ligipääsu teda köitvale huvialale», KE võimaldaks «üld- ja kutsehariduskoolide õpilastele ja õpetajatele tasuta külastada muuseume» ning muidu igasuguste soodustuste ja erisuste suhtes paindumatu RE looks lausa «ühtse Noorte Kultuurikaardi, mis annab õpilastele vaba või soodustatud ligipääsu riigieelarveliste või riigieelarvest toetust saavate kultuuri- ja spordiinstitutsioonide poolt korraldatavatele tasulistele üritustele. Kultuurikaart peaks võimaldama pakkuda lastele soodustusi ka kohalikel omavalitsustel ja erasektoril». Iseasi, mil määral erinevad need soodustused senistest õpilaste sooduspiletitest, mida pakuvad peaaegu kõik kultuuriasutused, kuid idee kompenseerida riigieelarvest asutuste saamata jäävat tulu on kahtlemata kultuuripoliitiliselt märkimisväärne algatus.\nKultuurikaardiga võrdselt huvitav mõte on ka kultuuripärandi vabakasutusse andmine. Kultuur 2020 sedastab, et «»väärtuslikum osa kultuuripärandist digiteeritakse 2018. aastaks» ning enamik erakondi on võtnud selle teema ka oma südameasjaks. Suurtest parteidest on selles küsimuses kõige alalhoidlikum SDE, kes lubab: «Täiendame autorikaitse seadust selliselt, et see vastaks digikeskkonna arengutele, soodustaks Eesti kultuuri säilimist ja kättesaadavust digitaalsel kujul, kuid samas kaitseks tõhusalt Eesti autorite ja interpreetide õigusi oma teostele ning loometöö eest saadava tulu võimalusi.» Ka RE pooldab «autorite õiguste tugevat kaitset» ehk uues autoriõiguse seaduses tuleb õigust «tõlgendada ja rakendada autorite kasuks».\nSeevastu IRL ja EEK flirdivad mõningate teoste vabakasutusse andmisega, tehes seda peaaegu sõna-sõnalt ühtmoodi: «Digiteeritud pärandi kasutamise tagamiseks kaalume enne 1991. aastat valminud filmipärandi vabakasutusse andmist koos autorihüvitusfondi loomisega» (IRL), «Digiteeritud filmipärandi laiemaks kasutamiseks tagame enne 1991. aastat valminud filmipärandi vabakasutusse andmise ühes autorihüvitusfondi loomisega» (EEK). Jällegi hea näide kellegi (ilmselt selleski artiklis juba tunnustatu) lobitööst.


Lollimad jäävad | Viimane kustutab tule\n« Ära tee teisele seda, mida…\nMillal ma tagasi tulen? »\n24. sept. 2017 Autor kohalik\nOn reede pärastlõuna. Vehime ennastunustavalt rehadega, et saada töömaa nädalalõpuks puhtaks ja korda. Tuleb vana surnuaiavaht. No temaga on see asi, et tuleb aega võtta ja juttu ajada. Seisame töökaaslasega nagu pahateinud poisikesed kibeledes tööle, ja kuulame.\n“Kas see sinu tütar, kes siin tööl oli, on helistanud ka? Ma nägin teda prismas, lehvitas vaid emale, ja läks, ei miskit igatsust”\nJajaa, noogutame. Lapsed lendavad pesadest, kes varem, kes hiljem. Arutleme, milline aeg on iseseisvumiseks parim.\n” See on ikka nii, et targemad lähevad ära ja lollimad jäävad, ” jätkab vana surnuaiavaht. Meie silmade pööritamise peale ütleb ta: “No vaadake, see oli juba vanal ajal nii, kel vähegi mõistust, läks ja koolitas ennast ega tulnud enam maale tagasi. Lollimad jäid paigale talusid pidama.”\nTuleb hauakaevaja, ülbe ja ennasttäis tüüp. Koputab surnuaiavahi autole ja lühikese vestluse jooksul üritavad üksteist peene nöökimisega üle trumbata. Hauakaevaja läheb oma tööruumi.\n“Vaadake, siin on sama lugu, targemad on läinud, lollimad jäänud” ütleb vana surnuaiavaht surmtõsiselt. Turtsatan ja lippan lehepuhurit võtma, eemalt läheneb uus ohver surnuaiavahi haardeulatusse. Jätan targu küsimata, keda täpselt ta silmas pidas… 😀\nViin selle mitteigatseva (siinkohal surnuaiavaht küll eksis veidi) lapse kooli.\n“Kallis, ma olen kodus!” hõikab ta ühikauksest sisse astudes sõbrannale\n“Hirmutad siin lapsed ära…” vastab see\n“Lapsed” on eksole aasta nooremad uustulnukad-korterinaabrid…..\nTiimikoosolek. Arutatakse tööjõu vajadust kogu ringkonna surnuaedadesse. Õigemini seda, et tuleb hakkama saada olemasoleva tööjõuga-mida on vähe. Aga majandusosakond pani veto peale uute võtmisele, kuigi inimesed olid juba olemas ja vestlusedki peetud.\n“See J-P seal Metsanurga surnuaias jääb uuest kuust üksi tööle, üksi ei tohiks tegelikult keegi töötada” alustab aednik juttu, ” No mis me temaga teeme, helistab hommikul ja õhtul?”\n“Nojah ja kui õhtul ei helista, ega siis midagi, hommikul lähevad hauakaevajad masinatega kohale ja viskavad augu valmis…” jätkab tööjuht ja suur ülemus. Ja mina veel arvasin, et need siin ei oska (mustast) huumorist lugu pidada….\nPosted in hea tuju nurk, palju toredaid inimesi, sõbralikud naabrid | Lisa kommentaar\nAja lugu Vali kuu juuni 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 märts 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 mai 2013 aprill 2013 märts 2013 veebruar 2013 jaanuar 2013 detsember 2012 november 2012 oktoober 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012 mai 2012 aprill 2012 märts 2012 veebruar 2012 jaanuar 2012 detsember 2011 november 2011 oktoober 2011 september 2011 august 2011 juuli 2011 juuni 2011 mai 2011 aprill 2011 märts 2011 veebruar 2011 jaanuar 2011 detsember 2010 november 2010 oktoober 2010 september 2010 august 2010 juuli 2010 juuni 2010 mai 2010 aprill 2010 märts 2010 veebruar 2010 jaanuar 2010 detsember 2009 november 2009 oktoober 2009 september 2009 august 2009 juuli 2009 juuni 2009 mai 2009 aprill 2009 märts 2009 veebruar 2009 jaanuar 2009 detsember 2008 november 2008 oktoober 2008 september 2008


Tallinna linn ja Eesti Jalgpalli Liit sõlmisid koostöökokkuleppe UEFA Superkarikafinaali korraldamiseks, tuues linnale kogu maailma tähelepanu > Sport > Tallinn\nTallinna linn ja Ees...\nTallinna linn ja Eesti Jalgpalli Liit sõlmisid koostöökokkuleppe UEFA Superkarikafinaali korraldamiseks, tuues linnale kogu maailma tähelepanu\nTallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart märkis, et UEFA superkarikafinaalmängu näol on tegemist kahtlemata jalgpallisõprade ühe tipphetkega tuleval aastal. „Tallinna linnale on suureks tunnustuseks ja auks olla Eesti Vabariigi 100. sünnipäeval võõrustajaks niivõrd olulisele mängule,“ nentis Kõlvart. „UEFA Superkarika finaal toob Eestisse ja Tallinnasse tuhandeid turiste, välisajakirjanikke ja spordi funktsionääre. Ettevalmistused ürituse korraldamiseks juba käivad, ent selleks, et need sujuvalt kulgeksid, sõlmisime täna koostöökokkuleppe Eesti Jalgpalli Liiduga, kus määratletakse UEFA soovitavad ja võimalikud linna tegevused üritusega seoses.“\nEesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak näeb UEFA superkarikafinaali suurepärase võimalusena Eesti riigi ja Tallinna linna tutvustamiseks. „Otseülekannet superkarikafinaalist vaatab ligi 50 miljonit inimest, Tallinnasse on oodata ligi 10 000 külalist, mis näitab, et tegemist on väga tõsise ettevõtmisega, mille õnnestumise võti on koostöö ja oma initsiatiiv erinevate tegevuste elluviimisel,” lausus Pohlak. „Tallinna linna üheks oluliseks rolliks on võõrustada VIP külaliste õhtusööki, kus on kohal Euroopa jalgpallijuhid.“\nLaupäeval peetakse traditsiooniline turniir jalgpallis Soome ja Eesti parlamentide ning Tallinna ja Hyvinkää linna vahel\nTallinna Rukkilille lasteaia võistkond osales Haabersti lasteaedade Miniolümpial\nMÕK: Spordipäev Tallinna Kunstigümnaasiumis\nIn Memoriam Mait Riisman (23.09.1956 – 17.05.2018)\nVanalinna päevade avamisel sõidab jalgrattur linna kohal


KESKKONNALOAD FLUORITUD KASVUHOONEGAASE NING\nOSOONIKIHTI KAHANDAVAID AINEID\nSISALDAVATE SEADMETE KÄITLEMIS-\nTOIMINGUTE TEOSTAJATE SERTIFIKAADID OHTLIKE JÄÄTMETE SAATEKIRJAD\nFluoritud kasvuhoonegaase ning osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete käitlemistoimingute teostajate pädevust tõendavad dokumendid\nFluoritud kasvuhoonegaase ning osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete käitlemistoimingute teostajate pädevust tõendavad dokumendid nimekirjades kuvatakse Keskkonnaameti poolt need registreeritud fluoritud kasvuhoonegaase käitlevad isikud, kes ei ole SA Kutsekoja registris kajastatud.\nKeskkonnaametis registreerimiseks tuleb isikul esitada Keskkonnaametile vastav avaldus ning juurdekäivad dokumendid (tunnistus, sertifikaat vms). Viimased peavad olema tõlgitud eesti või inglise keelde, välja arvatud juhul, kui dokument on ingliskeelne. Tõlke peab kinnitama notar või vandetõlk.\nFluoritud kasvuhoonegaase ning osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete käitlemistoimingute teostajate Keskkonnaametis registreeritud pädevust tõendavaid dokumente saab vaadata käitlustoimingu liigi põhiselt.\nVali käitlustoimingu liik:\njahutus-, jahutus-, kliimaseadmed ja soojuspumbad (töötaja) tuletõrjesüsteemid ja tulekustutid (äriühing) tuletõrjesüsteemid ja tulekustutid (töötaja) pingelülitid lahusteid sisaldavad seadmed osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavad seadmed\nÜhtegi kehtivat käitlemistoimingute teostajate pädevust tõendavat dokumenti ei leitud.\nFluoritud kasvuhoonegaaside käitlemisega tegeleval isikul peab olema Euroopa Komisjoni määruste kohane töötaja sertifikaat, kutse- või osakutsetunnistus või käitlemisluba. Juhul kui isik on sooritanud kutseeksami Eestis, kantakse kutsetunnistus SA Kutsekoja vastavasse kutse- ja osakutsetunnistuste registrisse, mis on avalik. Kui isik on dokumendid saanud mõnes teises Euroopa Liidu riigis, siis tuleb need Keskkonnaametis registreerida.\nOsoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete või toodete käitlemisega tegeleval isikul peab olema pädevust tõendav dokument. Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavaid seadmeid tohib käidelda isik, kes omab Euroopa Komisjoni määruse\n(EÜ) 303/008 kohast kutse- või osakutsetunnistust või kes on pädev vastavalt keskkonnaministri määrusele „Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate või nendel ainetel põhinevate toodete, seadmete või mahutite käitlemisega tegeleva isiku pädevusnõuded“ (edaspidi määrus).\nKui isik ei ole kajastatud Kutsekoja registris (ei oma vastavat kutsetunnistust) ning soovib enda pädevust tõendada vastavalt määrusele, peab ta end registreerima Keskkonnaametis. Selleks esitab ta määruses nimetatud pädevust tõendava(d) dokumendi(d) koos avaldusega, et Keskkonnaamet saaks isiku kanda pädevate isikute nimistusse.\nPärast käitlemisloa või pädevust tõendava dokumendi registreerimist registreeritakse hooldaja Keskkonnaameti poolt hallatavasse nimistusse.


