Laste allergeenide vereanalüüsi põhjused ja tunnused - Analüüsib 2022\nAllergia vereanalüüs on kliiniline test, mis võimaldab teil isoleerida allergeenid, mis põhjustavad inimesel allergilist reaktsiooni. Laborant määrab allergeenispetsiifiliste antikehade IgE, IgG (IgG4) olemasolu vereseerumis erinevate allergeenirühmade suhtes.\nMiks vereanalüüs allergeenidele?\nAllergiate diagnoosimisel on verel naha (skarifikatsiooni) testide ees eeliseid:\npatsiendi nahal ei ole vaja allergeeniga otseselt kokku puutuda ja selle tagajärjel välistatakse ägeda allergilise reaktsiooni võimalus;\nvereanalüüsi saab teha igal ajal, samas kui nahatestid on allergia ägenemise ajal keelatud;\nühest vereproovist piisab testide tegemiseks piiramatu arvu allergeenide suhtes;\nanalüüsi tulemus sisaldab nii kvantitatiivset kui ka objektiivset näitajat, mis võimaldab hinnata tundlikkust iga allergeeni suhtes.\nOn aegu, kui nahateste on võimatu läbi viia ja siis ei saa vereanalüüsita hakkama. Näidustused, mille jaoks on ette nähtud ainult allergeenide vereanalüüs:\nmärkimisväärne nahakahjustus (näiteks patsiendil on ekseem või atoopiline dermatiit);\nsuurenenud allergiline nahareaktsioon - võib anda valepositiivse või valenegatiivse tulemuse (näiteks Quincke ödeemi, korduva urtikaaria, mastotsütoosiga);\npatsiendi antiallergiliste ravimite pidev või sage tarbimine, mille tagajärjel väheneb naha tundlikkus allergeenide suhtes;\nanafülaktilise reaktsiooni ajalugu või kui on selle tekkimise võimalus;\nvajadus diagnoosida allergiaid lastel või eakatel - selle kategooria patsientide nahatest võib ärritustele reageerimise muutunud astme tõttu olla informatiivne.\nKõik allergeenid on jaotatud rühmadesse sõltuvalt nende päritolust:\nToiduallergeenid on toidud: munad, piim, tsitrusviljad, pähklid, mereannid, liha, pärm, seened, õli, maitseained, jahu jne. Esialgu saadab allergoloog vereanalüüsi peamise toidugrupi allergeenidele (umbes 90 eset). Kui analüüs ei anna tulemust, võib arst saata pikendatud vereanalüüsi, mis hõlmab rohkem kui 190 toiduallergeeni..\nLoomset päritolu allergeenid: koduloomade (koerad, kassid, närilised) sülg ja juuksed, kodulindude udusulg, prussakate kitiinne kate, putukad, "elus" toit kaladele (vereussid, vesikirpud).\nTaimse päritoluga allergeenid - õitsvate kõrreliste ja puude õietolm, papplikohv.\nMajapidamises kasutatavad allergeenid: kodutolm, suled ja udusulged tekkidest ja patjadest, lestad, hallitusseened niisketes kohtades. Näiteks võivad tolmulestad provotseerida bronhiaalastmat. Kui inimene tunneb pärast korteris magamist või puhkamist väsimust, kui tal pole lemmikloomi ega õistaimi, märkab ta allergia sümptomeid, siis peate viivitamatult pöörduma arsti poole, et mitte haigust alustada ja vältida tüsistusi..\nMeditsiinilised allergeenid: kõige sagedamini põhjustab allergilist reaktsiooni antibiootikumide (ampitsilliin, penitsilliin, amoksitsilliin) või insuliini (veised, sead, inimene) võtmine. Kuid tasub meeles pidada, et iga ravim võib põhjustada allergilist reaktsiooni..\nKes vajab vereanalüüsi allergia korral?\nJärgmiste haiguste all kannatavatele patsientidele suunatakse allergeenide vereanalüüs:\nSamuti on vaja teha vereanalüüs inimestele, kellel on pärilik eelsoodumus allergiate tekkeks..\nVereanalüüsi tegemiseks pole spetsiaalset ettevalmistust vaja. Piisab järgida üldisi soovitusi:\nhoiduge füüsilisest ja emotsionaalsest stressist 3 päeva enne vereproovi võtmist;\närge tarvitage alkoholi päev enne uuringut;\ntestitakse varahommikul ja tühja kõhuga, kuigi mõned diagnostikalaborid võtavad analüüsi jaoks verd 2-3 tundi pärast söömist.\nAllergeenide vereanalüüs võtab aega 3 kuni 7 päeva. Mõelge kontrollväärtustele.\nÜldine IgE - immunoglobuliin, esineb veres tavaliselt väikeses koguses. Allergikutel on IgE tase suurenenud. Mida rohkem kontakti allergeeniga, seda suurem on IgE kontsentratsioon veres.\nNormaalne IgE tase varieerub sõltuvalt inimese vanusest:\nvastsündinutel (kuni 2-aastased) - 0-64 mIU / ml;\nlapsed vanuses 2 kuni 14 aastat - 0-150 mIU / ml;\nIgG (IgG4) on spetsiifiline immunoglobuliin, mida kasutatakse allergia tuvastamiseks toiduallergias. Kontrollväärtused:\n5000 ng / ml - vältige selle toote söömist 3 kuud.\nLõpliku diagnoosi peaks tegema allergoloog pärast analüüsi dekodeerimist.\nKuidas vereanalüüs näitab allergiat\nAllergia vereanalüüs on kliiniline test, mis võimaldab teil isoleerida allergeenid, mis põhjustavad inimesel allergilist reaktsiooni. Laborant kirjeldab allergeenispetsiifiliste antikehade IgE, IgG (IgG4) olemasolu vereseerumis erinevate allergeenirühmade suhtes.\nMiks just allergeenide vereanalüüs?\nAllergiate diagnoosimisel on vereanalüüsil naha (skarifikatsiooni) testidega võrreldes eeliseid:\n- ei ole vaja patsiendi nahka spetsiaalselt allergeeniga kokku puutuda ja seetõttu välistatakse ägeda allergilise reaktsiooni võimalus;\n- vereanalüüsi saab teha igal ajal, samal ajal kui nahatestid on allergia ägenemise ajal keelatud;\n- piiramatu arvu allergeenide testimiseks piisab ühest vereproovist;\n- allergeenide vereanalüüsi tulemus sisaldab nii kvantitatiivset kui objektiivset näitajat, mis võimaldab hinnata tundlikkust iga allergeeni suhtes.\nOn aegu, kus nahatestide tegemine on ebareaalne, ja siis saate ilma vereanalüüsita.\nNäidustused, mille jaoks on ette nähtud ainult allergeenide vereanalüüs:\n- märkimisväärne nahakahjustus (näiteks patsiendil on ekseem või atoopiline dermatiit);\n- naha ülehinnatud allergiline reaktsioon - võib anda valepositiivse või valenegatiivse tulemuse (näiteks Quincke ödeemi, korduva urtikaaria, mastotsütoosiga);\n- patsiendi pidev või sage antiallergiliste ravimite tarbimine, mille tagajärjel naha tundlikkus allergeenide suhtes väheneb;\n- anafülaktiline reaktsioon anamneesis või kui on võimalik selle areng;\n- vajadus diagnoosida allergiaid lastel või eakatel - selle kategooria patsientide nahatest võib meie jaoks olla informatiivne, kuna stimuleeritud reaktsioon on muutunud.\nToiduallergeenid on toidud: munad, piim, tsitrusviljad, pähklid, mereannid, liha, pärm, seened, õli, vürtsid, jahu jne..\nEsiteks saadab allergoloog vereanalüüsi peamise toidugrupi allergeenidele (umbes 90 eset). Kui analüüs ei andnud tulemust, saab arst suunata laiendatud vereanalüüsi, sealhulgas kõige rohkem toiduallergeene.\n2. Loomset päritolu allergeenid: koduloomade (koerad, kassid, närilised) sülg ja juuksed, kodulindude udusulg, prussakate kitiinne kate, putukad, "elus" toit kaladele (vereussid, vesikirpud).\n3. Taimsed allergeenid - õitsvate ürtide ja puude õietolm, papplikohv.\n4. Majapidamises kasutatavad allergeenid: kodutolm, suled ja suled tekkidest ja patjadest, lestad, hallitusseened niisketes kohtades.\nNäiteks võivad tolmulestad stimuleerida bronhiaalastmat. Kui inimene tunneb end pärast oma korteris magamist või lõõgastumist loidana, kui tal pole lemmikloomi ega õitsvaid taimi, märkab ta allergia sümptomeid, siis peate viivitamatult pöörduma arsti poole, et mitte haigust alustada ja vältida tüsistusi.\n5. Farmatseutilised allergeenid: kõige sagedamini põhjustab allergiline reaktsioon ravimite (ampitsilliin, penitsilliin, amoksitsilliin) või insuliini (veised, sead, inimene) võtmist. Kuid tasub mõista, et mis tahes farmaatsiatoode võib põhjustada allergilist reaktsiooni.\nKes vajab vereanalüüsi allergia korral\nJärgnevate haiguste all kannatavatele patsientidele tehakse vereanalüüs allergeenide suhtes: bronhiaalastma, ekseem, atoopiline dermatiit, helmintiaas, heinapalavik, toidu- ja farmatseutilised allergiad.\nSamuti on vereanalüüs vajalik inimestele, kellel on pärilik allergia..\nAllergeenide vereanalüüsi tegemiseks pole spetsiaalset ettevalmistust vaja. Analüüsimiseks verd annetades piisab üldiste nõuannete järgimisest:\n- hoiduge füüsilisest ja sensoorsest stressist 3 päeva enne vereproovi võtmist;\n- ärge tarvitage alkoholi päev enne uuringut;\n- tund aega enne protseduuri ärge suitsetage;\n- testitakse varahommikul ja tühja kõhuga, kuigi mõned diagnostikalaborid võtavad verd analüüsimiseks tundide jooksul pärast söömist.\nAllergeenide vereanalüüsi dekodeerimine\nAllergeenide vereanalüüs võtab aega 3 kuni 7 päeva.\nVaatame allergia vereanalüüsi tulemuse kontrollväärtusi.\nÜldine IgE - immunoglobuliin, leidub veres tavaliselt ebaolulises koguses. Allergikutel täheldatakse IgE taseme tõusu. Mida rohkem kontakti allergeeniga, seda suurem on IgE kontsentratsioon veres.\nNormaalne IgE tase varieerub vastavalt inimese vanusele:\n- vastsündinutel (kuni 2-aastased) - mIU / ml;\n- 2–14-aastased lapsed - mIU / ml;\n- üle 14-aastased lapsed - mIU / ml;\n- kuni 60-aastased täiskasvanud - mIU / ml;\n- üle 60-aastased täiskasvanud - mIU / ml.\nIgG (IgG4) - spetsiifiline immunoglobuliin, mida kasutatakse toiduallergia korral allergeeni tuvastamiseks.\nng / ml - peate vältima selle toote 3 kuu jooksul söömist.\nLõpliku diagnoosi peaks tegema allergoloog, andes allergeenide vereanalüüsi ärakirja.\n+-➤ Allergiate ja allergeenide vereanalüüs Klõpsake kokkuvarisemiseks\n+-➤ allergiaanalüüsid: allergeenide tüübid ja paneel\nAllergiate vereanalüüs on kliiniline test, mis võimaldab teil isoleerida allergeenid, mis põhjustavad inimestel allergilist reaktsiooni.\nSelle testi käigus kirjeldab spetsialist erinevate allergeenide suhtes allergeenispetsiifiliste antikehade olemasolu inimese veres.\nInimesed, kes põevad selliseid haigusi nagu bronhiaalastma, atoopiline dermatiit, ekseem, heinapalavik, helmintiaas, farmaatsia- ja toiduallergia, peavad tegema vaieldamatult vereanalüüsi allergeenide suhtes. Lisaks on vaja läbida uuring nende patsientide jaoks, kellel on pärilik kalduvus allergilistele ilmingutele. Pakume eristada selle testi individuaalsust..\nMis on allergeenide vereanalüüside eelis võrreldes nahatestidega?\nNagu eksperdid ütlevad, on vereanalüüsil mitmeid eeliseid skarifikatsiooni (naha) testide ees:\ninimese naha kokkupuude allergeeniga ei ole vajalik ja seetõttu välistatakse ägeda allergilise reaktsiooni võimalus;\nvereanalüüsi võib teha igal ajal, samas kui nahateste ei saa läbi viia allergia ägenemisega;\nallergeenide vereanalüüsi tulemusel on kvantitatiivsed ja kvaliteetsed omadused, mis võimaldab hinnata tundlikkust konkreetse allergeeni suhtes;\nainult 1 vereproov on piisav, et uurida patsiendi keha reaktsiooni piiramatule arvule allergeenidele.\nMõnikord on olukordi, kus skarifikatsioonitestide tegemine on ebareaalne, ja siis ei saa te vereanalüüsita hakkama.\nNäidustused, mille jaoks on ette nähtud allergia vereanalüüs, on järgmised:\nmärkimisväärne nahakahjustus (ekseem, atoopiline dermatiit);\nkõrge allergiline nahareaktsioon, mis on võimeline andma valenegatiivse või valepositiivse tulemuse (korduva urtikaaria, Quincke ödeemi, mastotsütoosiga);\nregulaarne või sagedane inimese antiallergiliste ravimite tarbimine, mille tagajärjel väheneb naha tundlikkus allergeenide suhtes märkimisväärselt;\nanafülaktilise reaktsiooni esinemine patsiendi ajaloos või selle arengu võimalus;\nvajadus määrata allergiline reaktsioon imikutele või eakatele patsientidele (nende inimeste kategooriate nahatest võib ärritustele reageerimise modifitseeritud astme tõttu olla informatiivne).\nKõik allergeenid on sõltuvalt nende päritolust jagatud rühmadesse:\nToiduained: munad, tsitrusviljad, piim, pähklid, liha, mereannid, pärm, õli, seened, vürtsid, jahu ja teised.\nEsmalt annab spetsialist patsiendile vereanalüüsi peamise toidugrupi allergeenide suhtes (umbes 90 võimalikku allergeeni) ja kui uuring ei anna tulemusi, annab ta saatekirja laiendatud vereanalüüsile (sisaldab ka toidutoodete kohta)..\nTaimse päritoluga allergeenid - papplikohv, õitsvate puude ja kõrreliste õietolm.\nLoomset päritolu allergeenid: koduloomade (kassid, koerad, närilised) vill ja sülg, prussakate kitiinne kate, kodulindude udusulg, putukad, kalatoit (dafnia, vereussid).\nRavimid. Peamiselt põhjustavad allergilisi reaktsioone sellised ravimid nagu insuliin ja ravimid (penitsilliin, ampitsilliin, amoksitsilliin).\nKuid on oluline meeles pidada, et vähemalt mõni ravim võib põhjustada allergilist reaktsiooni.\nMajapidamises kasutatavad allergeenid: suled ja udud padjadest ja tekkidest, kodutolm, lestad, hallitusseened. Näiteks võivad tolmulestad põhjustada bronhiaalastmat. Juhul, kui inimene kurdab pärast oma kodus puhkamist või magamist pideva letargia üle ning märkab ka endas allergia ilminguid, samal ajal kui tal pole õitsvaid taimi ja lemmikloomi, on vaja kiiresti pöörduda spetsialisti poole. See võimaldab teil mitte alustada haigust ja vältida tüsistusi..\nKuidas õigesti vereanalüüsi teha?\nAllergia vereanalüüsi tegemiseks ei vaja patsient erilist ettevalmistust.\nPiisab, kui järgite uuringuteks esitamisel üldisi nõuandeid.\nReeglina võetakse kõik vereanalüüsid tühja kõhuga hommikul (tunde pärast sööki). Aeg-ajalt soovitatakse vereanalüüs allergiate suhtes teha ka tühja kõhuga, kuid sageli piisab 3-tunnise intervalli jälgimisest viimase söögikorra ja selle protseduuri vahel.\n3 päeva enne uuringut on oluline hoiduda kehalisest aktiivsusest ja sensoorsest stressist ning päev enne vereanalüüsi on alkohol ja suitsetamine keelatud.\nAllergeenide vereanalüüs tehakse päevadega.\nPakume eristada allergiauuringu tulemuse peamisi tähendusi.\nIgE on immunoglobuliin, mida leidub väikeses koguses terve inimese kehas ja allergikutel on selle kontsentratsioon veidi suurenenud.\nMida rohkem on inimesel kokkupuudet allergeenidega, seda tohutu on IgE tase kehas..\nIgE tavalise sisalduse näitajad varieeruvad sõltuvalt inimese vanusest:\nvastsündinud (kuni 2-aastased) lapsed on mIU / ml;\nväikelastel on need vahemikus 0 kuni mIU / ml;\nüle 14-aastastel patsientidel - mIU / ml;\nkuni 60-aastastel täiskasvanutel - mIU / ml;\nüle 60-aastastel täiskasvanutel on see mIU / ml.\nIgG (IgG4) on spetsiifiline immunoglobuliin, mida kasutatakse toiduallergia korral allergeeni tuvastamiseks.\nng / ml - inimene peaks 3 kuud vältima teatud toote tarbimist.\nPärast allergeenide vereanalüüsi dešifreerimist saab spetsialist teha lõpliku diagnoosi ja määrata patsiendile õige ravi.\nAllergikute arv kasvab iga aastaga. Üha sagedamini saab imikutel juba varakult jälgida erinevat tüüpi allergiaid. Sel põhjusel on allergilise reaktsiooni testid üha vajalikumad. Allergia võib avalduda igas vanuses ja üsna ootamatult. Enda kaitsmiseks allergeenide eest. reaktsiooni esilekutsumiseks on vaja täpselt leida kõik võimalikud allergeenid.\nNohu, vesised silmad, sügelev nina ja aevastamine on allergia tunnused\nAllergia on keha ebatavaline reaktsioon teatud provotseerivatele põhjustele..\nSee tekib immuunsüsteemi rikke korral, kui inimese immuunsus tunnistab tema jaoks täiesti ohutud asjad vaenulikeks (õietolm, tolm, toit jne)..\nAllergilised reaktsioonid võivad olla üsna tugevad ja mitmekesised. Need sõltuvad keha isiklikest omadustest, kuid ei ilmne kunagi üks kord ega pärast minutilist kokkupuudet allergeeniga.\nAllergiate analüüse võetakse pidevalt terviklikult. Üks tekst ei anna täielikku teavet võimalike allergeenide kogu vahemiku kohta.\nAinuke ravim allergiate vastu on kontaktide piiramine allergeenidega..\nIsegi antihistamiinikumid ei pruugi olla piisavalt tõhusad, kui kontakt allergeeniga kestab.\nKui on kahtlus enda või lapse allergias, on vaja külastada allergoloogi ja end testida.\nOn mitmeid seotud allergia sümptomeid. Need võivad ilmuda erineva intensiivsusega ja erinevates kombinatsioonides:\nSee tekib allergeeni pikaajalisel kokkupuutel nahaga. Näiteks kui kreem sisaldab allergeeni, siis reaktsioon ei ilmne kohe pärast selle esmakordset sisseviimist, see muudab allergeeni leidmise keeruliseks. Dermatiit avaldub lööbe, naha punetuse, sügeluse, vedelate villide, laikude kujul.\nNõgestõbi. Nõgestõbi võib tekkida kokkupuute või toiduallergia korral. Sellisel juhul ilmuvad nahale laigud, mis näevad välja nagu põletus, need võivad kiiresti levida ja ühendada, mis kutsub esile kehatemperatuuri tõusu.\nAllergiline nohu. Riniit tekib siis, kui nina limaskest puutub kokku allergeeniga (loomakarvad, tolm, õietolm).\nAllergilise riniidiga kaasneb rikkalik lima, aevastamine ja tugev turse. Hooajaliste allergiate korral võib see kesta kauem kui kuu..\nAllergiline konjunktiviit. See on tavaline ka hooajaliste allergiate korral, kui allergeen on õhus ja satub silma limaskestale. Samal ajal hakkavad silmad vett jooksma, punastama, sügelema, silmades on liivatunne, silmalaud paisuvad.\nAllergial on veel muid tunnuseid: õhupuudus, köha, vesised silmad, kõhulahtisus, oksendamine, Quincke tursed. Reaktsioonide leidmine ilma teiste abita on ilma spetsiaalsete testideta sageli ebareaalne.\nAllergiatestid tuleb teha koos. Sageli võivad erinevad testid tuvastada erinevad provotseerivad tegurid..\nKõigepealt võtab allergoloog anamneesi, küsib, milliseid allergilisi reaktsioone täheldati, mis ajal, millise sagedusega, kui ammu need on tekkinud, elutingimused, pärilikkus jne..\nPärast seda määrab arst rea teste, mis aitavad tuvastada allergeene ja vältida nendega kokkupuudet..\nNahatestid. Allergiatestidest kõige tavalisem ja odavam. Seda tehakse küünarvarre või selja nahal. Naha erinevad piirkonnad on märgistatud ja neile kantakse allergeen kas testribale või süstides mikrokriimustuste abil. Test on valutu, kiire, kuid mitte alati üsna informatiivne, seda täiendatakse sageli vereanalüüsiga.\nEosinofiilide vereanalüüs. Veres olevad eosinofiilid on allergilise reaktsiooni näitajad.\nTervel inimesel võib olla% kõigist vererakkudest ja tal pole allergilisi reaktsioone. Kui see arv ületab lõpuks 5%, tähendab see, et organismis on immuunsüsteemi talitlushäire, mis kutsub esile allergiat. Kuid on võimatu üheselt teatada, et allergiline reaktsioon on muutunud eosinofiilide sisalduse suurenemise eelduseks veres, seetõttu on soovitatav teha veel üks immunoglobuliinide test. Antikehade vereanalüüs. Antikehad ehk immunoglobuliinid veres näitavad mitte ainult allergiate esinemist, vaid aitavad ka allergeeni leida. On olemas allergeenide paneel, mis hõlmab tohutut hulka tõenäolisi allergilise reaktsiooni provotseerijaid..\nSee analüüs on äärmiselt informatiivne, kuid üsna kulukas. Provokatiivsed testid. Need viiakse läbi ainult arsti järelevalve all, tavaliselt haiglas. Katse tüüp sõltub sellest, millise konkreetse allergilise reaktsiooni pärast patsient on mures. Kui riniit, siis süstitakse allergeen otse nina nina, konjunktiviit - pisaranäärmesse. Selliseid katseid on ohutu teha ainult arsti juuresolekul, kuna isegi väike kogus allergeeni võib põhjustada tugevat reaktsiooni, turset, mille peatada saavad ainult meditsiinitöötajad..\nSeda diagnostilist meetodit kasutatakse viimasel juhul, kui muud testid ei näidanud midagi..\nAllergiatestide protseduur ja ettevalmistus sõltuvad testi tüübist. Kui see on vereanalüüs. siis võtab patsient päeva jooksul tühja kõhuga veenist verd. Veri võetakse tühja kõhuga, et see ei hüübiks varem kui aeg, sest õde hoiatab, et laborisse on vaja minna mitte varem kui mõni tund pärast viimast söögikorda..\nOn hädavajalik kontrollida arstiga preparaadi individuaalsust.\nSarnaste protseduuride jaoks on mitmeid vastunäidustusi:\nAllergiate ägenemine. Selliseid katseid ei tehta allergilise reaktsiooni ägenemisega, sest juba olemasolev allergia muudab pildi uduseks. Isegi hooajalise ägenemise korral peate ootama, kuni allergia möödub. Erandiks on teadmata etioloogiaga pikaajaline allergia..\nAntihistamiinikumide võtmine. Antiallergilised ravimid võivad muuta teie keha testide suhtes vähem tundlikuks. Seetõttu peate lõpetama antihistamiinikumide võtmise, ootama teatud aja ja seejärel läbi viima testid.\nRaseduse ajal ei tohi provotseerivaid ega nahateste teha. Vereanalüüsid võivad olla ka ebausaldusväärsed, kuna sel perioodil süveneb keha reaktsioon ja pärast sünnitust võivad allergiad mööduda.\nNahakatseid ja provotseerivaid katseid kontrollib arst. Ohtlik on neid kodus ilma teiste abita näha. Kui käsivarre piirkonnas on nahatestid käes, tehakse märgistusi ja märgistuste erinevatele aladele kantakse erinevaid allergeene, mis on kindlasti nummerdatud.\nSeejärel kriimustavad nad nahka kergelt ja jälgivad reaktsiooni, mis võib ilmneda 10 minuti pärast. Harvadel juhtudel peate ootama päeva.\nNaha testimist saab teha muul viisil. Näiteks kasutatakse allergeeni naha alla süstimiseks süsti. Seda meetodit peetakse kõige ohutumaks ja tõhusamaks, kuna allergeen hakkab toimima varem, on reaktsioon kõige ilmsem.\nNahateste tehakse ka ribade abil. Erinevate allergeenidega nummerdatud triibud kinnitatakse nahale ja jäetakse mitmeks päevaks seisma.\nSelline reaktsioon ei ole kiire, kuna allergeenid peavad tungima läbi naha ja sisenema vereringesse. Neid ribasid pole vaja märjaks teha ja maha koorida.\nAnalüüsi dekodeerimine ja allergeenide paneel\nAllergianalüüs on tõhus diagnoos, mis aitab allergeeni tuvastada ja ravi alustada\nParem on usaldada allergeenide analüüside dešifreerimine spetsialistile. Nahatestide puhul on need ilmsed. Mis allergeen oli reaktsioon nahale, ja seda tuleks vältida.\nallergiatest võib rääkida juhul, kui proovikoht on paistes ja punetanud punktsioonist rohkem kui 3 mm raadiuses.\nVereanalüüsid pole nii otsesed. On olemas allergeenide paneel, mis on jagatud rühmadesse (toit, hingamisteed, lapsed jne) ja klassidesse (0, 1, 2 jne). Igas klassis on igal näitajal oma tulemus.\nKui analüüs näitas, et indikaator kuulub nullklassi (veres on vähem kui 0,35 antikeha), siis allergiat pole:\n1. klass on 0, 7 antikeha, see tähendab, et allergia on võimalik, kuid sagedamini on see kerge või asümptomaatiline.\n2. klass - antikehade arv kuni 3,5 ja allergiate nõrk ilming.\n3. klass - kuni 17,5 antikeha, sümptomid on olemas ja selgelt väljendunud.\n4. klass - kuni 50 antikeha, allergia on ilmne.\n5. klass - kuni antikehadeni, sümptomid on võimsad, võimalik õhupuudus, astma, Quincke tursed.\nKlass 6 - kõige rohkem antikehi, selline allergia on äärmiselt ohtlik ja võib meditsiinilise abi puudumisel lõppeda surmaga.\nErinevate alarühmadega allergeenide paneele on 4:\nSiia kuuluvad lestad, õietolm, munavalged, loomakõõm, toit - kõik need allergeenid, mis põhjustavad kõige sagedamini tugevat reaktsiooni.\nHingamisteede. Sellesse rühma kuuluvad allergeenid, mis sissehingamisel põhjustavad turset, köha, õhupuudust, riniiti: lestad, õietolm, taimed, loomakarvad.\nToidupaneel sisaldab toite, mis kutsuvad esile allergilise reaktsiooni: puhitus, lööve, köha jne. Sellesse allergeenide rühma kuuluvad pähklid, piim, munavalge, piim ja piimatooted, tsitrusviljad ja muud puuviljad, köögiviljad (porgand, kartul, tomat jne), kala.\nPediaatriline. See paneel sisaldab allergeene, mis põhjustavad väikelastel kõige sagedamini allergiat: puugid, ürdid ja õietolm, piim ja laktoos, teatud toidud.\nAllergilised reaktsioonid võivad olla ohtlikud, eriti kui need ilmnevad imikul ja põhjustavad kurgu turset.\nKorduvate reaktsioonide korral peate võtma ühendust allergoloogiga ja läbima uuringu.\nNeed testid on ette nähtud ennekõike mitmesuguste allergiate kahtluse korral ja lapse heaolu halvenemise korral ebaselged põhjused. Need on erinevad nahalööbed, väljendunud sügelus, mitmesuguse dermatiidi nähud. Näidustus on sage kähisev ja haukuv köha, bronhide obstruktsiooniga bronhiit, kui lapsel on raske välja hingata, tekib tal kuiv vilistav hingamine. Näidustused on sage riniit, nina hingamise raskused ja suures koguses lima eraldumine ninast, puhas lima, urtikaaria erinevad ilmingud, konjunktiviit ja silmade sügelus, näo pehmete kudede turse, larüngospasm.\nMõnel juhul määratakse see analüüs pärast allergeeniga reageerimist, kuid katseid saab teha ilma igasuguse seoseta, kui lapsel on hea enesetunne. Laste allergeenide vereanalüüsi dešifreerimine näitab seda "mälu" kehast, mis on remissiooni ajal olemas, kuid on valmis igal ajal uuesti ilmuma.\nMis puutub vastunäidustustesse, siis tegelikul allergianalüüsil endal pole vastunäidustusi, kuid kui lapsel on hemofiilia, krambid, psüühikahäired, siis on ta üldiselt vastunäidustatud vereanalüüside tegemiseks. Ainus konkreetne erand võib olla seotud rinnaga toitmisega. Ainult rinnapiima söövate laste veres võib allergeenide määr olla ebausaldusväärne.\nEt mõista, kuidas allergia määratlus toimub vereanalüüsiga, peate meelde tuletama organismis esineva allergilise reaktsiooni tekkimise mehhanismi. Allergia on omamoodi immuunsüsteemi reaktsioon. See tekib pärast keha otsest kokkupuudet teatud ainega..\nSee tähendab, et kui inimene on allergiline, näitab eosinofiilide vereanalüüs nende ülejääki. Kuid on võimatu öelda, et see on allergia. Likvideerimise meetodi abil saate teada, mis haigus see on. Kuid esialgse diagnoosi kinnitamiseks kliiniliste sümptomite, üldise vereanalüüsi ja anamneesiandmete põhjal on vaja muid täpsemaid uuringuid..\nLaboratoorsetes tingimustes on võimalik tuvastada ainet, mis põhjustab immuunsüsteemi spetsiifilist reaktsiooni, see tähendab allergeeni. Selleks võetakse allergiliselt inimeselt veri ja segatakse erinevate ainetega - tõenäoliste allergeenidega. Kui ühega neist suheldes ilmnevad veres antikehad, tähendab see, et inimesel on eelsoodumus selle aine suhtes allergiliseks reaktsiooniks.\nSee diagnostiline meetod ei suuda katta kogu võimalike allergeenide loetelu. See viiakse läbi selleks, et kitsendada otsingute ulatust. See aitab määrata suunda, kuhu edasi liikuda..\nVereanalüüside eelised nahatestide ees on ilmsed. Need on ohutumad ega halvenda allergilise inimese seisundit. Uuringuid saab teha isegi allergilise reaktsiooni ägenemise ajal (kui inimesel võib ilmneda allergiline nohu või allergilise köha sümptomid) ja nahalöövete (sümptomite) korral. Selle tulemusena saab inimene mitte ainult kvalitatiivseid, vaid ka kvantitatiivseid näitajaid keha reaktsioonist teatud ainele.\nHingamisteede allergiatega kaasnevad aevastamine, ninaverejooks ja sügelus ninas, vilistav hing ja kopsudes vilistamine, köha, bronhospasm, peavalu ja pearinglus. Lämbumine on ohumärk.\nAnafülaktilise šoki korral, mida peetakse ohtlikuks allergiavormiks, võib esineda õhupuudust, lämbumist, rõhu langust, hägustumist või teadvusekaotust, krampide seisundit, tahtmatut roojamist ja urineerimist ning lööbeid kehal..\nSamuti tekib allergia korral ärrituvus, suureneb väsimus ja ilmneb üldine nõrkus..\nAntigeenide spekter laieneb, tekivad allergilised nähtused uutele allergeenidele.\nNahatestid on allergiliste haiguste spetsiaalne diagnostilise uuringu tehnika, mis põhineb naha käitumise jälgimisel allergeenidega kokkupuutel. Allergeenikahtluse tuvastamiseks kasutatakse erinevaid testpaneele. Kõigi testpaneelide kasutamise vajadus on äärmiselt haruldane. Põhimõtteliselt on kahtlustatavate allergeenide ring märkimisväärselt kitsenenud, kui saadakse patsiendilt teatud andmed, mis viitavad kahtlustatava allergeeni olemusele.\nÕnneks on tänapäeva meditsiinis haiguse diagnoosimiseks palju võimalusi ja mitmesuguseid ravimeid patoloogia ebameeldivate sümptomite minimeerimiseks ja kõrvaldamiseks. Hoolimata asjaolust, et allergia on haigus, millel on ainult selle patoloogia kompleksile omased väljendunud ja spetsiifilised ilmingud, ei ole täpse diagnoosi kindlakstegemiseks siiski üks sümptomatoloogia. Nii võib näiteks allergilise reaktsiooni sümptomeid kergesti segi ajada parasiitide patoloogiate ilmingutega..\nLapse juhtimine on lubatud, kuna pole vaja suhelda dermisega ärritavate ainetega. Veelgi enam, ägeda allergia sümptomite ilmnemise tõenäosus on täielikult välistatud..\nErinevalt naha testidest tehakse vereanalüüs isegi allergiate ägenemise korral.\nAllergiate üldise vereanalüüsi tulemusena sisalduvad nii objektiivsed kui ka kvantitatiivsed näitajad. See võimaldab hinnata tundlikkust iga stiimuli suhtes..\nJuhtub, et nahatestid on vastunäidustatud, kuid neid ei tehta:\nKõigil neil juhtudel tehakse vereanalüüs. Isegi väikelastele ja eakatele on ette nähtud üldine allergia vereanalüüs. Enne kui hakkate ravima vaevusi, peate end kurssi viima allergia tekkimise mehhanismiga. Inimese keha sisaldab immunoglobuliine. Need valgu struktuurid on rakud, mis osalevad aktiivselt immuunsüsteemi erinevates reaktsioonides..\nSeda mehhanismi ei mõisteta täielikult, kuid on teada, et allergia korral suureneb eosinofiilide arv. Kõrvalekalle eosinofiilide indeksi normist täheldatakse mitte ainult allergiate, vaid ka parasiitide patoloogiate, reumatoidartriidi, sidekoe kahjustuste ja pahaloomuliste kasvajate korral. Kvalifitseeritud spetsialist saab vereanalüüsi tulemused dešifreerida. Ta määrab vajaliku ravi.\nAnalüüsiks suunatakse patsiendid, kellel on allergia toidu, ravimite, õietolmu, kodukeemia, villa ja muude allergeenide suhtes. Lisaks tuleks läbi viia atoopilise dermatiidi, ekseemi, helmintiliste invasioonide diagnostika. Geneetilise eelsoodumuse korral on vaja sellist analüüsi teha. Tavaliselt tehakse selline uuring lastele kolme aasta pärast.\nProtseduuri läbiviimiseks tilgutatakse allergeenne lahus kindlale nahapiirkonnale ja oodatakse kakskümmend minutit. Kui reaktsioone pole, võib välistada allergilise haiguse esinemise. Olukorras, kus naha turse või hüperemia on rohkem kui kolm millimeetrit, näitab see seisund patoloogiat.\nTaimsed allergeenid. See ainerühm on kõige ulatuslikum. See hõlmab peamiselt õitsevate puude, põõsaste ja lillede mitmekesist õietolmu. See kehtib ambrosia, pappeli, mimoosi jne kohta..\nSelleks, et allergiaravi oleks efektiivne, on vaja välja selgitada selle arengu põhjused.\nDiagnostika erineb ka sõltuvalt tehnikast:\nEosinofiilide arvu suurenemine on kindel märk allergia olemasolust, mis nõuab täiendavat diagnoosi..\nVanemad peaksid meeles pidama, et kui lapsel on teatud sagedusega allergia sümptomid, on vaja õigeaegselt testida ja mõista, mis on ärritav. Diagnostika on kohustuslik, kuna see aitab vältida lööbe tekkimist ja vähendab allergiliste haiguste riski..\nTuleb märkida, et mida noorem on laps, seda raskem on tuvastada allergia põhjust. Selle põhjuseks on asjaolu, et väikese lapse immuunsüsteemil pole veel olnud aega korralikult moodustada, mistõttu võib mõningaid allergilisi reaktsioone seostada ajutiste keha uute ainetega kohanemise etappidega ja need võivad iseenesest mööduda. Sellest lähtuvalt on lapse allergeeni tuvastamine üsna keeruline ja oluline ülesanne, mis nõuab pikaajalist jälgimist..\nEnamik eksperte ei soovita vanematel teha allergeeniteste alla kolmeaastastele lastele, sest tulemused praktiliselt ei anna vastuseid. Kuid saate seda ise kontrollida, eemaldades väidetava allergeeni toidust (oluline toiduallergia korral). Pärast seda peavad vanemad oma last jälgima ja kui sümptomid leevenduvad või kaovad üldse, peate allergeeni toidule kontrollima ja lisama. Kliinilise pildi jätkamise korral võib järeldada, et allergeen on tuvastatud ja peate selle kasutamise lihtsalt välistama.\nPegano dieet psoriaasi korral - dieedi koostise tunnused\nNahasügelus võib hakata kedagi häirima. Iga inimene on kindlasti selle tundega tuttav. Nahk hakkab sügelema erinevatel põhjustel.


Anda üürile maja, 2 magamistuba, Tuleviku 13a, Rakvere, Lääne-Virumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile maja, 2 magamistuba - Tuleviku 13a, Kesklinn, Rakvere, Lääne-Virumaa\nAadress enne haldusreformi Tuleviku 13a, Kesklinn, Rakvere, Lääne-Virumaa\nAsukoht sobilik juuksurile, arstile, kosmeetikule!\nKinnistu, kivimaja, kogupind 115,3 m²\nLisainfo: panipaik, ühistransport, elekter, garderoob, mööbel, pakettaknad, parkett, parkimine tasuta, telliskivisein, profiilplekk-katus\nSide ja turvalisus: Internet, naabrivalve, video valve, aiaga ümbritsetud, valvesüsteemi kaabeldus tehtud, turvauks\nHoone on lihtsa ja klassikalise välisilmega, mis sobib ümbritsevasse elukeskkonda. Hoonel on kahepoolse kaldega katus, mille katteks on tume Classic valtsplekkprofiiliga Pural-kattega plekk. Hoone välisviimistluseks on hele mustust hülgav fassaadikrohv. Sokkel on kaetud silikoonkrohviga. Kinnine hoov, kuhu mahub parkima 3 sõidukit ja lubatud ehitada kõrvalhoone. Välispiire laudisest plankaed ja metallvõrk. Väravad kaugjuhitavad, võimalik rajada täiendav jalgvärav.\nTubade seinad on värvitud heledates toonides. Eluruumide põrandad on kaetud saare täisparketiga ning pesuruumi, esiku ja WC põrandad ning dušširuumi seined on plaaditud keraamilise plaadiga. Sauna viimisetletud laudisega (lepp). Paigaldatud on mõlema WC ja dušširuumi sanitaartehnika. Kogu elektrisüsteem (elektrikilp ja lülitid/pistikud) on kvaliteetfirmalt. Paigaldatud kvaliteetne köögimööbel koos tehnikaga (külmkapp koos sügavkülmaga, nõudepesumasin, integreeritud pliit koos praeahjuga, õhupuhasti). Esikus integreeritud lükandustega kapp, süvistatud LED-valgustid. Teisele korrusel viib sisekujundusse sobiv käsitööna taastatud orginaaltrepp.\nMaja 100% rekonstrueeritud 2018. aastal. Maja vundamendil teostatud hüdroisolatsioon ja soojustatud 100 mm penoplast+silikoonkrohv. Maja välisseinad on soojustatud 150 mm penoplast+toonitud fassaadikrohv ja siseseinad 100-250 PAROC-kivivill+aurutõkkekile+kipsplaat. Majal on väga soojapidavad ja paksud kolmekordsed klaaspakettknad. Katusekonstruktsioon puidust ning soojustatud 400mm paksuselt.\nKatusekate plekk Classik-profiil, bural-kattega.\nAvatäited: 3x pakettaknad, uued siseuksed, osaliselt klaasidega.\nSoojustus: vundament hüdroislotsioon, soojustatud 100 mm penoplast\nvälisseinad 150 mm penoplasti + krohv;\nsiseseinad 100-250mm kivivill;\nI kr aluspõrand - 600mm liiva+150mm penoplast+küttetorustik+70mm betoon+täisparkett (saar);\nI kr vahelagi 100-200mm kivivill;\nII kr seinad ja lagi 250-400mm kivivill;\nKogu maja on varustatud keskkütte süsteemiga. Esimesel korrusel vesipõrandaküte ja teisel korrusel radiaatorküte. Maja kütteallikaks on kvaliteetne ja energiatõhus Fujitsu II-põlvkonna õhk-vesi soojuspump, mille abil köetakse kõik ruumid. Soe tarbevesi toodetakse 100 l keraamilise elektriboileriga. Õhk-vesi soojuspumbal on garantii 5 aastat!\nKütteseade Fujitsu WOYA080LFCA II-põlvkonna soojuspump võimsusega 7,5 kW, COP 4,08 kW, külmaaine R410A\nlink http://highpower.ee/tooted/comfort_seeria/329#WSYA100DG6/WOYA080LFCA 7,5 kW\nLisamooduli abil on võimalik küttesüsteemi juhtida kaughalduse kaudu. Radiaatoritele paigaldatud termoandurid. Saunas Harvia elektrikeris ja elutoas kamina valmidus.\nHoone energiamärgiseks saab B. Tänu kvaliteetsetele materjalidele ja nutikale ehitusviisile puuduvad majal külmasillad, mis tagab maja keskmiseks kogu elektrienergia kuluks (küttele, valgustusele, elektrikodumasinate ja vee soojendamisele) ca 75 eurot kuus. Täpsem energiakulu sõltub pereliikmete arvust ja tarbimisest.\nVäga hea ja optimaalse planeeringuga elumaja kuni neljaliikmelisele perele. Tubasid on kokku kolm. Esimesel korrusel esik, elutuba avatud köögiga, pesemisruumid ja saun. Teisel korrusel esik, WC ja kaks magamistuba. Keldris soe ja kuiv panipaik, kus asub ka tehnoruum.\nElamule on väljastatud kasutusluba. Majal on olemas kehtiv elektriliitumine (3*32A) ning tsentraalne kanalisatsioon ja veevarustusleping AS Rakvere Vesi AS.\nVärav avatav puldist ja telefoni äppiga.\nLähim lasteaed ~ 280 m Rakvere Triinu Lasteaed\n~ 370 m Rakvere Kungla Lasteaed\n~ 520 m Eralasteaed Kaur\n~ 650 m Rakvere Rohuaia Lasteaed\n~ 4 km Eralasteaed Tiki-Triki\n~ 7.3 km Pajusti Lasteaed "Tõrutõnn"\nLähim kool ~ 160 m Rakvere Reaalgümnaasium\n~ 390 m Rakvere Gümnaasium\n~ 700 m Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium\n~ 830 m Rakvere Waldorfkool\n~ 1.1 km Rakvere Põhikool\n~ 1.1 km Mihkli Kool\nLähim peatus ~ 220 m Bussijaam 1 2\n800 € 6.94 €/m2 Koduraha pakkumine\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Anda üürile maja, 2 magamistuba - Tuleviku 13a, Kesklinn, Rakvere, Lääne-Virumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3122106 Kommentaar:


juuli 2020 – TÕRVA VÕRKPALLIKLUBI\nPosted on juuli 1, 2020 august 2, 2021\nRiiska jaanipäeva rannakuningas ja rannakuninganna 2020\n24. juunil 2020 viisime läbi Riiska järve väljakutel rannakuninga ja -kuninganna selgitamiseks turniiri 16le mängijale. Kõik 16 kohta täitusid mõne tunniga. Mängiti neljastes gruppides “kunni”-süsteemis, vahepeal vaheristid ja siis uuesti kohamängud “kunni”-süsteemis.\nTõrva Suvevolle 2020\n2020 erilise kevade jätkuks sai tavapärane üle-eestiline Suvevolle, mille esimese etapi pidimine läbi viima pealtvaatajateta, teisele lubati juba pealtvaatajad ja viimasel etapil saime juba mängida 2+2 reeglita. Kõigest hoolimata võttis meie 4st etapist osa 25 naist ja 32 meest.\nSuur tänu Tõrva etappide sponsoritele _ SKAN HOLZ Helme AS, COOP Tõrva, Läti Saatkond, Helme Maasikakasvatus ja Tõrva Vallavalitsus. Samuti tänu üle-eestilisele korraldusele Eesti Võrkpalli Liidule ning Niveale ja VikingLine’le.