Lymphedema Terapeut Töökohti | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Lymphedema Terapeut Töökohti\nLymphedema Terapeut Töökohti\nHaridus ja sertifitseerimine\n2016 Füüsiliste terapeutide palgateave\nLümfödeem on krooniline haigus, mis põhjustab turse mitmes kehaosas. See võib suurendada nakkusohtu ja põhjustada naha seisundit, mida nimetatakse tselluliitiks. Lümfödeemi raviks ei ole teada, kuid koolitatud terapeut võib sümptomeid leevendada. Lümfödeemterapeutid kasutavad lümfikanaleid stimuleerivaid ja äravoolavaid massaažimeetodeid\nMeditsiiniõed ja -terapeudid treenivad sageli selles tervishoiu valdkonnas. Massaaži terapeudid ja esteetikud, kes soovivad lisada lümfedeemapatsientide raviteenuseid, pakuvad ka erialal rongi. Lymphedema terapeudid töötavad haiglates, meditsiini- ja haiglateenustes ning eraravikabinettides. Tavaliselt nõuavad meditsiiniasutused töötajatelt füüsilisi või kutsealaseid spetsialiste, kellel on lümfödeemiravi tunnistus.\nMõned terapeudid võivad säilitada erapraksise ja nõustuda arstide pöördumistega. Vähikeskused palgavad või suunavad patsiendid lümfödeemterapeutidele, kuna see on seotud erinevate vähi ja seisundi vahel. Uuringud näitavad, et rinnavähi ravi saavatel patsientidel on sageli lümfödeemile vastuvõtlikud.\nErinevad institutsioonid, näiteks lümfisüsteemi akadeemia ja dr Vodder School International, pakuvad sertifitseeritud kursusi kahes meetodis, mis on edukad lümfödeemi ravis: täielik dekongestiveeriv ravi ja manuaalne lümfivärv.\nSertifitseerimisstandardid avaldab Põhja-Ameerika lümfoloogiaühing, mittetulundusühing, mis on loodud tervishoiutöötajatele hariduse andmiseks. Ameerika Ühendriikides ei ole lümfödeemterapeutid kohustatud LANA sertifitseerituks saama, kuid paljud otsustavad osaleda 135-tunnises erialases koolituses. Kursuste hulka kuulub teooria ja praktiline juhendamine ning tegelike lümfödeemipatsientide praktika. Terapeut peab läbima eksami enne sertifitseerimist, mis kehtib kuus aastat. Nad peavad eksamit korrates ja läbides uuesti kinnitama. Terapeudid saavad pidevas koolituses osalemisega kursis uute arengutega.\nLümfödeemterapeut kohandab raviplaane pärast patsiendi haiguslugu läbivaatamist. Ta kirjeldab juhtimiskava koos konkreetse ravikavaga. Need spetsialistid täidavad lisaks kerge rõhu massaažile muid ülesandeid, mis transpordivad vedelikku määratletud piirkondadest välja. Samavõrd oluline on tehnika, mida nimetatakse tihendamiseks. Mitmekihiliste sidemete manustamine pärast massaaži aitab vältida vedeliku kordumist. Samuti võib ta anda juhiseid naha nõuetekohase hoolduse ja hooldamise kohta nakkuste ennetamiseks. Spetsialist on liikumisõpetuse harjutuste õpetamisel välja töötanud raviplaani, et patsient saaks kodus teha.\nMõnede geograafiliste piirkondade nõuete täitmiseks ei ole piisavalt väljaõpetatud terapeut, teatab Stanfordi ülikooli meditsiinikool. USA tööstatistika büroo andmetel oli füüsilise terapeutide aasta keskmine palk alates 2012. aasta maist 76,310 USA dollarit. Vananeva beebiboomi populatsiooni tõttu on terapeutide nõudlus „eeldatavasti suureneb 39 protsenti aastatel 2010–2020”.\nUSA Tööstatistika büroo sõnul teenisid füüsikaterapeutid 2016. aastal keskmiselt 85 400 dollari palka. Madalal otstarbel teenisid füüsilise terapeutid 25 protsentiili palka 70 680 USA dollarilt, mis tähendab, et 75 protsenti teenis seda summat rohkem. 75. protsentiili palk on $ 100,880, mis tähendab, et 25 protsenti teenivad rohkem. 2016. aastal töötas USAs füüsilise terapeutina 239 800 inimest.\nJulgeolekuametnik Vs. Turvamees\nKuidas Otsese Klienditeeninduse Õppida\nMillised On Kindlustusandjate Kohustused?\nÖöde Audiitorite Töö Kirjeldus\nRaamatupidamise Spetsialisti Töö Kirjeldus\nPaberi Lõikurite Ohutus\nLoomaarstina Olemise Plussid Ja Miinused\nMillised On Mõned Office'I Põhioskused?\nKuidas Vältida Pangaröövimist\nPõhjused Murrangud Lähevad Lahendamata\nMis On Personalihalduri Töö Kirjeldus?\nMillal Ilmus Konverentsi Kutsumine?\nViie Juhtiva Tööõnnetuse Põhjused\nKliendi Administraatori Töö Kirjeldus


Retseptid valude liigestega.\nRetseptid valude liigestega, Samal teemal\nJa siis määrab arst ravimeid ja protseduure konkreetse liigesehaiguse raviks. Allikas: ajaleht "Vestnik HLS" , nr 22, lk 28 Traditsiooniline meetod liigeste töötlemiseks sõstralehtedega. Traditsiooniline meetod liigeste töötlemiseks vahtralehtedega.\nOsteoartroos on kõige sagedasem liigesehaigus, seda põevad miljonid inimesed kogu maailmas. Osteoartroos võib ilmneda erinevalt: mõnel tekib perioodiliselt kerge valu ja jäikus liigestes, teistel põhjustab haigus retseptid valude liigestega.\nOsteoartroosi korral kõhr kahjustub ja kulub, mis põhjustab valu ning liigutuste jäikust liigeses. Kas on tõsi, et osteoartroos tekib ainult eakatel, retseptid valude liigestega liigestes kulub kõhr aja jooksul ära? See ei ole üldse nii.\nLiigesesse satuvad luu ja kõhre tükid. Haiguse viimastes staadiumides kulub kõhr täielikult maha, mille tulemusena hõõruvad liikumisel retseptid valude liigestega üksteise vastu, liiges kahjustub veel rohkem ja valu tugevneb.\nKuidas ilmneb osteoartroos? Osteoartroosi sümptomid sõltuvad sellest, millised liigesed ja kui tugevasti gogress artriit kuunarnuki liigese ravi kahjustatud.\nKõige sagedamad sümptomid: Turse, valu ja jäikus liigestes Liigesed suurenevad ja muutuvad sõlmelisteks Liikumisel on liigestes kuulda naksumist ja kriginat Liigeste liikuvus väheneb Kahjustunud piirkonda ümbritsevad lihased nõrgenevad ja nende mõõtmed vähenevad Luude hõõrdumise tõttu moodustuvad luukasvised kannused Põlveliigeste osteoartroosi korral on neis tunda nõrkust, inimesel on raske jalgu retseptid valude liigestega kõverdada.


tesa® MOON liikuvate harudega käterätihoidja - tesa\nLihtsa ümara disainiga isekleepuvat tesa® Moon-sarja liikuvate harudega käterätihoidjat saab hõlpsalt ilma puurimata seinale paigaldada. See tähendab, et seinad ja plaadid ei saa kahjustada. Hoidiku eemaldamisel ei jää liimijälgi ning aksessuaari saab tänu uuele BK20 adapterile mugavalt mujal kasutada.\nLiikuvate harudega käterätihoidik, patenteeritud tesa® Power.Kiti tehnoloogiaga (kõik-ühes liimainega paigalduslahendus)\nRoostevabast terasest välimus, kaks haru, sõrmejälgi tõrjuv kate, ümar stiil, ümar seinaplaat, liigutatavad harud\nMõõtmed: 83mm x 50mm x 456mm\nSaab jälgi jätmata maha võtta ning BK20 adapteri abil mujale paigaldada\nToote mõõdud: 83 mm x 50 mm x 456 mm\nStiilsel, roostevabast terasest viimistlusega kaheharulisel tesa® Moon liikuvate harudega käterätihoidjal on kuivamiseks rohkelt ruumi kahele eri suuruses käterätile. Harusid saab igas suunas liigutada. See on täiuslik lahendus kitsas ruumis. Pind on veekindel ja tõrjub sõrmejälgi. Kuna liikuvate harudega käterätihoidja paigaldatakse liimaine abil, saate selle vannitoas kuhu iganes paigaldada. Liimaine peab oma parima püsivuse saamiseks kuivama ainult 12 tundi. Puurida pole vaja, mis säästab seinu ja plaate kahjustustest. Hoidja saab pingutuseta ja jälgi jätmata eemaldada ning BK20 adapteri abil mujale paigaldada. tesa.Power.Kit Glue: Hoiatus! Kasutamisel võib tekkida ohtlik sissehingatav tolm. Tolmu mitte sisse hingata.


Intervertebral hernia sanatooriumiravi - Massaaž - 2020\nNimmepiirkonna hernia ravi sanatooriumides\nSeljavalu, seljavalu - üldine probleem, millega seisavad silmitsi kuni 80% täiskasvanutest. Üks kolmandik patsientidest, kes kaebavad patsiendi tagaosa suhtes, areneb põik-tüssikuga. See tõsine haigus põhjustab ebamugavustunnet ebakohase ravi tõttu põhjustab puude.\nOn viga eeldada, et intervertebraalne hernia on eakate haigus. Viimase kümne aasta jooksul on noorukite ja noorte arv, kes kannatavad seljavalu, kumeruse, osteokondroosi all, kahekordistunud.\nSelgroo ja selgroolülgede hernias (osteokondroosi lõppstaadiumis) on täheldatud 25% inimestest 18 kuni 40 aastat. Rekordiline 90% langeb nimmepiirkonna küünele, kuna selles osas olevad kettad taluvad survet viiskümmend kuni kakssada kilogrammi.\nMiks ilmub nimmepiirkonnas herniated ketas\nIntervertebral kettad - peamised amortisaatorid, mis ühendavad selgroolülid. Nende ülesandeks on koormuse ja rõhu ühtlane jaotamine selgroo kõigis osades. Kui ristiäärsed kettad on korras, siis ei tohiks seljavalu olla: seljaaju koormus on ühtlane.\nKuid regulaarne kõrge rõhk selgroolülidelt ja plaatidelt kiiresti välja lülitatakse. Istuvas asendis võib inimese alaselja taluda kuni 150 kg koormust ja kui see ka libiseb, suureneb koormus 30%.\nMembraanist väljatõmbunud südamik avaldab survet lülisamba närvilõpmetele, põhjustades valu ja kaugelearenenud juhtudel - alumiste jäsemete halvatus.\nRavi peamine ravi on konservatiivne. Kirurgilist sekkumist ja endoproteesiat kasutatakse juhtudel, kui on olemas puude või halvatus. Kuid konservatiivsed meetodid pärsivad patoloogia arengut. Füsioteraapia, massaaž, regulaarsed füsioteraapia harjutused - see kõik avaldab positiivset mõju selgroo tervisele.\nKonservatiivse teraapia kompleksi kuulub taastusravi lõppjärgus sanatooriumides, Venemaa tervisekeskustes, nimmepõlve ravi.\nRistidevahelise hernia ravi eelised sanatooriumis\nNimmepiirangu sanatooriumiravi ei ole ainult ravi, vaid ka puhkus. Hernia ravis on oluline koht uue eluviisi kujunemisel, välja arvatud haiguse kordumise tegurid. On vaja likvideerida halvad harjumused, mis halvasti mõjutavad selgroogu: slouch, une ebamugavates asendites, istuv eluviis, tegevusetus.\nSamuti on vaja tekitada muid kasulikke harjumusi, mis on kasulikud mitte ainult põliselanike ketastele, vaid ka kogu organismile:\nHarjutus või võimlemine;\nKlassid jalutamine, ujumine;\nNimmepiirkonna hernia ravimiseks vajab patsient aega ja vaeva. Kui te järgite soovitusi, ei võta taastumine kaua aega. Psühholoogilise ja füüsilise mugavuse tähtsust taastusravi protsessis on raske üle hinnata.\nÜlekaalulised patsiendid (välja arvatud harjutused ja protseduurid, mis on otseselt suunatud selgroo paranemisele) töötavad ka söömiskäitumise suhtes. Liigne kaal loob täiendava koormuse selgroolülidele, vähendab mitte mingisuguseid jõupingutusi rehabilitatsiooniks.\nSeljaaju katse ravimise eelised vene sanatooriumides on keerulised. Päeva mõõdetud režiim moodustab patsiendi harjumuse saada piisavalt magada ning normaliseerida keha bioloogilisi rütme. Tervislik ja tasakaalustatud toitumine avaldab positiivset mõju seedimis- ja ainevahetusprotsessidele ning normaalne toitumine avaldab hea mõju inimeste heaolule.\nMida parem on tervislik seisund, seda rohkem energiat inimene on, on jõud kehaliseks tegevuseks, mis toetab selgroogu.\nKuid loomulikult on peamine eesmärk endise nimmepiirkonna tervise taastamine füsioteraapia ja füüsilise treeningu abil.\nMis on sanatooriumi nimmepiirkonna küünarnuse raviprogrammis\nEnne ravi alustamist sanatooriumile on oluline arstiga arutada konkreetse tervisekeskuse valikut ning läbida vajalikud uuringud. Kupongide saamiseks peate olema MRI diagnostika tulemused mitte vanemad kui poolteist aastat.\nSiiski, kui teil tekib regulaarselt probleeme jänese ja seljaaju seljaga ja valu, on teil kindlasti valmiseksam.\nEksamid, diagnostika, toit ja majutus - see on ütlematagi selge. Ja siin on see, mis läheb otse teraapiasse:\nRavivad vannid, dušid;\nBalneoteraapia (kasutamine mineraalvee tervendavate omaduste ravis);\nEeltingimus punktides, mis puudutavad ükskõik millist seljaajusümptomite raviprogrammi Venemaa sanatooriumides - kehaline aktiivsus. Kõiki klasse juhivad kogenud instruktorid väikestes gruppides või individuaalselt.\nPatsientidele pakutakse nii treeningravi harjutusi, mida testitakse nõukogude tervisekeskustes, kui ka kaasaegseid tehnikaid: joogat, vesiaeroobikat.\nKui nad kohtlevad seljaaju: parimad kuurordid Venemaal\nSeljakorpuse raviks mõeldud sanatooriumi valimisel võetakse tavaliselt arvesse materiaalset ja territoriaalset tegurit. On ebatõenäoline, et Kaug-Ida resident elab tervist Krimmis või Krasnodari territooriumil, kuna Peterburi elanik läheb paremini keskpiirkondadesse kui Altai.\nTraditsiooniliselt asuvad sanatooriumid keskkonnasõbralikes kohtades, kus on loodusressursid tervise normaliseerimiseks: mitte kaugel tervistava muda ja mineraalvee allikatest. Kõige populaarsemad sanatooriumi piirkonnad lihas-skeleti suunas:\nLisaks väärtuslikele looduslikele ressurssidele peate kuurortide valimisel vaatama keskkonda. On selge, et linnalähilinna kuurordil on pigem tervisele parem tulemus kui linnas viibimine.\nAllpool vaatleme mõningaid populaarseid sanatooriume Venemaal, kus on suured ülevaated, kus nad ravivad seljaaju. Neil on mitmeid eeliseid, pakkudes laia valikut teraapiaid ja harjutusi, mis toovad teie selgroo tervele olekule.\nIntervertebral hernia ravi Kaukaasia mineraalvee sanatooriumides\nRavi jaoks saate valida järgmised kohad:\nSanatoorium "Rus", Essentuki. Elbruse jalamil asuva kuurordi akendest avaneb vaade stepi orgudele. Oluline erinevus on meie enda diagnostikakeskus, nii et kõiki vajalikke teste ja eksameid saab teha kohapeal. Hinnad inimese kohta algavad 3600 rubla päevas. Puhkepaketi hind on nii täiskasvanutele kui lastele sama. Meditsiinilisele maksekviitungile tuleb maksta 4900 rubla päevas;\nSanatoorium "Healing Narzan", Kislovodsk. Sanatoorium asub kuurordi keskuses Kislovodski rahvuspargi lähedal. Meditsiiniteenused, füsioteraapia ja intervertebral hernia ravimeetodid sisalduvad täielikus paketis koos majutuse ja hommikusöögiga. Sanatooriumi „Healing Narzan” seljaaju ravimeetodite hulgas kasutatakse järgmist: hirudoteraapia, Tambukani järve muda ravi, balneoteraapia narzaniga. Piletipileti täiskasvanu hind päevas - 4200 rubla kahekohalises toas. Lastele reisimine maksab 1700 kuni 2500 rubla.\nKrimmi sanatoorium seljaaju raviks\nOn selliseid meditsiiniasutusi:\nSanatoorium "Saki". Saki kuurort pakub oma külalistele sama nimega järvede muda tervendavat jõudu, et ravida nimmepiirkonna herniat. Vene aristokraate koheldi siin 19. sajandi lõpus ja nüüd on uksed kõigile avatud. Parandavat muda kasutatakse mähkimiseks ja kuumade kompresside, massaaži, terapeutiliste vannide jaoks;\nStandardtuba, kolm söögikorda päevas ja hinnas sisalduvate meditsiiniteenuste pakett peab maksma 3500 rubla päevas.\nSanatoorium "Mishor", Jalta. Sanatoorium asub Ai-Petri mäe lähedal, samas kui see tundub subtroopiline paradiis Krimmi rannikul. Füsioteraapia tegevusvaldkonnad on järgmised: balneoloogia, muda ravi, massaažid ja dušid, vesiravi, aromaatse vahaga soojenemine ja parafiinravi. Oma varustatud rand, kolm söögikorda päevas. Kahekordse standardtoa hind päevas - 3000 rubla.\nAltaini ja Baškiiri sanatooriumides paikneva seljaaju ravi\nNende hulka kuuluvad järgmised haiglad:\nSanatoorium "Assy", Baškortostan. Bashkiria tervisekeskus "Assy" töötab balneoloogilises profiilis. See asub Inzeri jõe kaldal (Tuz-Elga mineraalvee lähedal). Herniated ketaste töötlemiseks kasutatakse siin naatriumkloriidi mineraalvanne või kuiva süsinikdioksiidi vanne. Lisaks küllastab Inzeri jõe oru neitsi loodus harmoonia ja rahu poolest. Igapäevane majutus sanatooriumis "Assy" standardses üheinimeses toas maksab 3300 rubla. See summa sisaldab nii põhilisi meditsiinilisi protseduure kui kolme sööki päevas;\nSanatoorium "Altai org". Kaasaegne tervisekeskus, mis on varustatud kõrgete Euroopa standarditega. Sanatooriumis "Altai orus" antakse teile kõrgelt kvalifitseeritud abi ja protseduuride vahel saate nautida mägisortide kaitset. Toitlustus sanatooriumis - viis korda päevas. Taastamise programm hõlmab ka mineraalveeallikate vastuvõtmist. Öö ööbimine kahekohalise standardtuba juures maksab 2995 rubla.\nKui teil on vaja ravi saamiseks sanatooriumisse minna\nVenemaa territooriumil on kuni neli sajandit inimese lihas-skeleti süsteemi ravivad sanatooriumid.\nSanatooriumi puhkus on populaarne puhke- ja taastusravi sihtkoht Venemaal. Kliiniliste tsoonide rikkaliku olemuse ja mitmekesisuse tõttu võib iga nimmepiirkonna küünega patsiendil valida oma maitsele ja rahakotile sanatoorium.\nLoomulikult ei ole sanatooriumis taastusravi odav sündmus, kuid igal juhul maksab kahe nädala jooksul tervisekeskuses kursus vähem kui intervertebraalsete ketaste endoproteesilise asendamise operatsioon.\nKonsulteerige oma arstiga, et leida sobivad võimalused konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Kui nimmepiirkonna hernia keerukus ei nõua kirurgilist sekkumist, aitab sanatooriumi rehabilitatsioon pärast lõpetatud ravikuuri saavutada teraapias edu.\nKuid ärge unustage, et pärast ravi peate hoolitsema selgroo tervise eest. Toetage seda perioodiliste massaažikursuste, igapäevase võimlemise ja kehalise tegevusega.\nSelgroo tervisest sõltub kogu keha tervis. Ärge viivitage ravi ja ärge taluge ebamugavust, sest parem on minna hea sanatooriumi juurde, et paraneda ja lasta ennast puhata.


Mineraalsed @ Tööriistapood24\nEsileht Tööriistad\tKeemia\tSõiduautode mootoriõlid\tMineraalsed\n(2) Lotos Oil (5) Valvoline\nEsileht » Tööriistad » Keemia » Sõiduautode mootoriõlid » Mineraalsed\nHüdraulikaõli LHM PLUS FLUID 1L, Valvoline\nSpetsiaalne vedelik h?draulika-, rooliv?imu-, piduri- ning balansseerimis s?steemidele T?idab Citroen n?udeid h?draulika s?steemidele Parendatud madala temperatuuri voolavus V?ga k?rge viskoossusindeks, stabiilne viskossus V?ga madal hangumispunkt - 60 C AFNOR NF R12-640 ISO 7308 PSA (Citroen) B71 2710\nMootori?li ALL CLIMATE 20W50 1L, Valvoline\nK?rgkvaliteetne mootori?li s?iduatode ja tarbes?idukite bensiini- ja diisel mootoritele, nii turboga kui ilma. Samuti sobib LPG gaasil t??tavatele mootoritele, Sobib kasutuskohtadesse kus on n?utud j?rgmiseid kvaliteedi-n?uded: SAE 20W50 API: SL/CF ACEA:A3/B3 VW 505.00 ; 501.01 MB 229.1\nMootori?li ALL CLIMATE 20W50 5L, Valvoline\nK?rgkvaliteetne mootori?li s?iduatode ja tarbes?idukite bensiini- ja diisel mootoritele, nii turboga kui ilma. Samuti sobib LPG gaasil t??tavatele mootoritele, Sobib kasutuskohtadesse kus on n?utud j?rgmiseid kvaliteedi-n?uded: SAE 20W50 API: SL/CF ACEA:A3/B3-10 VW 505.00 ; 501.01 MB 229.1\nMootori?li LOTOS CITY 15W40 1L, Lotos Oil\nMineraalne mootori?li mis on m?eldud p?hiliselt "STOP and GO" ekstreemse linnas?idu jaoks. Sisaldab manuste paketti mis parandab ?li oks?deerimis ja korrosioonivastaseid omadusi. V?ib kasutada bensiini- ja diiselmootorites. Vastab: SAE: 15W/40, API: SF/CD\nMootori?li LOTOS CITY 15W40 5L, Lotos Oil\nAastatepikkuse innovatsiooni ja võidusõidukogemuse toel valmistatud toode. VR1 Racing määrdeained on juhtivad võidusõidutehnoloogia määrdeained mis on mõeldud kasutamiseks kõrgforsseeritud mootoritele, et anda neile maksimaalne kaitse ja võimsus ka kõige ekstreemsemates võistlustingimistes. VR1 Racing sari on õige valik nii asfaldile kui krossirajale, et pakkuda konkurentsieelist mida professionaalid ja võidsõidu entusiastid otsivad. * Maksimaalne võimsus ja kaitse kõrgetel temperatuuridel * Esmaklassilised hõõrdumist vähendavad manused tõstavad mootori võimsust * Täiendavad kuumisvastased manused (ZDDP) tagavad ülima kulumiskaitse * Esmaklassiline õlikelme tugevus parandab mootori kestvust * Parendatud manused mis kaitsevad sadestiste ja kütuse saaste vastu Sobib nii vabalthingavatele kui turbo bensiini mootoritele, sealhulgas alkoholisisaldusega kütustele. Kõrgkvaliteetne mineraalne võidusõidu mootorite jaoks väljatöötatud mootoriõli. Tagab esmaklassilise mootorikaitse ka kõrgforsseeritud turbo mootoritele. SAE 20W-50 API SL ACEA A3/B4 Ford M2C-153E GM 6094M


Aare Kilp: Ühistransporti ootab kiire arenguhüpe kvaliteedi parandamiseks - Äripäev\nAare Kilp: Ühistransporti ootab kiire arenguhüpe kvaliteedi parandamiseks\nRivo Sarapik 25. september 2006, 00:00\nKilp hindas kohalikku bussiveoturgu paremaks Euroopa keskmisest tasemest. Samas plaanivad kõik suuremad bussi- ja raudteereisijatevedudega tegelevad firmad suuri investeeringuid, et ühistransporti lähiaastail populaarsemaks muuta.\n"Busside keskmine vanus on Eestis 16-18 aastat, mis jääb näiteks Soomele kuni 11 aastaga alla, kus liinikonkursi võitja bussipargi keskmine vanus ei tohiks ületada seitset aastat," illustreeris Kilp mahajäämust.\nBussiparkide vanuse põhjustajaks nimetas Kilp ebakindlaid tingimusi turul, kus vedajad tegid tööd üheaastaste lepingutega. See olukord muutub, sest turg korrastub ning stabiliseerub.\n"Nüüd tehakse ka kuni 10aastaseid lepinguid, mis tähendab, et vedajad julgevad riske võtta ning investeerida," lisas Kilp.\nGo Bus ostab näiteks sel aastal 40 uut bussi, rahaliselt tähendab see ca 100 mln kroonist investeeringut. Sellises tempos pargiuuendamist lubas Kilp ka lähiaastatel.\nInvesteeringuid ootab ka raudteetransport. Edelaraudtee ja Elektriraudtee peavad Kilbi sõnul riigiga läbirääkimist, et vahetada aastatel 2008-2010 välja kogu rongipark. Optimismi rongireisijateveoks on. Tallinna-Tartu suunal kasvas pärast kiirrongi käivitamist piletitulu kahe aasta jooksul 50%, Tallinna-Moskva liinil 22%.\n"Venemaa suunalise kasvu tulemusena käivitub taas Tallinna-Peterburi liinil igapäevane regulaarrong," selgitas Kilp. Ida suunalisel reisirongiliiklusel ennustab üle Kilp 20% kasvu ka järgmisteks aastateks, sest rong on kiirem kui buss ning auto. Tallinna-Riia-suunalise rongi käivitamist aga Kilp enne perspektiivikaks ei pea, kui uus raudteeinfrastruktuuri on välja ehitatud.\nSoome ja mujale välismaale liikunud bussijuhtide tõttu on Tallinna bussijuhtide palgad tänavu 38,5% kasvanud.\nKui suur peaks olema investeeringute maht, et tõsta rongi liikumiskiirus Tallinna-Narva suunal 150 km/h?\nAare Kilp: Täpseid numbreid ei oska ma täna öelda. Taani Komisjon töötab Rail Baltica projekti kallal ja teeb arvutusi ja uuringuid, et Tallinnast Varssavisse jõuaks kuue tunniga.\nRongi kiirus on selle aja puhul umbes sama. Kui nende uuring valmis saab, siis sealt selguvad täpsed numbrid.\nAga näiteks rongiliini arendamine Tallinnast Pärnu kahe tunniga maksaks ca 50-100 miljonit krooni, mis ei olegi väga suur summa. Seda investeeringut aga ei pea tegema erainvestor, vaid võiks riik Euroopa fondide vahenditest rahastada.