Kuskohast leida eelpoolkirjeldatud printsiipe? | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKuskohast leida eelpoolkirjeldatud printsiipe? 18.05.10 / Psühhiaatria\nKuskohast leida neid printsiipe, millest siin juttu on olnud?\nSuurima hea meelega tutvuks nendega.\nAinult tableti võtmisega jääbki inimene neid võtma. Vajalikud on ka muud tegemised. vt raviprintsiipi Ristkülik diagonaaliga ja "uued prillid",\n3-E printsiipi jne.\nOtsinguga varasematest vastustest.\nSüsteemselt on need printsiibid, mõtte-tegutsemismudelid raamatus "Väljavalitu" - 2009\nVäljas on kaunis kevad ning jalutuskäigud ...\nMinul on ausalt öeldes üks mitte väike mure.Nimelt aastaid tagasi mu noorem õde läks ilmselt peast segi ,hakkas ette kujutama,et teda igal pool narritakse ja et vanemad koduseid asju ...\nPiiride ja normaalsuse/ebanormaalsuse küsimus on parasjagu keeruline. Aga lühidalt oleks asjad sellised, et igal inimesel on eeldused (eelsoodumus) nii häireteks kui ka andekuseks-geniaalsuseks. Meie tegemistest ...\nPsühhiaatri läbivaatusele sunniviisiliselt?\nTegemist on 69 aastase mehega, kes on krooniline alkohoolik ja viimasel aastal muutunud väga agressiivseks ja tema käitumises on paranoiat märgata: kahtlustab, et teised varastavad ...


50. Trofeo S.A.R. Princesa Sofia Iberostar regati neljas päev oli katsumusterohke ja andis palju mänguruumi õnnele | Eesti Jahtklubide Liit\n50. Trofeo S.A.R. Princesa Sofia Iberostar . Foto: Maria Veessaar\nLaser klassis toimus täna teine finaalsõitude päev. Hetkel, kui on peetud kaheksa sõitu, on üldarvestuses eestlaste esinumbriks endiselt Karl-Martin Rammo. Eilsega võrreldes on Rammo ühe koha võrra kukkunud ning lõpetas tänase päeva 28. kohal. Tänase kahe sõidu tulemused olid vastavalt 30. ja 42. koht. “Täna oli päev, kus mul asjad ei klappinud. Stardid olid kehvad ja ülejäänud sõit oli kui tagaajamismäng. Kahjuks osades olukordades jäi ka õnnest puudu, mis teeb kokkuvõttes kõige kõrgemate kohtade pärast mängimise keeruliseks. Õnneks olen algusest peale arvestanud, et tegu on minu jaoks Euroopa hooaja algusega, kuhu tulin eelnevate treeninguteta võistlema. Seetõttu oleks filigraanset esitust ka üsna naiivne loota. Step by step homme edasi,” hoiab Rammo allesjäänud võistluse osas optimsitlikku meelt.\nSamas klassis purjetav Georg Haud oli tänases esimeses sõidus 60. ja teises sõidus 28. kohal. Kokkuvõttes paigutab see Haudi hetkel 56. kohale, mis on koha võrra langust võrreldes eilsega. Georg Haud võtab tänase katsumusrohke päeva kokku: “Keeruline päev. Tuli olla õigel ajal õiges kohas. Teine sõit õnnestus see päris hästi ja tänu sellele tegin sõidujooksul kõva tõusu. Üldiselt päris rahule ei jää ja homme proovin kindlasti paremini.”\nLaser klassi treener Raivo Randmäe kirjeldab tänast keerulist päeva: “Läksime tugeva maatuulega merele, täis lootust, et saame teha kaks head sõitu. Tuul aga kruttis nii palju, et kohtunikud ei saanud rada paika. Vahetasime asukohta ja kolisime kaldast kaugemale. Esimeses sõidus oli tuuleaukude tõttu väga raske startida ning see sai ka meie poistele saatuslikuks – hea start ei õnnestunud kellelgi. Teine sõit toimus peaaegu tuulevaikuses, kui ootamatult kerkis tubli loodetuul. Sellest lõikas suurt kasu Georg, kes tõusis pea 30. kohta. Üldiselt võib öelda, et täna oli rajal palju ebaõnne ja kehvasid starte.”\nTreener Maria Veessaar: “Tänane esimene sõit õnnestus väga hästi, poisid said õigelt poolt minema ja olid finišis teenitult teisena. Järgmise sõidu ajal hakkas tuul järjest vaikima ja keerutas üsna ettearvamatult, aga poisid lugesid tuult päris hästi. Viimane sõit oli kõige ebastabiilsema tuulega. Finišisse jõudes kadus tuul täielikult ja paat triivis vastu finišimärki. See tähendas, et poisid pidid ennast märgi küljest lahti saama, gennakeri alla võtma ja uuesti finišeerima. Selleks ajaks olid aga kõik teised paadid juba finišisse jõudnud. Kokkuvõttes väga keeruline ja raske päev.”\nFinn klassi teisel finaalsõidu päeval peeti kaks sõitu. Taavi-Valter Taveter on hetkel kaheksa toimunud sõidu tulemusel 61. kohal, tõustes eilsega võrreldes viis kohta. Vaatmata heitlikele tuuleoludele, tegi Taveter tänases viimases sõidus võistluse parima tulemuse, lõpetades selle 11. kohal. “Täna oli minu sõitude ajal lõpuks korralik tuul. Tuulepööramistega pigem kaotasin kohti, aga korralik kiirus päästis mind, ” hindab Taveter tänast päeva.\nAvaldatud: 05.aprill kell 08:18


HONDA CR-V HYBRID EXECUTIVE NAVI SENSING 4WD 2.0 HYBRID 107 kW -20, müük, kuulutus 83441113 - Kuldne Börs\nHONDA CR-V HYBRID EXECUTIVE NAVI SENSING 4WD 2.0 HYBRID 107 kW -20\nID: 83441113, muudetud 16:40 29.06.2020\n43 300 € (sisaldab km)\nmust metallik, odomeetri näit 5200, hübriid (bensiin), nelivedu, automaat, 5 ust, 5 kohta, toodetud 01.2020, hooldusraamat, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, immobilaiser, signalisatsioon, lisastopptuli, stabiilsuskontroll, pidurdusjõukontroll, veojõukontroll, udutuled, valuveljed 18", talverehvid, nahkkattega MF rool, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, roolisoojendus, vihmasensor, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 4x elektriaknad, toonklaasid, klaasist katuseluuk, 2 päikesesirm peegliga, parkimisandurid ees, tagaklaasi soojendus, välistemperatuuri näidik, mootori eelsoojendus, püsikiirusehoidja, katusereelingud, topsihoidjad ees, nahksisu, pagasikate, karterikaitse, stereo, subwoofer, käed vabad süsteem, istmed (el. reguleeritavad istmed, mäludega, istmesoojendused), käetugi (ees, laekaga, taga), tagaspoiler, jalamatid, tühimass (kg): 1797, täismass (kg): 2275, kandevõime (kg): 478, kütusekulu linnas (l/100km): 5.1, kütusekulu keskmine (l/100km): 5.5, kütusekulu maanteel (l/100km): 5.7, ülevaatus kehtib 01.2024, toodud Eestist\nvahetuse võimalus, kurvituled, ISOFIX lasteistme kinnitus taga, parkimiskaamera, rehvirõhu kontrollsüsteem, turvakardinad, Coming-/Leaving-Home funktsioon, istmed reguleeritava kõrgusega juhiiste, reguleeritava kumerusega seljatugi juhiiste, kaubakinnituse konksud, elektrooniline seisupidur, automaatne paigalseismise funktsioon / mägistardi abi, juhi väsimuse tuvastamise süsteem, start-stopp süsteem, 12v pistikupesad, LED päevatuled, kaugtulede ümberlülitamise assistent, liiklusmärkide tuvastus ja kuvamine, info kuvamine esiklaasile, automaatpidurdussüsteem, rehviparanduskomplekt, Apple CarPlay/Android Auto, autoga antakse kaasa suverehvid, automaatselt tumenevad peeglid sees, võtmeta avamis- ja käivitussüsteem, esitulede pesurid, päevasõidutulede automaatne lülitus, iluliistud salongis, kõrvalistuja turvapadja väljalülitamise võimalus, tagaistme seljatugi allaklapitav, pakiruumi avamine elektriliselt jalaviipega, tagaklaasi puhasti, turvavööde eelpingutid esiistmetel, esi- ja tagarataste porikummid, autokompuuter, kokkupõrget ennetav pidurisüsteem, sõiduraja hoidmise abisüsteem, ekraan ees, kliimaseade kliimaautomaatik, Eberspächer seisusoojendi; Eberspächer EasyStart; sõidukiga ja/või jalakäijaga kokkupõrget leevendav pidurisüsteem (CMBS); distantsi jälgiv püsikiiruse hoidja (i-ACC); aeglasel kiirusel eessõitja kiirust järgiv süsteem; sõiduraja hoidmisabi (LKAS); erksa juhitavuse abisüsteem; otsekokkupõrke hoiatus; ristuva liikluse hoiatus; pimeda ala informatsioon; sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatus; teelt väljakaldumise hoiatus; liiklusmärkide tuvastus; aktiivsed kaugtuled (HSS); aktiivsed nurgatuled (ACL); hädaabikõne teenus (e-Call); salongi tagaosa kütte- ja ventilatsioonisüsteem; 8 suunas elektriliselt reguleeritav mäluga juhiiste; ühe liigutusega 60/40 kokkuklapitavad tagaistmed; tagumiste istmete seljatoe kalde reguleerimise võimalus; tagurdamisel allapöörduv kõrvalistuja küljepeegel; kaldtee stardiabi (HSA); esiklaasinäidik (HUD); ökonoomse sõiduabi süsteem (ECON Mode); hooldusintervalli näidik; Honda Connect 7" puutetundlik ekraan, Garmin Navi, AM/FM/DAB raadio, Aha, internet; Premium audiosüsteem - 9 kõlarit;, Kaskokindlustuse pakkumine kehtib 01.06 kuni 30.06.2020 ainult Auto-Bon AC AS esindustest soetatud kasutatud Honda sõidukitele, mille kaskokindlustuse leping on sõlmitud kampaania kehtivuse ajal. Tehasegarantii ja Honda autoabi kehtivad kuni 10.01.2023 või 100 000km; Demoauto; Auto vaatamiseks palun aeg eelnevalt kokku leppida, auto on Laagri esinduses.


Lõunaläänlased startisid edukalt Pärnumaa kergejõustiku meistrivõistlustel - Läänlane.ee\nLõunaläänlased startisid edukalt Pärnumaa kergejõustiku meistrivõistlustel\nBy Ivar Soopan on 18. mai 2019 Kommentaare pole\nTaas on põhjust pikemalt peatuda noorte lõunaläänlaste edust Pärnumaa koolide meistrivõistlustel. Paikuse kergejõustikustaadionil peeti 2019. aasta Pärnumaa Koolispordi Liidu kergejõustiku meistrivõistlusi.\nHeades tingimustes ja väga ilusa ilmaga peetud noorte kergejõustiku esivõistlustest võttis osa koguni 25 Pärnu linna ja maakonna kooli. Noorsportlasi astus areenile 250, nende hulgas ka endised Läänemaa koolid Lihula gümnaasium ja Virtsu kool. Lihula kooli esindas 18 noorsportlast, Virtsu oli väljas ühe kergejõustiklasega.\nF: Mairo Kanter\nMeie noored spordilapsed olid taas väga tublid. Lihula gümnaasiumi sportlased võitsid kokku kaks Pärnumaa meistritiitlit ja veel lisaks ühe hõbeda ja kolm pronksi. Virtsu kooli tuli üks hõbedane autasu. Lisaks medalivõitudele said Lihula gümnaasiumi sportlased veel 11 kohta esikaheksas, kokku püstitati veel 24 isiklikku rekordit.\nMeie tublide laste üle saame suurt rõõmu tunda ja tehtu eest neid kiita. Kindlasti peame antud võistluse juures märkima, et just selleks jõuprooviks on spetsiaalselt valmistatud. Enamik võistlustel osalejaid võtab osa Lihulas esmaspäeviti toimuvast noorte kümnevõistlusest ja osaletud on nii kooli kui ka Pärnumaa murdmaajooksu meistrivõistlustel. Seega on maakonna esivõistlusteks hoolega õuetingimustes valmistatud juba kuus nädalat.\nMedalivõitjatest kõigepealt neist, kes tegid oma viimased stardid kodukooli eest. Noored sportlased, kes aastaid hoolega treeninud ja nii kodukooli kui ka koduklubi esindanud, olid väga tublid ka nüüd.\nKaks meistritiitlit tõid meie tuntud keskmaajooksjad. Mõlemad Eesti noorte meistrid said meistritiitli võitmisega hakkama ka uues kodumaakonnas. Mitmekordne Eesti noorte meister, Lihula gümnaasiumi abiturient Martin Teppan kattis U20 noormeeste 1500 meetrit kuldmedali vääriliselt ajaga 4.44,89.\nSama suutis ka U18 vanuseklassis Virgo Vallik, kes lõpetab Lihulas põhikooli. Temale tõi kuldmedali isiklik rekord 4.47,95.\nSamuti Lihula gümnaasiumi lõpuklassi eksameid tegev Krismar Liiv lõpetas 1500 meetrit kohe oma klassivenna taga ja võitis U20 vanuseklassis hõbeda, ajaks 5.10,09.\nVirtsu koolile hõbemedali võitnud Trinity Õismets saavutas selle tütarlaste U18 vanuseklassi kuulitõukes. Mitmeid oma kodukooli rekordeid omav sporditüdruk tõukas kolmekilost kuuli 9.96. Ka temale on käesolev kevad Virtsu koolis viimane.\nHäid tulemusi tuli teisigi. Kolm pronksmedalit tuli veel Lihula koolile. Kaks neist võitis Maria Reks tütarlaste U18 vanuseklassis. Mõnda aega kergejõustikust eemal olnud sportlane sai 800 meetri jooksus ajaks 3.03,20 ja kuulitõukes isikliku rekordi 9.17. Robico Villers tegi korraliku jooksu U16 1500 meetri distantsil. Pronksine jooks andis ajaks 5.48,22.\nKohe tema järel, neljandana ja viiendana tulid Villersi koolivennad Paul Lomp ja Stefan-Lauri Mölder. Paulil jäi medalist puudu 0,5 sekundit. Stefan-lauri ajaks jäi 5.57,39.\nVäga stabiilse võistluse tegi meid juba talvel heade tulemustega rõõmustanud Keiro Ristikivi. Pärnumaa erinevatel sisevõistlustel esikolmikutesse mahtunud ja ka Lihula gümnaasiumi 11-12-aastaste poiste kaugushüpperekordi hüpanud U14 vanusegrupi poiss sai kolm kohta esiviisikus. Kaks neljandat kohta tulid 100 meetri jooksus ja kaugushüppes. Tulemused vastavalt 14.79 ja 4.31. Viies koht tuli palliviskes, tulemuseks 47.80. Sprindi ja palliviske tulemused on ka noore isiklikud margid.\nTütarlaste U16 vanuseklassis püstitas 3 kg kuuliga isikliku rekordi Eliise Kolotšev. Lihula gümnaasiumi seistmenda klassi õpilasele andis 9.25 tubli viienda koha.\nKevin-Reidar Bachaus tõukas ennast noormeeste U18 kuulitõukes 5 kg kuuliga kuuendaks. Tulemus 10.16. Lisaks püstitas ta kaugushüppes isikliku rekordi. Tulemus 5.03 andis kaheksanda koha.\nEgert Kallus jooksis 100 meetris elu teise tulemuse 13.03 ja jäi sellega U20 vanusegrupis 0,02 sekundiga esimesena medalist ilma. Kaugushüppes tuli 4.82-ga kuues koht.\nKiitust on muidugi väärt kõik noored sportlased, kes kodukooli au väärikalt esindasid. Kokku jõudis medlaivõiduni 24 eri kooli spordilapsed. Lihula gümnaasium oli medalipingereas kümnes.\nLõunaläänlased startisid edukalt Pärnumaa kergejõustiku meistrivõistlustel added by Ivar Soopan on 18. mai 2019


Põhjaranniku pakett eraisikule (sisaldab nii paberlehte kui ligipääsu digilehele)\nPaberleht ilmub 3 korda nädalas: teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval.\nE-arve püsimakseleping 8,50 € 1 kuu 9,50 € 2 kuud 18,00 € 3 kuud 27,00 € 4 kuud 34,00 € 5 kuud 42,00 € 6 kuud 50,00 € 7 kuud 58,00 € 8 kuud 66,00 € 9 kuud 74,00 € 10 kuud 81,00 € 11 kuud 88,00 € 12 kuud 95,00 €\nIlmub 1 kord nädalas laupäeval\n3 kuud 13,00 € 6 kuud 24,00 € 12 kuud 45,00 €\nSee on ajaleht neile, tahavad püsivalt kursis olla, mis toimub 140 000 elanikuga ühes põnevamas ja kiiresti muutuvas Eesti maakonnas. Ühesõnaga - hingelt idavirulastele!\nPõhjalikumalt kui Põhjarannik ei kajasta Ida-Virumaa elu ükski teine meediakanal. Päevakajaliste uudiste edastamise ja maakonna tähtsamate sündmuste talletamise kõrval on Põhjarannik ka peamine Ida-Virumaad puudutavate erinevate seisukohtade ja arutelude avaldamise tribüün. Ajalehest leiab ka vajalikku eelinfot eelseisvatest sündmustest ja portreelugusid tublidest idavirulastest ning intervjuusid põnevate inimestega, kes maakonnas toimetavad ja tema käekäigu eest hoolitsevad.\nPõhjarannik ilmub kolm korda nädalas (teisipäev, neljapäev ja laupäev)\nLisaks päevalehele saavad tellijad ka Ida-Virumaa suve- ja talveajakirja ning aastakalendri koos Ida-Viru tähtsamate sündmustega.\nPaberlehe tellimust on võimalik siduda digilehega, mis annab ligipääsu kõigile veebis avaldatud tasulistele artiklitlele.


Eestis on kvalifitseeritud kinnitatud tõlkeid tegema järgmised isikud:\nKuni 01.01.2020 võõrkeelest eesti keelde notarid ja vandetõlgid ning eesti keelest võõrkeelde üksnes vandetõlgid. Notar ei kinnita tõlke õigsust, vaid tõlkija allkirja õigsust. Tõlkija peab olema notarile teada ja usaldusväärne.\nAlates 01.01.2020 mõlemal suunal üksnes vandetõlgid.\nKinnitatud tõlkeid saab ära tunda notari või vandetõlgi allkirja ja pitsati jäljendiga. Vandetõlgi tõlge võib olla vormistatud ka digitaalselt. Sellisel juhul asendab vandetõlgi allkirja ja pitsati jäljendit tema digitaalallkiri.\nViimati uuendatud: 18/03/2019


Personaaltreener soovitab: kuidas tarbida sealiha nii, et see ei teeks paksuks? - NAISTEKAS\nPersonaaltreener soovitab: kuidas tarbida sealiha nii, et see ei teeks paksuks?\n12.september 2019 19:00\nPersonaaltreener ja Rakvere saadik Siim Kelner rõhutab oma sõnavõttudes alati, et ebatervislikke toite pole olemas. “Tihtipeale ongi inimeste fookus sellel, kas toit on tervislik või mitte. Toit saab olla ebatervislik ainult siis, kui sööme seda liiga palju,” rõhutas Kelner.\nPersonaaltreeneri sõnul lahterdavad inimesed teatud toiduained tihtipeale tervislikuks või ebatervislikuks ja teevad sellega endale karuteene.\n“Välditakse teatud toiduaineid, sest arvatakse, et need teevad paksuks. Vahepeal levis arvamus, et kartul teeb paksuks, siis jälle, et sealiha teeb paksuks. Tegelikult oleneb kõik aga kogustest. Ka vahetult enne uinumist ei tasu rasvaseid ja süsivesikurikkaid toite mõistagi süüa,” nentis Kelner, kelle sõnul saab näiteks sealihast valmistada ka taljesõbraliku variandi. Oluline on jälgida seda, milline sealihatükk valitakse.\nKuidas valmistada väherasvast sealiha?\nKes soovib sealihast valmistada taljesõbralikku rooga, võiks Kelneri sõnul valida sea sise- või välisfilee. Viimane on oma rasvasisalduse poolest võrreldav ka kanafileega. Tänu kõrgele valgusisaldusele ja väga vähesele rasvasisaldusele on see sobilikuks valikuks ka sportlastele.\nSajas grammis sea sisefilees on umbes 120 kilokalorit ja välisfilees umbes 140 kilokalorit. Tervislikumaks valmistusviisiks on liha keetmine, hautamine või grillimine minimaalse koguse õliga. Võimalusel võiks kasutada oliiviõli. “Rasvane liha, mis sisaldab palju küllastunud rasvhappeid ja kolesterooli, võib tõesti tõsta kehakaalu ja tekitada suurema südamehaiguste riski. Väherasvane hautatud või grillitud liha on aga väga hea raua- ja valguallikas,” rõhutas Kelner, kes tõi sealiha puhul välja just selle B-vitamiinide sisaldust. Seafileed võiks kasutada vokiroogades ning ka tervena ahjus küpsetada, pikemalt hautada või hoopis grillil valmistada.\nLiha osakaal menüüs\nSealiha võiks Kelneri hinnangul serveerida köögiviljade või salatiga. See tagab taldrikul vajaliku tasakaalu. “Kui sealiha õhtusöögiks valmistada, aga päeva jooksul pole väga palju liigutud, siis ma isiklikult ei lisaks väga palju süsivesikuid kartuli või riisi näol. Pool taldrikust võiks sellisel juhul kindlasti olla köögivili või salat,” avaldas Kelner, kes ühe oma viimase aja lemmiku sealihalisandina tõi välja hoopis õunad! “Uskumatu, aga see maitsekombinatsioon töötab väga hästi. Eriti veel praegusel ajal koduaia õuntega.”\nLiha osakaalu võiksid oma menüüs suurendada need, kes on füüsiliselt aktiivsemad — teevad näiteks rasket kehalist tööd või on lihtsalt sportlikumad. Samas ei soovita Kelner ka neil valida väga rasvaseid lihatükke ja eelistada võimalusel fileed.\nSul läheb tööl kõht liiga vara tühjaks? Need 5 hommikusööki tagavad täiskõhutunde pikaks ajaks (5) 10.09.2019\nKas tõesti? Kartul muutub pannil ja ahjus mürgiseks (50) 06.09.2019\nNeed on mõned unustatud toiduained, mis peaksid jätkuvalt su tervislikul toidulaual olema (29) 21.07.2019\nTahad, et pea jagaks kui koorelahutaja ka vanemas eas? Siis ära nii tee — 13 harjumust, mis muudavad aju kiiremini vanaks (16) 15.05.2019\nET SINU JÕULUPRAAD SAAKS KÜMME PUNKTI KÜMNEST! Suurejoonelised jõulupraed: retseptid, küpsetamisnipid, kastmed ja lisandid 29.11.2018\n17 vitamiinirikast smuutit, millega alandada kaalu ja toetada tervist 29.06.2020\nValmistume jõuluprae tegemiseks: tippkokk õpetab, kuidas sealiha erinevatest tükkidest kõige maitsvam roog saab (23) 20.12.2018\nToitumisnõustaja Signessa Kalmus aitab: milliseid jõulutoite võid südamerahus nautida, milliseid tasub pigem vältida? 20.12.2018\nAlkeemia • 9 min


Livia | Näomask Livia XR001 | SHOPPA.ee\nLivia Näomask Livia XR001\nMeditsiiniline kolmekihiline ühekordseks kasutamiseks mõeldud kirurgiline kaitsemask.\nBakterite filtreerimise efektiivsus (BFE)> 98%\nKlaaskiududeta, hüpoallergeeniline mask on suure filtreerimisvõimega ja väga madala takistusega hingamisele.\nCE-märgis ja CE-kinnitus\nPakend sisaldab 50 ühekordset kaitsemaski\nMaski sinine väline kiht blokeerib efektiivselt nähtavaid osakesi. Keskmine kiht on kõrge bakteriaalse kaitsega filter. Näopoolne kiht imab endasse hingeõhku jättes naha niiskusevabaks.\nKaitsemask tuleb välja vahetada, kui see on näiteks köhides või aevastades niiskunud ja puutunud kokku sekreedi pritsmetega. Soovitav on kaitsemaski kandmine lõpetada, kui tunnete kandmise käigus ebamugavust. Mask pole pestav, jälgige, et toodet ei kanta üle kolme tunni.\nMaski õigeks kandmiseks toimige järgmiselt:\nEnne maski näoette panemist peske või desinfitseerige käed. Põhjalik kätepesu toimub sooja vee ja seebiga.\nKuivatage käed põhjalikult.\nMaski ülemises osas asub ninakujule vastavaks vormitav metallriba.\nÄrge puudutage maski kaitsvat osa, vaid haarake seda ainult servadest.\nAsetage mask näole ning tõmba kummipaelad kõrvade taha.\nNäpistage maski ninapealne metallriba ümber nina tihedalt kinni.\nFikseerige maski lõua-alune osa\nMaski kandmisel ärge puudutage seda, sest maski välispind võib olla muutunud nakkusohtlikuks.\nKui puudutate maski pinda kasutamise ajal, peske või desinfitseerige oma käed.\nEemaldamisel haara nööridest, tõmba mask näost eemale, utiliseeri mask ja desinfitseeri käed.