Eesti suurim vabaõhu filmifestival Tartuff kuulutas välja esimesed filmid – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Kultuur Film Eesti suurim vabaõhu filmifestival Tartuff kuulutas välja esimesed filmid\nEesti suurim vabaõhu filmifestival Tartuff kuulutas välja esimesed filmid\nNeli esimest neist kuulutas PÖFFi armastusfilmide festival Tartuff, kes seda suvekino peab, välja just äsja. Kavast leiab Austraalia tõelise eksootikapommi, Vanuatu pärismaalaste juures üles võetud „Tanna”, mis kerkis tänavu komeedina mitteingliskeelse filmi Oscari kandidaadiks, ja Poolas kassarekordeid püstitanud draamakomöödia „Armastuse kunst”, mis räägib sealse esimese seksist rääkiva raamatu väljaandmisest sügaval nõukogude ajal. Kumbagi filmi pole Eestis varem näidatud.\nKokku tuleb Raekoja platsile 1500 istekohta. Tegu on Baltikumi suurima vabas õhus toimuva filmifestivaliga. Eelmisel aastal kogus Tartuff ligemale 18 000 külastust.\neelmine Eesti film tagab publikumenu! Must-valge eesti film edestab 6 Oscarit võitnud Hollywoodi teost\njärgmine Neljapäeval linastub Alejandro Jodorowsky “Lõputu poeesia”


Seikluste jaoks loodud stabiilne ja vastupidav matkajalats seljakotiga matkajale\nKarraig matkasaabas on veekindel, hingav, mugav ja vastupidav jalanõu, mis annab teile enesekindlust uuteks väljakutseteks. Selle seljakotimatkaks sobiva saapa omadustes on rõhku pandud stabiilsusele ning lisatud kanna pidur, mis annab täiendavat tuge laskumisel.\nPealiseks veekindel nubuknahk, mis tagab jalatsi vastupidavuse.\nSees hingav võrkkangas.\nEVA sisetald toestab jalavõlvi ja summutab põrutusi.\nPU vahetald annab elastse pehmuse.\nCleansport NXT antibakteriaalne töötlus.\nKEEN All-Terrain kummist välistald tagab maksimaalse pidamise.\nEt säilitada toote töökindlust soovitame teil oma jalanõusid puhastada külmas vees nubuknaha hooldusvahendiga (nt Nikwax). Mitte kuivatada jalatseid päikese käes, kuumades kohtades ega küttekehade läheduses.\nTald: 4 mm sügavuse mustriga kummitald\nÜhe jalatsi kaal: 708 g\nKeen Targhee III MID WP naistele\nKerged, poolkõrged matkajalatsid, mis sobivad hästi ka igapäevaseks kandmiseks.


DELFI VIDEO | Robert Rooba pikast võistluspausist, rollist Eesti koondises ja eesmärkidest MM-il - Delfi Sport\nDELFI VIDEO | Robert Rooba pikast võistluspausist, rollist Eesti koondises ja eesmärkidest MM-il\nEesti meeste jäähokikoondise MM-i eelne pressikonverents peeti neljapäeval Haabersti jäähalli kohvikus. Eesti parim jäähokimängija, viimati KHL-i klubis Tšerepovetsi Severstal mänginud Robert Rooba on viimastel nädalatel hoidnud end vormis Tallinnas.\n"Viimane ametlik mäng jääb jaanuarikuusse. Enne play-offi ja seda olukorda, mis praegu maailmas on, jõudsin mõned harjutusmängud mängida," meenutas Rooba Delfile. "Eestis olen hoidnud end individuaalselt vormis ja väiksemas grupis koos teiste koondislastega. Mõned harjutusmängud sai HC Panterite ridades peetud ka U18 koondise vastu."\nEesti koondis osaleb 26. aprillist kuni 1. maini Poolas, Tychys toimuval MM-i I divisjoni B-grupi turniiril, kus kohtutakse Poola, Jaapani, Serbia ja Ukraina esindustega. Turniiri võitja tõuseb järgmiseks aastaks I divisjoni A-gruppi ning viimane langeb II divisjoni A-gruppi.\nEesti koondise kandidaadid kogunesid treeninglaagrisse eile ning harjutavad Haabersti jäähallis kuni reedeni. Laupäeval jätkab koondis ettevalmistusega Kohtla-Järvel ning kolmapäeval Vilniuses ja Elektrenais. Meeskond lendab Vilniusest võistluspaika 24. aprillil.


Selveri keti käive kasvas märtsis 27 protsenti 120 miljoni kroonini\nPeeter Raidla • 19. aprill 2004 kell 14:19\nJaekaubandusketi A-Selver AS-i käive kasvas märtsis möödunud aasta sama ajaga võrreldes 27% ehk 120 miljoni kroonini.\nKäibekasvu üks allikas oli ettevõtte teatel Selveri laadapäevade soodsale hinnale suunatud kampaania.\n'Selveri laadapäevad on populaarsust võitnud tänu soodsa hinnaga spetsiaalselt laadapäevadeks hangitud kaupadele,' ütles A-Selver AS-i juhataja Ain Taube. 'Huvitav on märkida, et kõige populaarsemaks kaubaks osutus hea hinnaga tavaline seep. Mõneti meenutab tänane Euroopa Liidu ootuses tarbekaupade ostupalavik rublaaja lõppu, kus inimesed ei teadnud, mis neid täpselt ees ootab ja varusid kaupu koju igaks juhuks.'\nAin Taube märkis, et märtsis kasvas Selveri keti käive veidi kiiremini kui ostude arv, mis näitab keskmise ostukorvi kasvutendentsi. Selveri keti kauplustes tehti märtsis ligi miljon ostu, mis on 24,2% enam kui möödunud aasta samal ajal, mil sooritati 803 000 ostu.\nA-Selver ASi ostudirektor Iivi Saar rääkis, et pidevalt on kasvanud just eestimaiste toodete läbimüük, mis moodustavad väga olulise osa Selveri keti käibest. 'Seepärast palusime märtsis klientidel valida 'Hea ja eestimaine' kampaania raames oma lemmik eestimaine toode,' sõnas Saar.


Tallinna Reaalkool - 139c » 2019 » september\nReedel 13.septembril kell 12 toimus Reaalkooli spordipäev Kalevi staadionil. Aladeks olid 10x60m pendelteatejooks, 60m jooks, 800m jooks poistel ja 400m jooks tüdrukutel. Meie klassist sai Joosep enda vanusegrupis kuldmedali. Lisaks toimus veel poiste ja tüdrukute jalgpallivõistlus. Jalgpallis meie klassil hästi ei läinud. Nii poisid kui ka tüdrukud kaotasid mõlemale paralleelklassile. Spordipäeva ajal oli väga vihmane ilm, aga siiski spordipäev toimus ja kõik osalesid hea meelega.\n2. september oli soe esmaspäev. Päike paistis ja kõik olid ootusärevust täis. Tulime kell 10 kooli, viisime asjad klassi ja seejärel läksime pudireas staadionile. Kui ka ülejäänud klassid kohale jõudsid, algas pidulik aktus. Alguses kõlas Eesti hümn, siis pidas direktor kõne ja autasustas eelmise aasta olümpiaadide võitjaid. Pärast Reaali hüüdu lendas õhku mitusada koolimütsi ja võiski uus kooliaasta alata. Peale aktuse lõppu läksid kõik ühes pikas pudireas oma klassidesse. Klassijuhatajatunnis saadi uued päevikud ning mõned said ka eelmise aasta tunnistused.\n6.- 8. juunil käisime oma klassiga lõpureisil Rootsi kruiisil. Hoolimata raskest matkast ja suurest vaevast Harku metsas, pidime õhtul oma kodinad kokku pakkima ja järgmisel päeval laevale kimama. Karaoked lauldud, rootsilauad söödud ja tantsud tantsitud jõudsime Stockholmi. Ükski klassireis ei saa toimuda ilma muuseumis käiguta. Meie külastasime tehnikamuuseumit, kus saime uurida vanu vidinaid, sõita kiirabiautoga ning külastada kaevandust. Pärast muuseumikülastust saime omapäi Stockholmi avastada. Õhtupoolikul oli aeg tagasi laevale rutata. Hilisõhtul vaatasime showd, veetsime klassikaaslastega lõbustalt aega ning siis oli aeg ennast pikast päevast välja puhata. Rootsi reis oli lõbus ja kindlasti üks meeldejäävamaid kogemusi ning me sooviksime seda kindlasti korrata.\nSimone S. ja Emili V.


Casabella » . » Parukad\nCasabella juuksestuudio on suurima valikuga parukasalong Eestis. Meilt leiate kvaliteetseid parukaid nii igapäevaseks kandmiseks kui ka välimuse ajutiseks muutmiseks.\nKeemia ja kiirtusraviga kasneb ravi saajal ajutine juuste väljalangemine. Selleks perioodiks pakume lahendusena väga loomulikke, kaasaegse tehnoloogia abil valmistatud parukaid kunstjuustest või pärisjuustest. Valmistame parukaid ka ERITELLIMUSENA NATURAALSETEST EUROOPA JUUSTEST.\nMeie salongis on privaatne proovikabiin, kus parukameister aitab teil parukat valida. Salongis on võimalik ka varem ostetud parukaid lõigata ning hooldada. Soovi korral on võimalik oma juuksed TASUTA ära lõigata. Soovitame eelnevalt aeg broneerida info@casabella.ee või tel 6615888\nPakume ka laia valikut kergeid peakatteid keemia ja kiiritusravi saajatele.\nARSTITÕENDIGA ON PARUKATEL HINNASOODUSTUS 20%\nPakume hooldusvahendeid ja tarvikuid paruka hoolduseks.\nMeilt leiab parukaid ja soengulisandeid ka MEESTELE ja lastele.\nValmistame ka eritellimusel JUUKSEPROTEESE\nMeie salongis on müügil kaubamärgi HAIR SUPPORT juuksehooldusvahendid juuste väljalangemise peatamiseks ja juuksekasvu kiirendamiseks.\nErinevate firmade parukakollektsioonide vaatamiseks vajuta lingile: Ellen Wille, Sentoo Collection, Hair Society, Raquel Welsh.\nAnname teada, et seoses eriolukorraga on meie parukaid ja parukahooldus vahendeid võimalik tellida ka tasuta pakiautomaati. Kui tellitud parukas ei sobi, siis vahetame selle tasuta teise mudeli vastu. Lisainfo saamiseks kirjutage info@casabella.ee või helistage tel . +372 661 5888.\nKEEMIA JA KIIRITUSRAVI PATSIENDILE\nKUIDAS PARUKAT KODUS HOOLDADA\nNüüd on meie salongis võimalik saada parukaid, soengulisandeid ka järelmaksuga. Teenust pakub Koduliising OÜ. Täpsemate tingimustega tutvumiseks:


ÜLEVAADE ⟩ Lekkinud politseidokumendid lükkavad ümber Hiina senised väited «ümberõppelaagritest» - Aasia - Regioonid - Tänane leht\nÜLEVAADE ⟩ Lekkinud politseidokumendid lükkavad ümber Hiina senised väited «ümberõppelaagritest»\nLekkinud politseidokumendid lükkavad ümber Hiina senised väited «ümberõppelaagritest»\nUiguure toetav meeleavaldus Genfis asuva ÜRO peakontori ees. Foto: Martial Trezzini/EPA/Scanpix\nLeitud tõendid kinnitavad, et ümberõppelaagrites viibivad inimesed võimude sunni tõttu.\nSüsteemiga on seotud ka Hiina kõrgem juhtkond, kust on tulnud instruktsioone karmimaks korraks.\nPõgenemiskatsetele regeageerib relvastatud politseiüksus, kel on õigus põgenike pihta tuli avada.\nEile avaldas Washingtonis asuv Kommunismiohvrite Mälestamise Sihtasutus väidetavalt Hiina Xinjiangi piirkonna politseiandmebaasidest pärit toimikud, mis annavad aimu uiguuride ja teiste vähemusrahvuste olukorrast Hiina «ümberõppelaagrites».\nDokumendid avalikuks teinud sihtasutuse väitel tõestavad need andmed nn ümberõppelaagrite vanglalaadset olemust ja näitavad Pekingi otsest seotust Lääne-Hiinas toimuva massilise interneerimiskampaaniaga, mis ei ole sugugi vabatahtlik, nagu Peking väidab.\nAvaldatud toimikud sisaldavad süstematiseeritud kogumit ametnike salajastest kõnedest, kinnipeetute piltidest, kümnetest tuhandetest dokumentidest ja andmetabelitest, mis annavad uiguuride kohtlemise ja Xinjiangi laagrite asjatundja Adrian Zenzi sõnul seniolematu sissevaate Hiina ametivõimude mõtetesse ja tegutsemisprotsessi seoses uiguuride tagakiusamisega.\nXinjiangi regioonis asuv hoone, mida peetakse üheks Hiina vähemusrahvustele mõeldud nn ümberõppelaagriks. Foto: Greg Baker/AFP/Scanpix\nÜhtlasi toob sihtasutuse vanemteadur Zenz välja, et põhiliselt 2017. ja 2018. aasta kohta käivad toimikud annavad aimu ka Hiina presidendi Xi Jinpingi isiklikust seotusest Xinjiangis toimuvaga.\nSihtasutuse president Andrew Bremberg ütles leket kommenteerides, et avaldatud dokumendid näitavad, et Peking on seni valetanud uiguuride inimõiguste järgimise kohta.\n«Rahvusvaheline kogukond peab viivitamatult reageerima ja astuma kindlaid samme, et võtta Hiina nende julmuste eest vastutusele,» kutsus Bremberg üles teisi riike uutele andmetele reageerima.\nÜhena esimestest reageeris toimikud lekitanud sihtasutuse presidendi üleskutsele Saksamaa välisminister Annalena Baerbock, kes eilses telefonikõnes Hiina kolleegi Wang Yi’ga tõstatas Xinjiangis inimõiguste rikkumise teema ja ärgitas algatama läbipaistvat juurdlust, vahendas BNS Saksamaa välisministeeriumi pressiesindaja avaldust.\nLigipääs salajastele dokumentidele saadi anonüümse allika abil, kes enda sõnul häkkis Xinjiangi piirkonna politsei andmevõrgustikesse, et sealt kõnealused salajased toimikud alla laadida ja dekrüpteerida.\nKogutud tõenditest pea kõige kaalukamatena tuuakse välja politseinike töögraafikud, väljaõppejuhendid ja laagrite valvamise instruktsioonid, mis kinnitavad lisaks relvastatud kohalolule ka sunnijõu kasutamist.\nAndmestikus on võimuesindajatele olemas ka juhend selle kohta, kuidas tuleb käituda, kui mõni nn õpilane üritab mõnest laagrist põgeneda. Kui käivitub põgenemisest märku andev alarm, tuleb kõik alad sulgeda ja saata kohale laagri enda relvastatud politsei. Kui põgeneja hoiatuslaskude peale ei peatu, on politseinikele antud selge käsk: põgeneja tuleb tappa.\nPärast põgenemiskatse tõkestamist tuleb ametnikel kõik kinnipeetud põgenejad ülekuulamiseks ära viia, samas kui laagri juhtkond keskendub teiste õpilaste mõtete ja emotsioonide stabiliseerimisele, et tagada kooli turvaline ja stabiilne olemine, seisab dokumentides. Kinnipeetavate transportimisel kasutatakse väidetavalt üldiselt käeraudu ja ahelaid.\nArvatava nn ümberõppelaagri valvetorn Xinjiangi regioonis. Foto: Greg Baker\nSellised instruktsioonid arvatakse pärinevat Pekingi kõrgetelt ametnikelt, sest avaldatud toimikutes on ka dokumenteeritud kõned, kus kõrgetel kohtadel olevad tegelased nõuavad julgeolekujõududelt tule avamist, kui keegi proovib põgeneda või julgeb riigile vastu hakata. Need kõned kinnitavadki Pekingi informeeritust ja lähedast seotust nende laagrite tegevusega.\nPeale piltide kinnipeetavatest koos nende nime, vanuse, päritolu ja andmetega nende staatuse kohta laagris leiab lekkinud toimikutest arvukalt pilte politseiõppustest, kus harjutati, kuidas tekkinud rahulolematust ohjeldada või põgenemist tõkestada.\nSuureks probleemiks nende nn ümberõppelaagrite puhul on peetud ülerahvastatust – ka sellele saadi eile avaldatud toimikutest tõendusmaterjali. Inimõigusaktivistide andmetel viibib seesugustes kinnipidamisasutustes üks kuni kaks miljonit uiguuri ja teisi vähemusrahvuste esindajaid.\nHiina välisministeerium tõrjus eile süüdistusi, nimetades lekkinud dokumente Hiina-vastaste jõudude kokkuklopsitud laimavaks materjaliks ning heites meediale ette valede ja kuulujuttude levitamist, vahendas AFP.\nHiinat külastava ÜRO inimõigusjuhi visiit keskendub Xinjiangi uiguuridele\nÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet koos Hiina välisministri Wang Yiga esmaspäeval. Foto: Deng Hua/Xinhua/AP/Scanpix\nÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet alustas esmaspäeval kuuepäevast visiiti Hiinas, mille käigus külastab ta ka Xinjiangi piirkonna linnu Ürümqit ja Kashgari, millele talle on lubatud piiramata juurdepääsu.\nBachelet on esimene Hiinat külastav ÜRO inimõigusjuht viimase pea 20 aasta jooksul. Alates 2018. aastast on ÜRO pidanud Hiinaga läbirääkimisi takistamata ja sisulise juurdepääsu üle Xinjiangile, vahendas BNS.\nBachelet lubas, et arutab Guangzhous Hiina välisministri Wang Yiga väga olulisi ja tundlikke teemasid. Ühtlasi avaldas ta AFP teatel lootust, et koostöö Hiinaga on võimalik, ning lubas kohtuda kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, ettevõtete esindajate ja teadlastega.\nVälisminister Wang väljendas kohtumisel Bachelet’ga lootust, et märgiline visiit lubab suurendada üksteisemõistmist ning tuua seni Hiina kohta levinud valeinfos selgust. Samuti väitis ta, et Pekingile on etniliste vähemuste õiguste kaitsest saanud tähtis osa tööst inimeste turvalisuse kaitsmine on Hiina pikaajaline eesmärk.\nMitu riiki on aga avaldanud muret, et Bachelet’ visiit on Hiina kommunistlikele võimudele propagandavõimalus ning Hiina võimud korraldavad talle justkui lavastatud ringkäigu, mille jooksul ta tegelikkusega kokku ei puutu.\nSuurbritannia suursaadik Hiinas Caroline Wilson rõhutas näiteks Bachelet’le üle, et väga tähtis on saada piiranguteta juurdepääs Xinjiangi uiguuri autonoomsele piirkonnale ja pidada eravestluseid sealsete inimestega.\nAmeerika Ühendriikide esindajate hinnangul on ebatõenäoline, et Bachelet saab visiidi käigus inimõiguste olukorrast Hiinas ilustamata pildi, kuna tal puuduvad kindlad garantiid selle kohta, mida ta täpselt näeb.\nPaguluses viibivad uiguurid on viimastel nädalatel korraldanud hulga meeleavaldusi, kus nõutakse, et Bachelet külastaks nende sugulasi, keda Xinjiangis kinni peetakse. Siiski ei oota ka nemad visiidist olukorra erilist paranemist.


Kuidas Kristian Gullichsen tegi minust juudi — Sirp\nKuidas Kristian Gullichsen tegi minust juudi\nAastal 1990 helistati mulle Hollandist Groningeni linnast ja kutsuti osalema üritusel, kus maailmas tuntud arhitektid ehitasid linna ja selle piiridele objekte ja installatsioone. Groningen on Hollandis tähtis ülikoolilinn, nagu Tartu Eestis ja Turu Soomes, ning tähistas tol aastal oma 650. aastapäeva. Mind saadi kätte viimasel minutil ning esimesed eskiisid saatsin ära faksiga. Internetti siis veel ei olnud, faksegi Tallinnas vaid mõned, seepärast võtsin kaasautoriks arhitekt Enn Laansoo, sest tema sõbral oli vastav riist. Eskiiside saamise järel saabus kohe Tallinnasse Groningenist paar härrasmeest, kes täpsustasid jooniseid, ja et asjaga oli kiire, otsustati, et inseneritöö teeva hollandlased. See oli kavalus, nagu hiljem selgus.\nTöö kujutas endast kõrget platvormiga konstruktivistlikku objekti, millel sai mediteerida. Objekt paiknes raudteekolmnurgas, kus ühinesid Saksamaalt ja Prantsusmaalt linna suubuvad raudteed. Kui tornile lähenes rong, tõusis valgustatud objekt pimedusest esile, mis oli küllaltki efektne. Kui kohale jõudsime, pidin infarkti saama: kohalikud insenerid olid objekti totaalselt moonutanud ning platvorm oli pisike alus, valgusidee oli siiski realiseeritud. Idee esitlus kataloogis ja näitusemakett kesklinna galeriis olid aga autentsed.\nArhitektuuriprojekti juhtis Daniel Libeskind, kes oli sellal veel tuntud rohkem kui õpetaja ja dekonstruktivismi teoreetik ning polnud peale mõne paviljoni veel midagi suuremat projekteerinud. Olen hiljem kohanud nii mõndagi tema õpilast, kes on nagu väiksed Libeskindid: ilmselt oligi tema õppemeetod taotleda endasarnaseid järgijaid, mitte arendada õpilastes individuaalsust – minu õpetusmetoodikale täiesti vastupidine suund.\nÜritus maailmanimedega arhitektide ja tuntud kunstiteadlastega oli suurejooneline ning lõpuks liituti Groningeni pidustustega raekoja platsil. Esimesel igaõhtustest vastuvõttudest veini ja heade söökidega rääkis Libeskind mulle, et nüüd hakkamegi neis Euroopa linnades, millel on tähtpäev, järjepanu korraldama selliseid arhitektuurifestivale, kus igamees saab teha oma objekti. Teisel õhtul panin tähele, et umbes 80% kogu seltskonnast oli välimuselt kuidagi juudilik. Eks teisel õhtul sai Libeskindilegi selgeks, et üks jaapanlane, sakslane Müller ja ehk minagi oleme teistsugused, kui tema suguvennad. Neil on midagi spetsiifilist – ja siinkohal ei taha ma sugugi juute halvustada –, mida meie ei taba, nii nagu on oma iseäralikud jooned soomlastel, eestlastel, venelastel ja teistelgi. Näiteks ameeriklase, olgu ta pärit mis tahes rahvusest, tunneb kohe ära.\nKolmandal õhtul küsis Libeskind mult otse: „Kas sa oled ikka juut?” Oleksin ju võinud valetada, aga teades, et juudi kogukond tunneb täpselt ühe või teise perekonna päritolu, vastasin ausalt: „Ei”. Toimus märgatav suhete jahenemine nii sel õhtul kui ka kogu Groningenis veedetud päevadel. Meil oli ka hiljem kirjalikke kontakte, ent lõppkokkuvõttes suhted hääbusid ja Libeskind oli hakanud projekteerima ning hõivatud. Ka mina olin neil ajul arhitektina hõivatud, tehes töid eri maadele.\nLäks mööda 15 aastat, kui ühel öisel peol tunnistas mulle Kristian Gullichsen, et Libeskind olla talle helistanud ning palunud tal leida Ida-Euroopast ühe hea juudi arhitekti. Gullichsen oli nördinud, et jälle need juudid korraldavad kõike omavahel, ning Libeskindile väikse vigurina soovitas juudina hoopis mind. Olin sellal pikkade mustade juuste ja habemega keskealine mees ja kui suveks ema heegeldatud murumütsi pähe panin, võisin tõesti juudi moodi välja näha. Aga ometigi olen ma eestlane, kuigi ka nimi pole eestipärane, sellega saab nii venelasi, lätlasi, prantslasi, aga miks mitte ka juute alt tõmmata. Aga kolmeks päevaks sai minust tõesti juut.