Matkabuss – Mari Frühling\nJuba siis kui Aivariga USA-s automatkal käisime, vaatasime igatseva pilguga mööduvaid matkabusse. Selle 2 kuud kestnud seikluse pidas meiega, peaaegu lõpuni, vastu Ford Taurus aastast 1999, millelt tagumise istme välja võtsime, et vajadusel oleks ruumi autos magada. Oma matkabussi ideele andis palju hoogu juurde ka metsapõlengu eest evakueerumine, mis suunas meid Air B&B kaudu leitud haagissuvilasse. Elasime seal vist pisut kauem kui üks kuu pererahva tagahoovis ja meile hakkas selline elu täitsa meeldima. Niisiis, tänane postitus saab olema ühe kaua praetud plaani teostamisest ehk minu ja Aivari ratastel kodust – matkabussist.\nPärast pikka talve Kanada paksus metsas, lendasime 2017 kevadel Eestisse kindla plaaniga soetada omale matkabuss. Mõtlesime suurelt ja andsime õigele bussile üsna vaba suuna, millisest Euroopa otsast ta meieni jõuda tahab. Kui Eestis olid mõned olemasolevad variandid üle vaadatud, tegime ka kiire käigu Soome. Sõitsime lõbusad 700 km Põhja, veendusime oma silmaga, et kaasa me sealt midagi ei võta ja suundusime sama lõbusalt tagasi Eesti poole. Ühtlasi langes see “tühikäik” Soome minu sünnipäevale ja selle puhul viis Aivar mind Hesburgerisse falaffelit sööma 😀 Aivar oleks meeleldi jäänud veel mõneks päevaks seiklema, et Soome bussidele võimalus anda aga minu kõhutunne suunas selgelt Eesti poole tagasi.\nUuesti kohalikke kuulutusi läbi lapates, tundus, et meie õige buss on hoopis Võhmas. Optimistlikult tõstsime Tallinnas oma jalgrattad Viljandi rongi peale, naiivselt enesekindla plaaniga, et Võhmas tõstame rattad matkabussi ja lähme sealt edasi Viljandisse Hansapäevadele. Võhmas selgus, et buss mida esimese entusiasmiga vaatama läksime pole maanteele minekuks valmis, sest vajab ümberregistreerimist. Meie üllatuseks oli valikut rohkem kui loota oskasime. Peremees tutvustas, noh nii igaksjuhuks, üht teist hoovil seisvat masinat ka. Ise veel lisades, et selle tahaks pigem endale jätta. Nii kui ma üle ukse sisse astusin selgus, et buss vastab seni nähtutest kõige enam meie tingimustele ja nüüd on vaja vaid proovisõidule minna. Alles siis taipasin, kui ebareaalse vedamisena näis asjaolu, et meil õnnestuski jalgrattad rongist otse matkabussi tõsta ja uitmõttena kõlanud idee oli õhtuks realiseerunud.\nAivariga päikeseterrassil. Foto:Eva Lugima\nJa siin ta on , meie sini-must-valge Fiat. Järgnevaks nädalaks (vist suisa kaheks) jäime resideeruma Viljandis, Lugimade õuel, sest buss vajas kapitaalset siseinterjööri uuendust. Aitäh armsad Eva, Egon, Anne ja Ivar, alati sooja vastuvõtu, hommikukohvide ja lõunasöökide eest!\nSelle kahe nädala jooksul kulutasin palju värvi ja tootsin tohutult tolmu värvi lihvides. Olles kuulnud kriidivärvidest, mis ei haise ning mida saab kanda eeltöötlemata pindadele, näis, et see on täpselt see mida vajan. Loomulikult selgus töökäigus, et kriitvärv nõuab erilist kannatlikkust ja tahtejõudu, eeldab mitmeid värvikihte ning on oma hinda väärt vaid juhul kui reklaamitud vintage effekt on saavutatud. Lisaks on vaja kõik kindlasti mitme lakikihiga katta. Tegelikult on sellise töömahuga ettevõtmine rohkem ühe kummutikapi projekt ja mitte parim lahendus terve matkabussi sisemööbli jaoks. Kuna investeering värvidesse oli tehtud, tuli alustatuga lõpuni minna. Aivar meisterdas samal ajal koos Ivariga bussile, kasvuhoone karkassi ülejääkidest, rattaraami ja võttis oma ülesandeks ka lae värvimise (loomulikult mitte kriidivärviga)\nKohvipaus ja redised Anne peenralt\nKöök, esik, elutuba ja redel magamistuppa\nOffice, garderoob, köök ja külalistetoaks muundatud elutuba\n“Kolmanda planeedi saladus”\nPärast sellist palehigis värvimismaratoni ei lubanud minu süda kapiustele esialgseid nuppe tagasi külge paigaldada. Need olid lihtsalt nii katkised, koledad, liiga tumepruunid ja pealegi plastmassist. Siis pöördusingi keraamikakunstnikust sõbranna, Aigi Orava poole kes oli nõus meisterdama uued uhked kapinupud. Selline pidulik kingitus meie matkabussile, on täiesti võrreldav kodu õnnistamisega. Kunst, käsitöö, igasugune ise loomine ja eriti professionaalse kunstniku, antud juhul Aigi looming, annavad kodule hoopis teise atmosfääri. Küllap matkabuss ise ka tunneb, et uued elanikud suhtuvad temasse lugupidavalt kui heasse sõpra.\nKapinuppude autor Aigi!\nSellise remondiga, ühtlasi minu ja Aivari suurima ühise kunstiprojektiga, algaski meie 4 kuud kestnud puhkus Eestis. Talveks parkisime oma kodukese ilusti katuse alla, sooja kohta, et ta saaks muretult meie koju tulemist ootama jääda.\nVaade päikeseterrassilt, ehk Fiati katuselt 🙂\nSiin muusikavideos ilutseb nostalgiline kõikide matkabusside vanaema ehk Volksageni hipibuss, mis sobib küll tänase teemaga aga peamine põhjus miks “Väike Draakon” minu blogis laulab on lihtsalt see, et nad on super lahedad.\nAuthor mariblogiPosted on mai 1, 2018 jaanuar 16, 2021 Categories MAAILM\nEelmine Previous post: DM Spirit\nJärgmised Next post: Metsatulekahju


Kuidas failidest lookas arvuti töölauda organiseerida? - Geenius\nKuidas failidest lookas arvuti töölauda organiseerida?\n03.10.2017 kell 16:13\nMõnikord vaatab tuttavate arvutite töölaualt vastu hirmuäratav vaatepilt – faile ning muid ikoone on töölaual niivõrd palju, et taustapilt ei paista enam alt välja. Peale selle on taolise failidelao vahel ka keeruline orienteeruda ning õiget asja leida. Sellisel juhul tasub võtta päevast viis minutit ning töölaud korda teha. Kuigi see võtab veidi aega, siis hästi organiseeritud arvuti aitab aega säästa tulevikus.\nKõige lihtsam viis töölaua puhastamiseks on kaustade loomine, millesse sisu paigutada. Tihtipeale hoitakse töölaual faile, mis peavad olema kiirelt ligipääsetavad, seega jäävad need kausta loomisega vaid mõne hiireklõpsu kaugusele.\nKaustad tuleks luua teemade järgi. Näiteks kui töölaual hoitakse töö- ja kooliasju, siis oleks ilmselt mõistlik luua kaks kausta – töö ja kool. Lisaks on edasi võimalik luua uued kaustad juba olemasoleva kausta sisse, et asju veel detailsemalt organiseerida. Üks võimalus on luua uued kaustad näiteks ajalises järjekorras, kuid selle asemel võib jaotada sisu ka alateemade kaupa.\nKui kõik failid on nii tähtsad, et mitte ühtegi ei tohi kaustadesse ümber tõsta, siis üks variant on ka sisu järjestamine töölaual. Seda saab teha paremklikiga töölauale ning valides sobiva meetodi. Antud viisil saab faile järjestada suuruse, nime või viimati kasutamise järgi. Siin tasub mainida, et antud meetod ei puhasta töölauda, vaid tõstab failid lihtsalt mingisse kindlasse järjekorda.\nVali hea taustapilt\nSiin on tegu pigem pisema nipiga, kuid üks võimalik viis, kuidas töölaual toimuvast paremat ülevaadet omada on hea taustapildi valimine. See tähendab, et pilt ei tohiks olla liigalt detailiderohke ning kirju. Seda põhjusel, et detailiderohke taustapildi peal võivad failid kergelt märkamata jääda ning sellisel juhul on keeruline saada töölauast head ülevaadet.\nViimaks on võimalik ka taustapilti ise ümber teha, et faile sellel paremini organiseerida. Seega kaustade asemel võib töölauale luua kindlad alad, kuhu kindlad failid panna. Selleks tuleks avada mõni programm, millega on piltidele võimalik teksti lisada ning seejärel saab joonistada taustapildile kindlad alad ning nende juurde kirjutada, mis faile seal hoitakse. Siiski ei eemalda see meetod töölaualt faile ennast, vaid aitab lihtsalt paremat ülevaadet saada.\nFailide kaustadesse paigutamine on parem variant ka privaatsuse ning küberhügieeni seisukohast. Geenius on juba varem kirjutanud, et üks võimalik inimese isikuandmete ning informatsiooni varastamiseks on üle õla kiikamine kasutaja seadme ekraanile. Kui sealt vaatab vastu terve ports tundlikke tööga seotud dokumente, siis on pahalasel lihtne inimese kohta infot koguda. Seega võib märksa parem olla luua näiteks üks lihtne kaust – töö.\nKuidas kiirelt teada saada, mis jupid sul täpselt arvutis on?\nWindows lubab nüüd arvuti faile lunavara eest kaitsta. Kuidas seda teha?


Henrik Visnapuu aasta jätkub konverentsiga Luunjas ja luulelugemisega Emajõel - Tänane leht\nHenrik Visnapuu aasta jätkub konverentsiga Luunjas ja luulelugemisega Emajõel\n17. september 2020, 18:45\nJürgen Rooste ja Kalev Vapper augustis Helmes avatud Henrik Visnapuu pingil tema loomingut esitamas. FOTO: Ilmar Kõverik\nTänavu 2. jaanuaril möödus 130 aastat kirjanik Henrik Visnapuu (pildil) sünnist. Luunja valla ning projektijuht Jürgen Rooste eestvõttel on selle suure tähtpäeva pühitsemiseks mõeldud üritused laotatud kogu kalendriaasta peale, pakkudes oma mahult üllataval moel sõbralikku konkurentsi koguni Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva programmile.\nSuurem osa üritustest on koondunud Luunjasse, kus Visnapuul oli vanematelt päritud talu, milles ta aeg-ajalt resideeris vanemate surmast 1928. aastal kuni 1942. aastani, lastes abikaasal taluperenaine olla ning ise töötades pigem linnas. Rooste tunnistab, et koostöös Luunja kultuurikorraldajatega oli neil tahtmine tuua see Visnapuu, kellele meeldis eluajal küll Luunjas käia ja olla, nüüd päriselt – ehkki üksnes postuumselt – Luunjasse kohale. «Temast ei saanud muidugi mingit talupidajat ega väikse koha püsielanikku, ses mõttes ja mõõtes on ta nüüd ehk rohkem Luunja aukodanik kui kunagi varem,» lausus Rooste.\nProgrammi kõige mastaapseim üritus oli juulikuus Raivo Trassi lavastuses Luunja kultuurimajas publiku ette toodud Visnapuu draama «Keisri usk», mis poliitiliste tuulekeeriste tõttu 1939. aastal enne esietendust ära keelati ning oli sestpeale sootuks unustusse vajanud. Rooste avaldab lootust, et ehk aitab see lavastus Visnapuu dramaturgina tagasi pildile.\nKevadtalvel toimusid Luunjas (ja hiljem koroonakarantiini tõttu veebis) Visnapuu esimeste luulekogude ühislugemised, mis olid mõeldud eelkõige tema loomingu tutvustamiseks noorema lugejaskonna hulgas. Neid tõukas oma salvestuste-tõlgendustega tagant Pärnu poeet Jaak Känd.\nLuunja vallapäevadel toimus luule- ja muusikaõhtu «Suvehundi armuhüüd», kus luulet lugesid ja musitseerisid Leonhard Lapin, Adam Cullen, Paul Daniel, Maria Esko, Jürgen Rooste, Hõbe Ann Rooste jt. Helmes, Visnapuu sünnikoha ligidal, avati augustis Visnapuu pink, seda suuresti tänu Tõrva kultuurimootorile ja vaimukandjale Ilmar Kõverikule.\nHenrik Visnapuu FOTO: FOTO: Eesti Rahvusarhiiv\nJürgen Rooste tõdeb, et Henrik Visnapuu kadus vahepeal veidi radarilt, kuna oli ehk teistsuguste luulekangelaste aeg. «Mingis mõttes on vürst Visna just praegusse ärevasse aega jälle sobiv – kui otsida lepitavat-vahendavat kuju, siis oli ju tegu sotsiaaldemokraadiga, kes väljendas ka selget rahvuslikku programmi, boheemlasega, kes oli valmis võtma enda vedada riigiametniku rolli, rahvaliku dramaturgiga, kes kirjutas vägagi modernistlikku värssi.»\nTa lisab, et võib-olla on Visnapuu puhul oluline ka see, et ta kandis auga välja poeedi-looja rolli, rõhutas kunstnikumina suurust. «Mu jaoks on vist olulisim see, et ta on pildis, et ta on sääl, kus on ta vääriline koht: Liivi, Underi, Alveri, Talviku jpt kõrval me luule absoluutses tipus.»\nRooste tunnistab, et Visnapuu on tal nii taskus kui südames kaasas olnud peaaegu kogu elu. «Ta oli teismelisena üks mu innustajaid ja eeskujusid just oma poeetilise tegelaskujuga ja tugeva omakeelega, ja mingis mõttes see aitas mind ennast ka lätete juurde tagasi, tuletas meelde, miks on nii pagana tähtis see luuleasi üldse, miks ma oma elu pühendasin sellele ilusale hullusele.»\nAasta esimeses pooles toimus Rooste korraldamisel Henrik Visnapuu luulevõistlus, millest võttis osa 46 autorit 80 tekstiga. Noorim osaleja oli 13-, vanim 80-aastane. Žürii andis juuni alguses välja kolm võrdset esikohaauhinda, mille pälvisid Kairit Liiv, Maian Kärmas ja Marian Miller. Luulevõistluse parimad tekstid ilmuvad kas aasta lõpul või uue alguses visnapuuliku luule kogumikus, millesse andsid ühtlasi oma panuse ka mõnedki tänapäeva Eesti tuntud luuletajad. Rooste sõnul tuleb sellest justkui Visnapuu aasta lõpupauk.\nEeloleval esmaspäeval toimub Prima Vista ja Tartu luulehuviliste kamba algatusel Visnapuu luule lavastuslugemine Tartu-Luunja laeval, kuhu on soovijail veel võimalik end eelregistreerida.\nKolmapäeval, 23. septembril leiab Luunja koolis aset üks tänavuse Visnapuu aasta keskne sündmus: konverents «Inimene Visnapuu». Eesti kirjandusuurijad vaatavad Henrik Visnapuu elu, aega ja loomingut, rolle ühiskonnas, saatust, vähem tuntud tekste, poliitilisi vaateid jne. Esinejate hulgas on Janika Kronberg, Loone Ots, Mihkel Kunnus, Karl Martin Sinijärv, Jaak Urmet, Jaanus Vaiksoo, Jürgen Rooste, Mart Velsker, Sirje Kiin jt.


Šokolaad võib peagi muutuda luksuskaubaks - Majandus\nŠokolaad võib peagi muutuda luksuskaubaks\n15. veebruar 2014, 9:21\nMagusasõprade elu muutub peagi hapumaks, sest kakao maailmaturu hinnatõus muudab šokolaadi kallimaks. «Alates möödunud aasta algusest on kakaotoormete hinnad pidevalt tõusuteel olnud ja ühel hetkel hakkab see mõjutama lõpptoote hinda,» ütles ASi Kalev juhatuse esimees Kaido Kaare.\n«Loomulikult ei taha tootjad ühtegi hinnamuudatust teha kergekäeliselt, kuid teatud hetkel ei ole enam valikut, kui küsimus on ettevõtte jätkusuutlikkuse tagamises,» lisas ta.\nKaare sõnul seisavad sama probleemiga silmitsi kõik šokolaaditootjad maailmas, kuna kakaotoorme odavnemist ei ole ette näha. «Arvestades nõudluse kasvu maailmas ja samas kakaotootmise võimalikku vähenemist edaspidi, võib juba mitte enam väga kauges tulevikus saada šokolaadist luksuskaup, millel vastav hind,» rõhutas Kaare.\nKakao hind New Yorgi kaubabörsil on kerkinud 2934 dollarini tonni eest. Nii kõrge oli see viimati 2011. aastal. Selle aasta esimese poolteise kuuga on kakao hind kerkinud juba seitse protsenti ning analüütikute sõnul pole hinnalangust lähiaastatel oodata. Hinnatõusu peamiseks põhjuseks on nõudluse kasv, eriti arenevates riikides.\nRahvusvaheline kakaoorganisatsioon ennustab, et nõudmine ületab pakkumist järgmise viie aasta jooksul, mis on kestvaim defitsiidiperiood vähemalt 1960. aastast, mil organisatsioon hakkas andmeid avaldama.\n«Meid ootavad ees ajad, kus kakao kõrgem hind muutub üha enam normaalseks,» ütles Citigroupi toorainespetsialist Sterling Smith ajalehele The Wall Street Journal. Kakao tootmist ei saa samamoodi suurendada kui maisi tootmist, kus külvipinna suurendamine põhjustab kiire saagikuse kasvu. «See tähendab, et šokolaad ja kakaotooted muutuvad paratamatult kallimaks,» lisas Smith.\nAnalüütikute sõnul saab murdepunktiks hinnatase 3000 dollarit tonn. Neljapäeval kerkis kakao tonnihind 2958 dollarini, mis tähendab, et kriitilise tasemeni on jäänud vähem kui poolteist protsenti.\n«3000 dollarit tonn saab olema kindlasti äratuskellaks,» ütles Londonis asuva Ecobanki tooraineanalüütik Edward George. «Kauplejad ja tootjad hakkavad reageerima sellel tasemel,» ütles ta.\nNõudluse kasvu taga on Hiina ja teised arenevad riigid, kus inimeste jõukus on ulatunud tasemele, kus inimesed võivad endale šokolaadi lubada.\nSuurt saaki ei saa kiiresti\nMöödunud aastal ületas nõudlus kakaoubade järele esimest korda enam kui miljoni tonni piiri, mis on 32 protsenti rohkem kui kümme aastat tagasi. Analüüsifirma Euromonitor andmetel kasvab nõudlus Hiinas viis protsenti aastas vähemalt aastani 2018.\n«Arenevates riikides on sissetulekud jõudnud tasemele, kus inimesed saavad endale lubada šokolaadi, see suurendab nõudlust,» ütles Euromonitori tarbijaanalüütik Matt Hudak.\nTarbimine on kasvanud ka arenenud riikides. Bloomberg kirjutas kolmapäeval, et USA rahvusliku kommitootjate assotsiatsiooni andmetel kasvas sõbrapäeva kommimüük sel aastal 1,9 protsenti, 1,06 miljardi dollarini, mis on suurim müük vähemalt 2009. aastast. Maiustuste kogumüügist moodustab šokolaad 75 protsenti.\nBoston Globe kirjutas mõned päevad tagasi, et USAs on šokolaadi hind võrreldes 2012. aastaga kerkinud 45 protsenti, britid peavad selle eest veerandi võrra rohkem maksma kui aasta varem.\nKakaosaaki ei saa aga kiiresti suurendada. Seda kasvatavad miljonid väikefarmerid väikestel maalappidel, mis asuvad peamiselt Lääne-Aafrika vaestes riikides. Vanad kakaopuud annavad üha vähem saaki ning osa farmereid on kakaokasvatamisest loobunud ja asunud tootma kasumlikumat palmiõli ja kautšukit.\nUute kakaoistanduste rajamisest pole kohest abi, sest tippsaagikuseni jõudmiseks peab puu kasvama vähemalt kümme aastat.\nSuured rahvusvahelised magusatootjad, nagu Mars ja Nestlé, on investeerinud uute kakaosortide aretamiseks miljoneid dollareid. Kohalike väikefarmerite harimiseks on palgatud agronoome, kes õpetaks neile tänapäevast tehnoloogiat.\n«Kurb tõde on, et kasu pole sellest olnud,» ütles Marsi toorainehangete juht Barry Parkin. Maailma ühe suurema kakaokauplemisfirma Olam International hinnangul jääb kakao hind sel aastal liikuma 3000 dollari kandis tonn ning võib kerkida 3500 dollarini. See on aga juba tase, mis võib ärgitada farmereid tegema uusi investeeringuid.


Nädalavahetusel selgusid Tokyo paraolümpiavõitjad triatlonis - Eesti Triatloni Liit\nAvaleht/Arhiiv, Uudised/Nädalavahetusel selgusid Tokyo paraolümpiavõitjad triatlonis\nNädalavahetusel selgusid Tokyo paraolümpiavõitjad triatlonis\nTokyo paraolümpiamängudel oli nädalavahetusel kavas paratriatlon, mis tegi olümpiadebüüdi 2016.a. Rio de Janeiros. Paratriatleedid võistlesid sprindidistantsil ning medaleid anti nii meeste kui naiste arvestuses välja neljas erinevas võistlusklassis (meestel PTWC, PTS4, PTS5, PTVI ja naistel PTWC, PTS2, PTS5, PTVI). Mõlemal võistluspäeval oli veetemperatuur 30 kraadi ning õhusooja peaaegu 28 kraadi.\nPTVI klassis võidutses naistest kahekordne maailmameister ja eelmiste paraolümpiamängude viies Susana Rodriguez Hispaaniast. Tegemist on noore Hispaania arstiga, kes soovis pärast Rio paraolümpiamänge teha Tokyos parem tulemus ja see õnnestus tal suurepäraselt. Meestest võitis ameeriklane Brad Snyder, kes paraolümpiamängude jälgijatele ei ole võõras, sest mees on võitnud Londoni paraolümpiamängudelt ujumises kaks kuldmedalit ja ühe hõbeda ning Rios kolm kuldmedalit ja ühe hõbeda.\nNaiste PTS5 klassis võitis Lauren Steadman Suurbritanniast ning meeste PTS5 klassis sakslane Martin Schulz. Mõlemad sportlased olid poodiumil ka Rios, kui Steadman sai hõbe- ja Schulz kuldmedali.\nKõige põnevama lõpuheitluse pakkus PTWC kategooria naiste võistlus, kui võitja selgus finišisirgel. Vähem kui sekundilise eduga võttis võidu ameeriklanna Kendall Gretsch austraallanna Lauren Parkeri ees. Gretschil on medalikollektsioonis muuhulgas ka kuldmedalid 2018.a. PyeongChangi paraolümpiamängudelt murdmaasuusatamises ja laskesuusatamises. Meeste PTWC klassis võttis võidu viiekordne maailmameister ja Rio paraolümpiamängude võitja Jetze Plat Hollandist. Plati ootavad Tokyos ees veel kaks starti jalgrattasõidus (24km eraldistardist sõit ja 79,2km grupisõit).\nNaiste PTS2 klassis võidutses ameeriklanna Allysa Seely, kes teenis ka Rio paraolümpiamängudelt kuldmedali.\nMeeste PTS4 klassis võitis prantslane Alexis Hanquinquant, kes on kolmekordne Euroopa ja kolmekordne maailmameister.\nLoodetavasti saame lähitulevikus paraolümpiamängudel ka mõnele Eesti paratriatleedile kaasa elada.


Kuvatud on postitused sildiga suvi2011. Kuva kõik postitused\nKõigepealt tuleb üles tähendada selline huvitav ja haruldane sündmus, nagu eileõhtune kerge vihmasabin. Noh, kerge mööndusega võib seda ju ka äikeseks nimetada. Sadu algas õhtul kolmveerand kuus ja kestis napilt pool tundi. Vähemalt lehtede kaudu said taimed veidike kosutust, raskel ajal abiks seegi.\nTäna hommikul õue minnes lõi vastu leitsak. Ei miskit muud! Aga Eestimaa aeg ei oota ja veel vähem teeb seda järjest kahanev puhkus. Seega, sahmakas vett pähe ja tööle. Üritasin mõni aeg tagasi kapsavagusid kõblata, aga loobusin kõplaga kivide tagumisest. Täna rohisin need vaod ära käsitsi. Tuleb aga uuesti korrata, et parm ei ole jumala poolt loodud elajas, vaid on kindlasti üks saatana sigitis. Jubedad õelused!\nAga noh, kapsad on rohitud ja parmudel ka kõhud täis söödetud.\nVeidi sai pintsli ja valge värviga ringi jalutatud ning mõnele paigale veidi uuem ja säravam jume antud.\nPärastlõunal oli suuremat sorti kastmine käsil. Kurgitaimed kasvatavad usinasti vilju ja tahavad eriti hoolikalt kastmist. Ühtlasi sai üle käidud ka lähimad lillepeenrad.\nKõige suurema palavuse ajal tegin paar pilti jõe ääres.\nJärsk kallas on niitmata (trimmerdamata), aga las ta praegu ollagi nii - seal ju rohkelt erinevaid niidutaimi õitsemas.\nLuigelill. Tänavu on tal tervelt kolm õisikuvart. Pilti tehes ei märganudki, et ühe õisiku keskele jääb päikese peegeldus. Aga noh, las see luigelill siis kiiskab!\nLilli kastes jäi kõrvu ühe linnupoja vali ja kaeblik kisa. Lõpuks leidsin ta küüni vundamendi juurest. Isegi kastmisvee juga teda eriti ei ehmatanud.\nKahju hakkas vaesekesest. Tema ema oli ilmselt ülejäänud poegadega kuskile kaugemale lennanud. Proovisime, kas õnnestub linnukest sööta. Esimese söötmise järel panime ta Kivikõrbe roosipeenra posti otsa. Hiljem vaatasime, et ta ikka veel seal ja nii söötsime tal vastu ööd veel korra kõhu täis. Ta oli teisel korral juba märksa aktiivsem: vaatas huviga ringi, hüples käe peal ja nõudis nokka õieli ajades uusi parmusuutäisi.


Mänguväljak koju - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › Mänguväljak koju\nTeema: Mänguväljak koju\nSooviksin osta korraliku mänguväljakut koduhoovi.\nKas keegi oskab soovitada, kust saada mõistliku hinnaga head turvalist väljakut?\nKrauta valikuga olen tuttav, kuid tahaks midagi turvalisemat ja korraliku trepiga.\nHea valiku leidsin tiptiptap lehelt, kuid neil ei ole hinnakirja. Kas keegi on sealt ostnud ja teab, mis hinnaklass neil on ning kas nad üldse eraisikutele koduhoovi pakuvad? Laps saab juunis alles 3 aastaseks. Plastikust smoby väike liumägi on meil olemas, aga tahaks midagi korralikumat. Ehituspoodide omad tunduvad liialt kõrged ning ebaturvalised, samas iga aasta uut ju ka ei hakka ostma ja võiks juba veidi suuremale lapsele sobida. Üksi ta veel ju nagunii seal ronima ei hakkaks.\nKõige lihtsam on muidugi epoodi hinnapäring teha, kuid kuna kohe ostuks veel ei lähe, siis mõtlesin uurida, mis võimalusi veel oleks. Ise ehitamine oleks ka muidugi tore, aga kuna mees ehitab maja, siis ei tahaks tema aega selle peale kulutada.\nMeie ostsime siit, kui noorim laps oli 2 aastane. Nüüd saab 5 ja mänguväljak on olnud igapäevases kasutuses ja kindlasti mängivad seal veel mitu aastat. On turvaline, tuleb vaid ankrutega maa sisse kinnitada.\n3 aastane õpib päris kiiresti ära, kuidas seal ronida.\nTiptiptap puhul võid arvestada neljakohalise summaga ja tõenäoliselt ei ole esimene number 1.\nVt nt ka manguvaljakud.eu ja üldse – pakkujaid on palju, valik on võrreldes selle ajaga väga suur, kui ise esimest vajasime.\nTiptiptapilt vaatasin kõige lihtsamat kiike, see oli koos paigaldusega üle tuhande, mänguväljakud on mitu tuhat. Kallid on sellepärast, et on olemas kõik turvasertifikaadid, seega sobivad avalikeks mänguväljakuteks. Koduhoovi ongi pigem nagu raiskamine.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 25.01 20:26; 26.01 11:04;\nPalmako väljakud on küll väga kindlad ja kvaliteetsed, kuigi need ongi needsamad, mida ka ehituspoodidest leiab. Minu juunis kolmeseks saanud poiss ronis samal suvel juba ise seal. Kiik oli ka piisavalt madalale pandud, et sai ise peale ja ära. Meil siis konkreetselt Bosse mudel. Ronis nii redelist kui ronimisseinast.\nMul naabritel on tiptiptapi mänguväljak aias -liumägi,kiiged, ronimissein. 5000 kokku.\nOstsime ka kunagi, kahetsen investeeringut. Lapsed mängisid seal vaid lühikest aega, siis juba jäi titekaks. Ja kui endal aias on, siis ei tundu ka nii huvitav. Kiik oli ainuke, mida kasutati pikemalt, ronimissein ja liumägi oli ehk paariks aastaks. Siis tahtsin maha müüa, aga selle äraviimine ja teise kohta paigaldamine on ülimalt tülikas ja kallis. Oleks võinud avalike mänguväljakute juurde jääda.\nPuidust piraadilaev – tundus väga lahe, kuid kasutust leidis vähe, välja arvatud lisana ostetud pesakiik.