Kümned inimesed protesteerisid loomade kasutamise vastu tsirkuses\n00:13 09. August 2020\n12:34 15.06.2016 (Uuendatud 12:51 15.06.2016) lühendatud link\n© Sputnik / Дмитрий Крамар\nTeisipäeval toimus Tondiraba jäähalli juures loomakaitseorganisatsioonide korraldatud protestidemonstratsioon loomade kasutamise vastu tsirkuses.\nDemonstratsiooni ajendiks sai kuulsa vendade Zapašnõide loomatsirkuse saabumine, mille esimene etendus toimus Tondirabas samal päeval.\nReklaamimaterjalide kohaselt tõid vennad Zapašnõid kaasa üle 40 looma, sealhulgas 15 lõvi, tiigreid ja teisi kiskjaid. Loomakaitsejad väidavad, et loomade pidamine tsirkuses on loomuvastane ja alandab nende väärikust.\nLigi 5000 inimest paluvad peatada Eestisse saabuv loomatsirkus\nKaru pääses jahimeeste eest pakku\nViimane uuendamine: 19:30 27.12.2019\nSõna on vaba! Sputnik Eesti töötajad tänavad toetuse eest — video\nSputnik Eesti töötajad, keda Eesti võimud kohtu alla ähvardavad anda, tänavad kõiki, kes neid sel raskel ajal toetavad.\nViimane uuendamine: 13:00 27.12.2019\nAlmatõs hukkus reisilennuk: surma sai 14 inimest — video\nLend Almatõ–Nur-Sultan 95 reisijaga pardal kadus radariekraanidelt kohe pärast õhkutõusu. Viimastel andmetel on hukkunud 14 inimest.\nViimane uuendamine: 18:50 26.12.2019\nRossija-24 ajakirjanikud pöördusid Eesti võimude poole eesti keeles — video\nOma pöördumise Eesti võimude poole tegid Rossija-24 ajakirjanikud vene ja eesti keeles: "Руки прочь от Sputnik. Käed eemale Sputnikust!"\nViimane uuendamine: 17:30 26.12.2019\nNATO alustab uut aastat Venemaale tungimise peaprooviga — video\nSaksa meediakanalid tabasid NATO eesotsas USA-ga harjutamas kallaletungi Venemaale. 2020. aasta alguseks on kavandatud USA vägede õppused "Euroopa kaitsja", mis kujunevad viimase veerandsajandi suurimaiks.


Tallinn22 a2 a kogemust\nOlen äsja lõpetanud Tallinna Ülikooli pedagoogika eriala. Töötan lasteaias õpetajana, aga sooviksin lisatööd lapsehoidjana suvel, aga kokkuleppel ka sügisel. Olen lõpetanud ka muusikakooli ning väga meeldib tantsida. Olen rõõmsameelne, kohusetundlik ning abivalmis. Olen valmis olema ka koduõpetaja ning abiline kodus.\nTäpsemate küsimuste või pakkumiste korral saab minuga ühendust meili teel raudsepp.ellinorgmail.com\n0 soovitajat viimati külastas 20 p tagasi, vastab 4 h jooksul


18-aastane laps tahab kolida eraldi elama. Kuidas suhtuda? - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › 18-aastane laps tahab kolida eraldi elama. Kuidas suhtuda?\nTeema: 18-aastane laps tahab kolida eraldi elama. Kuidas suhtuda?\nSee gümnaasiumiõpilase poole koha eest saadav palk peab olema 1500-2000 eurot, et ennast iseseisvalt ja üksi ära majandada.\nVäga paljud inimesed peavad ennast ja ka oma lapsi ära majandama väiksema summaga kui 1500 eurot, nii et sinu poolt pakutu on ilmselge liialdus.\nSellisel juhul ei elata üürikorteris Tallinna linnas, on teine sissetulek lisaks vms.\nMa siin hoopis imestan, et mis koolides teie noored käivad, et kooli kõrvalt jääb aega veel tööl käia. Mu gümnasistist pojal kulub ka osa nädalavahetusest õppimisele, lisaks pikad koolipäevad ja kodutööd. Enne kella 11 ta reeglina ei lõpeta õhtuti.\nTöötab ainult suvel.\nTõenäoliselt võimekamad saavad rahuldavad hinded kätte ka väiksema ajakulu ja pingutusega. Aga kurb on küll – gümnaasiumi koolipäevad on täis-tööpäeva pikkused, kodutöödega koos tuleb rohkemgi. Kui noorel jääb selle kõrvalt vaba aega, siis võiks ta seda kasutada enese arendamiseks spordis, muusikas vms hobitegevuses, mis oleks tema tulevikule mõeldes märksa kasulikum kui nõudepesu restoranis vms töö. Rääkimata sellest, et õppimisele pühendumine aitab sisse saada normaalsesse kõrgkooli, mis lõppkokkuvõttes paneb aluse karjäärile ja ka sissetulekule kogu ülejäänud eluks.\nEraldi elamine on minuarvates nagu veidi teine teema – põhimõtteliselt on ju ok, kui 18-aastane ei soovi enam vanematega eluaset jagada. Samas kui ta just selle nimel on sunnitud kooli kõrvalt tööl käima, siis pigem ei aktepteeriks.\nMina kolisin kodust kohe minema ja lausa teise linna, kui 18a sain. Kolisin kokku oma poisssõbraga, kes oli sel ajal 21a ja töötas kindlal töökohal. Lõpetasin 12nda klassi nii, et sõitsin igal varahommikul rongiga kooli ja tundide lõppedes tagasi teise linna. Lõpetasin neljade-viitega, eksamid sooritasin hästi. Olime koos 4,5a. Nüüd on aega mööda läinud, olen 11a abielus ühe teise mehega, meil on kolm last. Elame hästi ja ei kurda. Et kodust nii vara ära kolisin, oli kindlasti mu elu parim otsus. Õnneks vanemad ei takistanud, neil oli hea meel, et mu kaelast ära said.\nTeadsin küll, et peale gümnaasiumi lõpetamist on tütrel plaan Tartusse õppima minna ja siis on lahkumine loomulik, aga et juba 11. klassis koos perega elada ei taha, on minu jaoks kurb ja tunnen end läbikukkunud emana.\nOleksin muidu midagi mõistlikumat vastanud, aga no see enesehaletsuslik lause viis mõtte peast.\nMis su kommentaari mõte nüüd oligi, et sul pole küll midagi öelda, aga ütled ikka?\nEt kodust nii vara ära kolisin, oli kindlasti mu elu parim otsus. Õnneks vanemad ei takistanud, neil oli hea meel, et mu kaelast ära said.\nMiks sa arvad, et vanematel oli sinu minekust hea meel ja et nende jaoks oli see lapse kaelast ära saamine? Võib-olla nad lihtsalt aktsepteerisid väljakolimist, kuna kartsid sinuga suhete katkemist.\nKui peres suhted halvad ja on, kelle juurde minna, siis on varane ärakolimine muidugi arusaadav.\nEga noort inimest ei peata nii kergelt, oma õppetunnid/kogemused tuleb läbi tunnetada. Ükskõik kui kaalutletud ja empaatiline võib olla vanemate seisukoht selles küsimuses, siis vastasseis tekitab noores ikkagi trotsi.\nKas laps kolis siis ära või?\nSöögiraha ma eraldi anda ei kavatse, kuna ise ostes tean, et tütrel on olema “päris” toit, mitte ei kuluta seda riiete või rämpstoidu peale.\nVõibolla ta sellise liighoole eest põgenebki.\nVõibolla tasuks lasta lapsel seal tema enda elamises oma toidulaua üle ise otsustada.\nVõibolla peaks nüüd nabanööri lahti laskma.\nNatuke nälgib, siis tuleb mõistus koju ja ostab korralikku toitu.\nPigem finantspool, et kas vanem peaks rahaliselt igakuiselt toetama töötavat last\nKuni 21-aastase õppiva lapse puhul on vanematel ülalpidamiskohustus sõltumata sellest, et laps kooli kõrvalt tööl käib.\nTegelikult ei ole. Kui laps saab ülalpidamist muul moel, siis ei ole vanemad kohustatud täisealisele lapsele elatist maksma. Kui ei saa ja õpib, siis on vanematel see kohustus.


Kas sa tead, mida karavell?\nPea meeles, et mõned seilavate kauge India Columbus? Esmakordselt kuulis ta nimi nende purje tahtmatult hüüatas: "Kuidas romantiline! Ja milline on karavell? "Tegelikult nime keskaegse käsitöö on väga meloodiline heli ja ilmselt nad on väga ilus. Nad on sageli kaunistatud puidust keha rikkalikult nikerdatud ja lehvimas tuule purje tegi nad näevad välja nagu püsikiiruse paat.\nCaravel Laev: lugu päritolu ja etümoloogia\nSeal on palju võimalusi, et selgitada päritolu sõna. Vastavalt üks neist, nimega need purje on Portugali juured ja pärineb pisike versiooni sõna caravo (purjelaev). Aga itaallased arvata, et laev karavell nimega, sest tema ilu ja elegantsi, ja selle nimi pärineb pea kahe Itaalia sõnad - Cara (armas) ja Bella (päris). Ja seal on versioon kreeka päritolu, mille kohaselt see pärineb sõna χαραβος (ksarabos). Alates tuli Ladina carabus (vitstest paadi) ja Vene sõna "laev". Muidugi, Itaalia versioon - kõige ilusam ja üsna lähedased tähenduses, sest karavell - see on tegelikult väga ilus laev. Siiski ajaloolased arvavad, et sõna on see Kreeka juured.\nMis on karavell?\nNeed laevad olid levinud Lääne-Euroopas on 13-16 sajandi. Kuna nendel aastatel, Hispaania ja Portugal peeti suurim mere- võimu ja suurte geograafiliste avastuste kuulus see, nad loomulikult omas kõige võimsam ja arenenud laevastike. Peamine osa koguarvust Hispaania laevastike kuni 15. sajandi moodustatud kohus, mida nimetatakse "karavell" (vt foto artikkel). Seetõttu on kõik suured avastused meremehed selle seostada neid, kuid teised mere purje - karakki -. Sagedamini kaasatud pikki teekondi Hristofora Kolumba, Vasco da Gama, Magellan jne tunnistama, et on Karakka sa vaevalt midagi kuulda samas karavelli alati olime kohtuistungil ja kõik tänu oma poeetilise nime. Caravel! Ilu, ei ütle midagi. Nad olid kahe- või kolmemastiline laevad, millel on otsene või kaldus (ladina) ebaõiglastest. Neile, kes tahavad teada täpsemalt, mida karavell, saame lisada, et nad olid eritüüpi plaadistuse. Niisiis, kui teistel kohtutel võeti vastu nn meetod "kattuvad", siis need purjetamine pardal nahaga sobivad tihedalt üksteise. Pealegi Iseloomustab need laevad on olnud kindel suhe käsitöö pikkus selle laius (4: 1), juuresolekul ühe teki ja tõstatatud Stern, mille oli võimalik purjetada õiglase imelihtne. On karavelli tavaliselt kolm mastid ja kolmnurkse purje kinnitatud kaldus reyam.\nLaevastiku vahel Hristofora Kolumba sarnased laevad olid "Niña" ja "Pinta", kuid majesteetlik "Santa Maria" kuulub uue põlvkonna purjetamine - Karakka. Lühidalt karavell - purjelaev, mis tänu oma manööverdusvõime koos rohkem arenenud Karakka suutnud ujuda rannikul Novaja Zemlja. Need laevad kipuvad halvasti relvastatud. Väiksus tekil ei ole lubatud paigutada oma suurtükivägi relvad. Seega ainus kaitse olid suured musketid, mis pandi ahtris.\nAja jooksul karavelli hakkas paranema. Nad asemel kaldus purjed olid sirged ja nende tõttu kohtute haldamise lihtsamaks õiglase tuul. Kolumbovskaya "Pinta" kuulus uue põlvkonna karavelli, ja ta oli otsene ladina purjed, samas "Nini" on kolmnurgakujuline, nagu klassikalise mudelid, mis algselt oli kalapüügiks.\nColumbus enne ristumist Atlandi alates Assooride on otsustanud asendada kaldu väljub "Üheksa" sirge. Ja ta tegi. Lõppude lõpuks, kui see nii ei oleks, siis karavell, võibolla ei suutnud jõuda kaldal Ameerikas. See järk-järgult läks kasutamise Ladina-tüüpi purjed. Ja kui siis keegi küsis, mida karavell, siis keegi oleks öelnud, et see kohus kaldus purjetamine käik.\nKui allikad on palju kirjeldusi nende laevade, aga peaaegu mingit illustratsioonid, mida saab ette kujutada, millised olid karavelli tegelikult. Enamik maale olid teinud palju hiljem, kui purjetamine on pikka aega olnud kasutusest välja. Kuid enne, kui oleme jõudnud karavell pilt, mis on tehtud Lissabonis 1520.. Tänu temale on meie arusaam selle laeva muutub täielik. Pildil Kahemastiline karavell (pildil paremal) koos kaldus purje. On kujutatud retablo St. tsverkvi. Avty. See, kuidas oluline olid need laeva Portugalis ajastu suur geograafiline avastusi.\nAbram Hannibal - Aafrika vanaisa vene luuletaja\nJuri Gagarin - elulugu ilma inimese ...\nHooajatöölised: määratlus. Talupoeg hooajatöölised - see on ...\nOn, mida järve oli Ice? Jäälahing: kuupäev, kirjeldus, monument\nGuskov Vladimir - järeltulija tähe isa\nRiigi kontrolli ja riikliku järelevalve. Riigi kontrolli ja järelevalve\nAllergikute toitu väikelastele\nKui vastsündinute pisarad on? Normid ja kõrvalekalded\nPeterburi International kaubabörsil: kirjeldus ja funktsioon\nOn, mida jõgi on väärt Perm? Suured ja väikesed vooluveekogud serva\nKiire, rõõmsameelne ja maitsev: rulli pita leib kana.\nLantratov Vladislav: alati erinevad ja ettearvamatud Bolshoi Theatre\nPikk tee õnne. Seeria "Hope tunnistuseks elu." Näitlejad, märgid, lugu raske armastus


Vooremaa Adven langetab Põltsamaal soojuse hinda ligi kümme protsenti\nAdven langetab Põltsamaal soojuse hinda ligi kümme protsenti\nEnergiaettevõte Adven langetab alates 1. maist Põltsamaa elanikele ja\nettevõtetele soojusenergia hinda ligi kümme protsenti, teatas ettevõtet esindav kommunikatsioonibüroo.\nAdveni juhatuse esimehe Urmo Heinami sõnul langeb soojuse hind Põltsamaal\nseoses soojuse tootmiseks kasutatava kütuse ehk põlevkiviõli hinna langusega. “Nafta hinna langus maailmaturul mõjutab ka põlevkiviõli hinda ning seetõttu saamegi Adveni kaugkütte klientidele pakkuda uut ja märkimisväärselt madalamat soojusenergia hinda,” selgitas Heinam.\nUus soojuse piirhind Põltsamaa võrgupiirkonnas on 52,48 eurot megavatt-tunni kohta ning see on saanud Konkurentsiameti kooskõlastuse. Hinnakorrektsioon puudutab kõiki Adveni Põltsamaa võrgupiirkonna kaugkütte era- ja ärikliente.\nAdven on Eestis, Soomes ja Rootsis tegutsev energiaettevõte, mis pakub klientidele erinevaid energialahendusi. Adveni energialahendusi kasutatakse nii tööstus- ja teenindussektoris, samuti varustab Adven soojusega era- ja ärikliente ning tegeleb maagaasi jaotamise ja müügiga.


Riigi Kinnisvara: ERR-i uue telemaja arhitektuurikonkursi võitis Kadarik Tüür Arhitektid tööga “Roheline lina” | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nŽürii valis Eesti Rahvusringhäälingu uue telemaja ideekonkursi võitjaks kavandi nimega “Roheline lina”, mille autor on Kadarik Tüür Arhitektid.\nERR-i raadiomaja ja uudistemaja vahelisele alale ehitatavasse uude telemajja kolivad ERR-i telestuudiod ja teletoimetus ning konkursi lähteülesanne oli realistlik ja optimaalsete kuludega rajatav lahendus, mis arvestaks muinsuskaitse eritingimustega ning oleks mugav, nüüdisaegne, energiasäästlik ja madalate kasutuskuludega.\nŽürii hindas konkursil osalenud 25 tööst konsensuslikult parimaks Kadarik Tüür Arhitektide kavandi, mille autorid olid Ott Kadarik, Mart Kadarik, Mats Põllumaa, Indrek Rünkla, Tanel Trepp ja Mihkel Tüür.\nVõidutöö puhul tõstis žürii esile põhjalikult läbitöötatud lahendust ning kõrge tasemega ja professionaalset vormistust.\n“Uus hoone moodustab olemasolevate hoonetega terviku. Arhitektuurne lahendus on veenev, üldine kontseptsioon delikaatne ja tagasihoidlik ning\nolemasolevat raadio- ja uudistemaja respekteeriv,” seisis žürii protokollis.\nSamuti tõsteti esile, et hoone peasissepääs on äratuntav ja hästi leitav ning sissepääsuala jalajäijasõbralik, peafuajee hästi organiseeritud ning külaliste hoonesse pääs loogiliselt lahendatud. Žürii tõi välja ka kompaktset ja ehituslikult realitstlikku hoonemahtu, tänavaruumi sobivat lahendust ja võimalust kasutada katusemaastikku vabaõhustuudiona.\nERR-i uue telemaja konkursi võidutöö. Autor: Kadarik Tüür Arhitektid\nŽürii liige, Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd ütles ERR-ile, et uue telemaja puhul on oluline paigutada võimalikult suur hoonemaht olemasolevate väärtuslike hoonete vahele, arvestades ka linnaruumilist olukorda.\n“Ühest küljest on meil raadiomaja, mis on arhitektuuriliselt väga väärtuslik objekt, teisest küljest Kreutzwaldi tänava klassikaline eeskadriorulik tänavaruum ja lisaks sellele Gonsiori tänava poolt koolimaja ja selle ees pargi kõrval olev avar spordiväljak – kuidas neid seoseid kõige paremini siduda,” kirjeldas Mänd arhitektide ees seisnud ülesannet.\nVõidutöö puhul imponeeris Männile eelkõige see, kuidas uus hoone sidus kvartali üheks tervikuks – jalakäijatel tekkis võimalus pääseda Raua tänavalt Raua põigu kaudu Gonsiori tänavale, samuti oli loodud arusaadav ja väärikas sissepääsuala Kreutzwaldi tänava poole.\n“Teine pool on kindlasti ka see, kuidasmoodi suhtub uus võrdlemisi suur hoonemaht Raua põik tänava nurgal oleva elamuga. Võib-olla oli seal ühtteist, mis tahab veel edasise projekti käigus natukene sättimist, aga ka seal oli hoitud võrdlemisi hästi distantsi, valgusolukord, mis linnas on väga oluline, oli hästi tabatud. Ja muidugi ühest küljest peavalu, aga teisest küljest ka lisaväärtust annavad need terrassid, mis on kavandatud hoone katusele, võimaldades teha saateid väliruumis, mis tänapäeval on võrdlemisi populaarne,” sõnas ta.\nŽüriil jätkus arutelu kaheks väga pikaks päevaks, kuid Männi sõnul tõusis võidutöö suhteliselt lihtsalt ja ilma suurte vaidlusteta pinnale, ehkki oli ka teisi väga tugevate elementidega töid.\n“Olen selle võistluse üle selles mõttes õnnelik, et oli palju eripalgelisi töid, oli, mille hulgas valida ja mida arutada ning päris palju huvitavaid mõtteid edaspidiseks leidus erinevateks töödeks samuti,” tõdes Tallinna peaarhitekt, kelle sõnul saab Tallinna kesklinn uue telemaja näol väärika lisanduse nii toimiva ja hoonesiseselt hästi funktsioneeriva telemaja näol kui ka linnaruumi mõttes.\nÜks võidutöö arhitekte Indrek Rünkla rääkis ERR-ile, et nad pidasid oma lahendust välja töötades silmas seda, et ühelt poolt peab telemaja võimaldama teletegemist, teiselt poolt on aga tegemist linna avaliku ruumiga. Mõlemad pooled peaksid väga hästi töötama, et oleks hea telemaja.\n“Kolmandaks on seal hästi kitsad olud – krunt, kuhu peab maja tegema, on hästi pisike, tihe,” rääkis arhitekt.\nTa lisas, et nende soov oli, et avalik osa jääks võimalikult mõnus ja hea ning inimestele võiks olla arusaadav, et see on nende telemaja.\nEhkki Kadarik Tüür Arhitektide kavand võitis konkursi, ei tähenda see, et arhitektide töö oleks sellega lõppenud. Rünkla sõnul käib arhitektuuri tegemine kõige paremini interaktiivselt, kui tellija saab jooksvalt öelda, millised asjad on talle tähtsad.\n“Loomulikult on praegu kõik asjad alles mingisugusel viisil lahendatud, aga milline on see sobivusaste ühe või teise asja puhul, on keeruline programm – telemaju ei ole meist keegi väga palju projekteerinud,” nentis ta.\nHoone katusele tulevad päikesepaneelid, mille kohta Rünkla märkis, et üldiselt on katuse funktsioon olnud mitte vett läbi lasta, aga maailm on muutunud veidi keerukamaks ning pinda, mis valgust ja päikest saab, on võimalik kasutada energia tootmiseks.\nERR-i haldusdirektori Janar Vilde sõnul selgub see, kui suure osa maja energiatarvest päikesepaneelidest saadakse, edaspidise projekteerimise käigus.\nVilde lisas, et järgmiseks etapiks ongi projekteerimine, mis peaks koos kõigi ekspertiisidega kestma kokku umbes 15 kuud.\n“Pärast seda tuleb ehitushange ja ehitamine. Kolida tahaksime aastal 2023,” lausus ta ja lisas, et vahepealsesse aega jääb veel palju hankeid ja muud sellist.\nERR-i juhatuse esimees Erik Roose ütles, et uue telemaja rajamisega soovib ERR koondada kogu ringhäälingutegevuse ühte kohta, nii et see moodustaks ühtse terviku olemasolevate raadio- ja uudistemajaga.\nUude telemajja on kavandatud umbes 420 töökohta. Hoone rajamise rahastamine ootab riigieelarve strateegia otsust tänavu kevadel.\nArhitektuurikonkursi esimese koha võitja preemia, mille pani välja kultuurkapital, on 20 000 eurot, teisele kohale tulnud ideekavandi “Hää link” autor Novarc Group AS saab 15 000 ja kolmanda koha saanud “Tele/Sild” autor Ateljee Null OÜ 8000 eurot.\nERR-i uue telemaja konkursil teise koha saanud ideekavand “Hää link”, mille autor on Novarc Group AS.\nErgutuspreemiad said OÜ Alver Arhitektide ideekavand nimega “Nipkovi ketas” ja DAGOpen OÜ kavand “Voog”, kumbki 4500 eurot.\nŽüriisse kuulusid ERR-i juhatuse esimees Erik Roose, Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd, ERR-i juhatuse liige Urmas Oru, Eesti Arhitektide Liidu esindajad Marika Lõoke, Pelle-Sten Viiburg, Tiit Trummal, Jane Teresk ja Andres Kask ning Soome Arhitektide Liidu esindaja Hannu Tikka. Ekspertidena osalesid žürii töös Riigi Kinnisvara AS-i projektidirektor Taavi Aare, ERR-i haldusdirektor Janar Vilde ja ERR-i tootmisteenistuse juhataja Aimar Prous.\nTags: Alver Arhitektid, arhitekt, DAGOpen, Eesti, Eesti Rahvusringhääling, ehitamine, ehitus, ekspertiis, elamu, Endrik Mänd, energiasääst, ERR, haldus, hind, hoone, Kadarik Tüür Arhitektid, Kesklinn, kinnisvara, kontseptsioon, krunt, Kultuurkapital, kvartal, linn, linnaruum, maa, maja, Mihkel Tüür, muinsuskaitse, Novarc, Novarc Group, Novarc Group AS, objekt, Ott Kadarik, Pelle-Sten Viiburg, põllumaa, professionaal, projekt, rate, Riigi Kinnisvara, riigieelarve, sääst, Soome, strateegia, Taavi Aare, Tallinn, tellija, üür, väärtus, vaidlus, Väli\nUuem uudis: KV.EE indeks: kas elamispindade hinnatõus on peatunud? ››\n‹‹ Vanem uudis: Endover: Suurimate perekorteritega uus elamurajoon Haaberstis sai nurgakivi


Peenise näpunäited. Mis need on ja kuidas neid kasutada? / Geel Erogen X\nPeenisevarrukad on lihtsaim viis mehe peenise pikkuse suurendamiseks ja seksuaalelu mitmekesistamiseks. Peaasi on valida õige mudel ja jälgida, et partner ei kogeks seksi ajal ebamugavust. Sellest artiklist saate teada, mis on pihustid, kuidas need üksteisest erinevad ja kuidas neid kasutada.\nPeenise näpunäited: milleks need on?\nKõige sagedamini kasutavad kinnitusi mehed, kes pole peenise suurusega rahul. Kuid peenise ebapiisav pikkus või paksus pole kaugeltki ainus põhjus seda tüüpi täiskasvanutele mõeldud mänguasjade populaarsuseks. Manus võib aidata:\ntugevdada naise tundeid tungimise ajal;\npikendada erektsiooni ja muuta mõlema partneri orgasm heledamaks.\nKui soovid proovida midagi uut, kuid pole valmis liiga julgeteks katseteks, on peenisevarrukad parim valik.\nLihtsalt ärge unustage enne kasutamist juhiseid lugeda ja veenduge, et tarvik on valmistatud hüpoallergeensetest materjalidest.\nEbakvaliteetsest mänguasjast tulenev sügelemine ja põletustunne pole palavale õhtule kuigi meeldiv lõpp.\nPeenise näpunäited: mis seal on?\nKõik peenisevarrukad võib jagada kahte suurde kategooriasse: kukerõngad ja pikendajad. Esimesed on mõeldud kliitori stimulatsiooni tugevdamiseks ja peenise erksana hoidmiseks.\nViimased aitavad muuta peenise pikkust ja paksust ning saavutada tõhusamat tupeseinte stimulatsiooni.\nKukerõngad asetatakse peenise alusele ja aeglustavad vere väljavoolu. Seetõttu ei ole soovitatav neid pikka aega kanda. Sõrmused on:\nstandard. Lihtsaim ja taskukohasem valik;\nklambritega. Suruge seemnekanal kokku ja aidake ejakulatsiooni hetke edasi lükata;\nvibreeriv. Nad annavad partneritele uusi aistinguid ja suurendavad naiste orgasmi. Režiimide arv on 3 kuni 10 või rohkem.\nSeksi jaoks mõeldud peenisepikendused aitavad fallose suurust füüsiliselt muuta ja mõnikord üsna oluliselt. Tom of Finlandi Scrotomax võib näiteks lisada kuni 12 cm.\nNeid toodetakse kahes versioonis: avatud ja suletud. Esimesed vastutavad peenise paksuse suurendamise eest, teised aga muudavad samaaegselt nii pikkust kui ka paksust.\nSuletud düüside peamine puudus on tundlikkuse vähenemine. Tänu sellele, et peenisepea on kaetud silikooniga, pole mehe aistingud vahekorra ajal nii eredad, kui võiksid olla.\nProbleemi saab vältida, kasutades sise- ja välisreljeefi ning lisavibratsiooniga mudeleid.\nPeenise kinnitused erinevad üksteisest mitte ainult välismõõtmete poolest. Suur tähtsus on ka sisemõõtmetel: rõnga läbimõõt, kinnitusklambri elastsus jne.\nSeetõttu tasub enne e-poe kodulehel tellimuse esitamist või sekspoes pikendusjuhtme valimist erektsiooniseisundis peenis üle mõõta ja müüjaga nõu pidada.\nPeenise kinnitused on valmistatud silikoonist või neoskinist. Tavaliselt kantakse neid samamoodi nagu tavalisi kondoome.\nPole vaja karta neid kahjustada või venitada: nii neoskin kui ka silikoon on väga elastsed materjalid ja saavad kergesti oma esialgse kuju tagasi.\nKa intiimgeelid ja libestid pole keelatud, kuid soovitav on valida veepõhised tooted.\nEnne manuse esmakordset kasutamist on soovitatav seda pesta ja töödelda antibakteriaalse ainega.\nVõite pinda alkoholiga pühkida, kuid ainult siis, kui see ei ole vastuolus tootja soovitustega. Peate erekteerunud peenisele kinnitama kinnituse ja see peab olema täiesti kuiv. Fiksatsiooni tugevuse suurendamiseks võib kasutada talki või muud kosmeetilist pulbrit.


Sirts hüppas rohus: veebruar 2015\nÜsna keeruline on elus teha valikuid ja valida paljude hulgast välja see õige. Viimasel ajal on aga olnud väga palju valimisi, millest paljud mind küll otseselt ei puuduta, samas aga kaudselt küll ja mingil määral lähevad korda kõik, igaüks omal moel.\nKõigepealt oli Eesti laulu valimine, mille igale voorule elasin täiesti teadlikult kaasa. Olin kõikide laulude ja esinejatega kursis. Peab mainima, et igal aastal ei ole see olnud nii. Seekord olid aga laulud väga head ja kohe kutsus kaasa elama. Võidulaul muidugi meeldis ka: omanäoline, lüüriline, ilus meloodia, kenad esitajad. Millegipärast hakkas silma mulle samuti, nagu Ritsikulegi Stigi tuim ja tundetu olek. Elina tema kõrval säras ja oli näha, et ka tema ei oska selle tuima poisiga kuidagi käituda. Igaks juhuks hüppas ikka kaela kinni :D\nSiis tuli Oscari ootus. „Mandariinid“ vaatasin ära youtube vahendusel ja minu hinnangul väärinuks see film tõepoolest sellist tunnustust. Kummaline on see inimhingede mõtlemine, vaja on sõdida, aga täpselt nagu ei teagi, kelle jaoks või mille nimel. Pime, pealesunnitud viha laseb teha koletuid tegusid.\nEdasi olid perekesksed kingi valimised, mis on alati hirmkeeruline ülesanne. Kunagi ei tea, mida võtta, mida jätta. Sellel hetkel, kui ei ole vaja kingi valimisega tegeleda, siis oleks nagu mõtteid küll, aga kui valimise hetk kätte on jõudnud, on pea tühi ja ideid ei tule mitte ainsamatki. Õnneks hakkas ajalehe esikaanel silma üks reklaam, mis meie nõutu olemise lõpetas ja valik saigi tehtud. See on üks vähestest kordadest, mil sattusin reklaami ohvriks, aga olen siiski tänulik selle eest.\nRiigikoguvalimised lahendasin elektrooniliselt, olen ju e-inimene. Otsustamine oli sama keeruline, kui kingi valimine. Päris silmad kinni ja sõrm peale just ei valinud.\nJa kõige lõpuks pingviinide paraadil kaunima kleidi valimine, mis ei kuulu just valimiste hulka, aga kuna sellest nii palju räägitakse, siis nagu ikka oleks valimised. Nagu alati, oli ka seekord väga palju ilusaid kleite, üks väljapeetum kui teine. Las siis erinevad meediakanalid kihisevad, see on vähemalt teema, mis ei muserda ja mõjub ikka pigem tuju tõstvalt.\nPostitaja: kasitookaja kell 23:52 Kommentaare ei ole:\nMingi aeg tagasi suhtusin teatud skepsisega uutesse ameerikalikesse pühadesse. Kõik need halloweenid ja valentinid näisid kuidagi võltsid ja mitte-eestlaslikud. Aga veider küll, isegi küllalt kindlad uskumused ajas muutuvad. Nüüd arvan, et meie elus on niigi liiga vähe pühadust ja pühitsemist, miks siis mitte neid juurde tuua kasvõi Ameerikast.\nMeie selle aasta sõbrapäev oli kodune, koos pannkookide, ämma-äia ning tütre pererakukesega. Vaatasime ränduri fotosid ja jutustasime niisama.\nKingitus ühelt kõige suuremalt sõbralt ehk küljeluult :)\nPostitaja: kasitookaja kell 23:22 Kommentaare ei ole:\nOlen viimasel ajal palju lugenud. Kätte on sattunud sellised raamatud, mis mingil määral motiveerivad, annavad jõudu ja tegutsemisindu.\nOlin vist üks vähestest, kes ei olnud lugenud „Söö, palveta, armasta”. Hiljuti teles nähtud film tuletas seda meelde ja lugesin läbi n.ö kolme hingetõmbega. Kõigepealt esimene I ehk Itaalia osa, siis India ja lõpuks Indoneesia. Nähtud filmi mõjul oli mul kujutluspildis Liz loomulikult Julia Roberts, kuid raamat ise jättis ikka hoopis sügavama ja avarama mulje. Selles on midagi reisisellidele, joogahaarastajale ja eneseotsijale.\nAune Pasti „Hea tuju raamat 40 +” mõjub ka pigem inspireerivalt. Tore on ülelugeda ja kinnistada teadmist, et igal eal on omad võlud ning tegusus ja toimekus ei sõltugi nii väga vanusest.\nSamamoodi hästi mõjus ka „Nastja ingliraamat”. Olen olnud ikka seda meelt, et igal inimesel on isiklik jumal, kes hoiab ja kaitseb. Vähemalt mina olen seda küll tunda saanud. Nastja arvates ei eksisteeriks meid üleüldse, kui ei oleks olemas ingleid, kes meid hoiaksid ja kaitseksid. Inglid näevad suuremat pilti ja sellepärast saadavad nad meie teele asju, mis ei pruugi olla meile kerged. Igatahes oluline on usk, ja mina usun, et ta oli kohal just siis, kui minul teda vaja oli. Ei saa olla puhtjuhuslik see, et 6. veebruaril oli Püha Peterburi Ksenja mälestamispäev.\nVastakaid tundeid tekitas Kati Vatmanni „Anita ja UFO”. Selles raamatus paljastab Kati tegelikult oma perekonna loo tagamaad ja annab piitsa endale ja teistele pereliikmetele ka. Ja muidugi oma meestele, kellele on tal selles loos üliandekad nimed pandud. Samas jäi mind veidi häirima see minevikus tuhnimine ja enda sajatamine. Mis olnud see olnud, üks mis on kindel, on see, et minevikku me muuta keegi ei saa, pigem võib see vanade asjade taga ajamine ja sirgeks rääkimine muuta olevikus olemist. Ise ta nimetab oma viimaseid raamatuid sibulakoorimise lugudeks. Sõnakasutuselt eristub Kati oma mahlakate ütlemiste ja ohtrate omadussõnade kasutamise poolest. Silma jäi mõte: magister viskab sitta. Eks see on valikute küsimus. Minu arvates ei ole magister mingi imeloom, et ta s...a vistata ei võiks. Üks ei välista ju teist, magister annab lihtsalt võimalusi juurde. Sellised oma perest, oma elust raamatud tulevad kirjaniku hingepõhjast ja üldiselt on nii, et lugejat ikka huvitab teise inimese isiklik elu ja alasti olek, kuigi paljud võivad väita vastupidist. Salaja tahaks ikka piiluda. Ja hea on, et mõni laseb piiluda.\nKinkekaardi eest, mis kogemata kombel ikka minuni jõudis, kudusin kampsuni. Lõngaks valisin Drops Karisma, mis on 100% villane lõng. Mõtteid mustri ja tegumoe osas oli enne kuduma hakkamist mitmeid, kuid kuna poes ei olnud ühtegi sellist lõnga, mis mulle sobis ja ka kinkekaardi väärtusega enam vähem sobis, piisavas koguses, siis kohapeal mõtlesin oma mõtted kiiresti ümber ja otsustasin kududa kampsuni kahest värvist kokku. Beezi tooni sai siis 2 tokki ja roosat 6. Ilmselt oli see juhus, aga kogu lõng kulus kenasti ära - ei puudu, ei üle. Kudumist alustasin ikka traditsioonilisel viisil, alumisest servast. Vardaid soovitati nr 4, nii ma tegin ka. Kuigi, kui soovida veidi tihedamat ja soojemat kude, võiksid need siiski number väikesemad olla.\nMustri valisin raamatust Leili Reimanni "Pitsilised koekirjad".\nOli väga mõnus kudumine!!!\nJa kampsun tuli ka selline hästi mõnus - piisavalt tagasihoidlik, õrn ja soe :)\nPostitaja: kasitookaja kell 08:09 Kommentaare ei ole:\nSmokie kontsertturnee reklaami nägemine tuletas meelde, et suvi ei olegi mägede taga ja juba võib planeerida sündmusi suvesse küll. Seega piletid said ostetud, kuigi täna enam ei mäletagi, kas Haapsallu või Viljandisse (kaalumisel olid mõlemad). Mõlemad on toredad linnakesed, kus on käidud ikka väga palju kordi, kuid mida külastaks ikka veel ja veel. On ju palju mälestusi seotud mõlema linnaga ja selline nostalgiakontsert sobib nostalgiat täis linna (ükskõik siis, kumba) minu jaoks väga täpselt.\nTundub, et okkaline on meie teekond soovitud diplomini ja ootamatusi võib tulla ka sealt, kust sa neid mitte oodata ei oskagi. Lõpuks on ikka vaene üliõpilane see, kes peab teiste kokkukeeratud supi ära helpima. Aga mis seal ikka, ehteestlaslikult poriseme natuke kõik koos ja siis igaüks omaette, elame edasi ja täidame korraldusi.\nKaasaelamine võib anda mõnikord samasuguse efekti, kui oled ise kohal olnud.\nKäisin oma vanima ja väikseima tütre tööjuures ja jälgisin kõrvalt tema tegemisi. Võin rõõmuga tõdeda, et temast on tulnud nii lahke, sõbralik ja kannatlik teenindaja. Naerab kaasa kus vaja, kuulab, annab nõu, räägib rahulikult, aeglaselt ja olen täiesti veendunud, et muudab paljudel päeva paremaks. Minu päevad ka.\nTegime aega parajaks Rimi toidupoes. Seega vaatasin ja uudistasin kaupu riiulitelt kohe põhjalikumalt ning tõdesin, et ma ei oska nii paljude toiduainetega mitte kui midagi peale hakata. Otsustasin, et hakkan proovima uusi maitseid ja mine tea, võib olla hakkab mõni neist kohe väga meeldima. Esimene katsetus oli passioni vili, mis uuesti kordamisele siiski ei kuulu. Ei olnud lihtsalt midagi erilist. Tore oli aga see, et kui kassasse jõudsime, siis kassaneiu küsis, mis see on ja me kumbki enam ei mäletanud. Nii jooksis tema vaatama ja nimetus jäi meilegi meelde: passion, passion oli see.\nFacebooki geniaalsust ei väsi ma endiselt kiitmast. Ilma selleta jääksid vist paljud olulised asjad mul märkamata. Keegi jagas retsepti: porgandikeeks tatrajahu ja kreekapähklitega. Tundus huvitav ja proovisin ka. Kuna mul kodus kreekapähkleid parasjagu ei olnud, siis panin suhkrut 50ml vähem ja lisasin rosina-arahhiisi segu. Tuli väga maitsev vaatamata sellele, et viimasena lisatav munavalge vaht lendas mööda tuba laiali ja koogi sisse jagus sellest vaid väike sutsuke :D.\nKodus on mõnikord mõistlik ka teise nurka istuda, oma toast avaneb hoopis teine pilt!