"The Klaaspärlimäng" - viimane raamat ja peamised Saksa kirjanik Hermann Hesse. See avaldati 1943 Zurich kirjastus. Aastal 1946, Hesse sai Nobeli kirjanduspreemia, võibolla seetõttu oma raamatus "Klaaspärlimäng". Lühike töö sisu on järgmine: tegevus toimub tulevikus, lugu on nimel väljamõeldud teadlane ja ajaloolane, kes töötab elulugu peategelane romaan - Master mängu Josef Knecht.\nMaster mängu - pealkiri, mis on antud peategelane, koolitada spetsiaalselt valitud, andekas, eliit järeltulijad Euroopa ühiskonna jaoks ette nähtud ruum selleks asuv asutus väljamõeldud riigis Castalia provintsis. Nimi selgelt riigi resoneerib sõna "kastisüsteemi", mis on õpetajate ja õpilaste kooli. Peamine teema on selleks asutuseks Klaaspärlimäng, mis sisaldab segu teaduse ja kunsti.\nPikemas perspektiivis, väljamõeldud Hesse Castalia ühist paljude teiste teoste autorid on kiindunud mõtted utoopia. Aga Hesse toob tema müüt idee vaimne ja intellektuaalne lõpuks Euroopa mõtte, mõnes mõttes on "Jumalate hukk". Ja loomine Castalia, võtame näiteks vajadus.\nHesse kirjeldab vaimset katastroofi tööstuslikuks Euroopas, mis lõpetas kõik vaimne ja loominguline elu. Ja elulistes küsimustes nagu majandus, poliitika, filosoofia ja religioon, hakkas hinnatakse asjatundmatu inimesed nendes küsimustes.\nErinevaid erinevad inimesed mäletavad "Klaaspärlimäng". Külastajate lugejad ütlevad meile, et Roman Gesse - see ei ole väga peen vihje kaasaegse eliit, et ta tegeleb mis tahes jama, mis viib kokkuvarisemist ühiskonnas.\nNiisiis, "The Klaaspärlimäng". Kokkuvõte romaani on selline: peategelane Yozef Kneht, hakkas koolitust koolis kastaliyskoy omandab sõbrale nimega Plinio Designori kellega nad läbi pika poleemiline arutelusid. Nendes vaidlusi, Designori Knecht üritab veenda, et leiab elujõuline katse säilitada teaduse, kultuuri ja kunsti, samuti eliit haridussüsteem kinnistesse asutustesse Castalia.\nNimed peategelaste räägivad enda eest, "Knecht" - teener, "Designori" - Senor. Tõenäoliselt, kui nad valitakse juhuslikult Hesse, kui ta leiab, et seisukoht, mida toetab Designori, õige. Designori jätab Castalia elada "päriselus" on "reaalses maailmas".\nKnecht, kes edukalt lõpule koolitus, ta oli kutsutud juhtima koolis Castalia. Ühel päeval otsustab ta hakata õpetama poeg tema sõber, ta tuleb tema juurde ja jääda mõneks ajaks pikk, sureb, jättes meile luulekogu ja novellid tema töö.\nKüsimus esitati Hesse kogu narratiivi, võib sõnastada järgmiselt: "Eks ole kogu teaduse ja kunsti, kõik vaimne uljus inimkonna lihtne mäng klaasist?".\nRomaan, Hesse mõelnud, mis juhtuks koos kunsti kodanliku ühiskonna, on sügavalt vaenulik ükskõik loovust? Surma peategelane näitab meile , et sellised inimesed nagu Knecht, ei ole koha tavalised üksikisikud.\nSünopsis "Matryona", lugu Solženitsõn\nKirjanik ja kodanik. Gogoli loovus ja elu\nFriedrich Schiller "Röövlid": kokkuvõte tööde\n"Metssiga" Generaatorid: Mudelite läbivaatamine, omadused. klientide ülevaateid\nTehnoloogiline kaart. Üldeeskirjad ettevalmistamine ja kujundamine\nSong: mis on selle mõiste?


Eesti Audi Klubi foorum - 3.0 171kw turbo\nEesti Audi Klubi foorum » Diesel power » 3.0 171kw turbo\nPealkiri: 3.0 171kw turbo (Vastuseid: 12 | Vaatamisi: 1772)\npostitati 14.11.19 17:09\n3.0 171kw turbo\nAuto läheb pidevalt avarii reziimi. Diagnostikas sain vastuseks et turbo geomeetriaga jama.\nKes mida soovitaks edasi teha\nBRTurbos käisin, taastatud turbo hinnaks sain seal 420 eurot.\nKas saaks kuskilt odavamalt? kas keegi tahaks mu turbot remontida\nAutoks siis c6 2008a 3.0 diisel ja 171kw\npostitati 14.11.19 17:30\nAutolammutusest saad odavamalt. Pane aga elv.ee varuosapäring teele.\npostitati 14.11.19 18:22\nHea diagnostika "geomeetriaga mingi jama". Ega seal palju variante pole. Kas elektriline aktuaator vigane või geomeetria labad ei liigu vajalikus ulatuses. Geomeetria kinni tahmanud või egr jahuti pöördsiiber on oma kohalt lahkunud ja geomeetrias peatunud. Kõikke annab remontida kui võllis väga suuri lõtke pole.\npostitati 14.11.19 18:23\nAlgselt postitas: kupi0\nMis nimelt selle geomeetriaga siis on seal? Kinni tahmanud? Soovitus oleks turbo maha võtta (niikui nii pead võtma, kui plaanid teise panna ) ja geomeetria ära puhastada. Vaata videosi kasvõi juutuubist.\nDiagnostik muidu arvutiga N75 klapi tööd ka kontrollis näiteks?\npostitati 14.11.19 19:46\nklapi töö korras. tahmanud pidi olema jh. diagnostikast müüdi mulle mingi geomeetria puhastus aine ka mille pidi paaki valama, kahjuks sellest abi ei olnud\npostitati 14.11.19 20:01\nEi-ei, ikka füüsiline puhastus aitab. Turbo maha, geomeetria lahti ja korralikult puhastusspreiga uputada, kuniks labad korralikult liiguvad, mul naise Passatil sama töö ees....aga pole aega ja viitsimist veel ette võtta. Sel veel vaid väga korralikult kiirendusel viskab limpi, muidu veel toimib.\npostitati 15.11.19 05:20\nOot oot, võtke nüüd veits hoogu maha, mis puhastusaine paaki (nali?) mingit n75 seal pole. Tuleb vaadata kuidas ja kas geomeetria liigub, kinni need ei tahma, see pole pd mootor koos n75ga. Nagu soyer mainis, pool egr jahuti suunavat klappi kuskil vahel või aktuaator lihtsalt vigane. Või siis vahetatud vale vastu või reguleerimata. "Arvutitarka" on ka vaja\nSeda, et mingi jama, teadsid enne arvutimängu ka.\npostitati 15.11.19 05:43\nOot oot, võtke nüüd veits hoogu maha, mis puhastusaine paaki (nali?) mingit n75 seal pole. Tuleb vaadata kuidas ja kas geomeetria liigub, kinni need ei tahma, see pole pd mootor koos n75ga. Nagu soyer mainis, pool egr jahuti suunavat klappi kuskil vahel või aktuaator lihtsalt vihane. Või siis vahetatud vale vastu või reguleerimata. "Arvutitarka" on ka vaja\nSeda, et mingi jama teadsid enne arvutimängu ka.\nkusjuures kui nüüd egrist räägid, siis ostsin auto umbes kuu tagasi ja mootor ei läinud. selgus et egr välja kirjutatud ja auto müügiplats lasi sinna egr süsteemi peale tagasi ehitada\npostitati 15.11.19 13:05\nOot oot, võtke nüüd veits hoogu maha, mis puhastusaine paaki (nali?) mingit n75 seal pole. Tuleb vaadata kuidas ja kas geomeetria liigub, kinni need ei tahma, see pole pd mootor koos n75ga.\nMinu paha, paugutasin hetkel jah PD mootori pealt.\npostitati 20.11.19 05:33\nTurbo sai viidud brturbosse puhastusse. Geomeetria oli must. 100 eurot ja ehk kestab nüüd jälle. Homme läheb turbo peale tagasi\näitah kõigile kes viitsisid vastata\npostitati 25.11.19 13:58\nKas nüüd turbo töötab normaalselt ja auto enam limp mode ei lähe?\npostitati 13.12.19 19:52\nAlgselt postitas: Ranz112\nsiiamaani töötab ilusti\npostitati 14.12.19 12:30\nÄra siis unusta vahepeal sooja mootoriga pedaal põrandasse panna, et püsiks puhtana (mõned korrad nädalas)! Muidu mingi aeg puhastad jälle


Teisenda µW mõõtühikuks bhp (Mikrovatt mõõtühikuks Brake horsepower)\nMikrovatt to Brake horsepower\nKui palju on Brake horsepower ühes Mikrovatt?\n1 Mikrovatt [µW] = 0,000 000 001 341 022 089 595 Brake horsepower [bhp] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Mikrovatt mõõtühikuks Brake horsepower teisendamiseks.\nTeisenda Mikrovatt mõõtühikuks Brake horsepower (µW mõõtühikuks bhp):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '892 Mikrovatt'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Mikrovatt' või 'µW'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Võimsus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '56 µW na bhp' või '52 µW to bhp' või '70 Mikrovatt -> Brake horsepower' või '35 µW = bhp' või '25 Mikrovatt na bhp' või '49 µW na Brake horsepower' või '21 Mikrovatt to Brake horsepower'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(16 * 28) µW'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '892 Mikrovatt + 2676 Brake horsepower' või '91mm x 76cm x 92dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Vaba mees Juhan Kristjan Talve - Uudised - Kultuur\nVaba mees Juhan Kristjan Talve\nJuhan Kristjan Talve abikaasa Sirje Kiiniga.\nJuhan Kristjan Talve, kelle kirjutised koguna «Hääl vabadusest» värskelt trükist tulid, oli mees, kes Nõukogude okupatsiooni ajal sealpool ning selle murenedes siinpool Soome lahte Eesti iseseisvuse taastamise eest võitles. Ajaloolane Mart Laar heidab pilgu Juhan Kristjan Talve elule ja tööle.\nEesti uuemast poliitilisest ajaloost võib leida mitmeid mehi, kelle rolli pole tänaseni õieti teadvustatud ega tunnustatud. Üheks neist on kahtlematult Juhan Kristjan Talve (1951–2003). Tema Eestis täidetud avalike ametite loetelu pole tõepoolest pikk. Eesti Vabariigi Kodanike Peakomitee liige, Eesti Kongressi saadik, Põhiseaduse Assamblee liige 1991–1992. Juhan Kristjan Talve tegelik mõju ulatub siiski nendest ametikohtadest tunduvalt kaugemale.\nTa võitles tõhusalt Eesti iseseisvuse taastamise eest, mõjutades ühtlasi oma vaiksel ja tagasihoidlikul moel taasiseseisvuva Eesti poliitikat, tehes seda enamasti isikliku suhtlemise, aga ka nii raadioeetris kui kirjalikult avaldatud esseede kaudu. Võib nõustuda president Toomas Hendrik Ilvese hinnanguga, et Juhan Kristjan Talve esseed kuulusid oma aja ajakirjanduse tippu. On hea, et need tänu Lauri Vahtre ja Sirje Kiini pingutusele lugejateni jõuavad.\nJuhan Kristjan Talve sündis 26. novembril 1951 Stockholmis soomepoisi ja Eesti ühe tuntuma kultuuriloolase Ilmar Talve ning NSV Liidu rünnaku tagajärjel Viiburist põgenema sunnitud Liisa Karvinen-Talve pojana. Rahvuslik hoiak oli Juhan Kristjanile seega juba kodust kaasa antud. Sama kehtib ka suhtumises kommunismi, mille vägivalla tõttu olid Juhan Kristjani mõlemad vanemad sunnitud sünnimaalt lahkuma.\nPeagi suundus perekond elama Soome, kus Juhan Kristjan lõpetas Turu Ülikooli õigusteaduskonna, tegutsedes seejärel oma erialal Soomes. Juhan Kristjan Talve asus juba noorest peast tegutsema Eesti iseseisvuse taastamise nimel, tehes samal ajal karjääri Soome poliitikas, täpsemalt Rahvuslikus Koonderakonnas Kokoomus. Nendest sidemetest oli Eestil 1990. aastate alguses palju kasu. 1976. aastal külastas Juhan Kristjan Talve esimest korda Eestit. Ta sõlmis siin sidemed vastupanuliikumise ning kultuuriringkondadega, kelle sidepidajaks vaba maailmaga Juhan Kristjan järgnevatel aastatel kujunes.\nVäärtuslikemaks tema vahendusel vabasse maailma jõudnud dokumendiks oli Raimo Kangro, Sirje ja Rein Ruutsoo kaudu Soome saadetud EKP KK büroo ülisalajane 1978. aasta kurikuulus venestusplaan. Juhan Kristjan Talve oli aktiivselt tegev raadiojaama Vaba Euroopa töös. 1983. aastal ilmus Stockholmis Sirje Sinilinnu nime all tema raamat «Mõningatest rahvuspoliitika aspektidest», mis tõlgiti hiljem soome, inglise ja ungari keelde. Nõukogude Eesti juhtkonna seas tekitas see üks paremaid okupeeritud Eestis toimuvat käsitlevaid ülevaateid tõsist ärevust.\nIsiklikus plaanis ei saa mainimata jätta, et muude tööde kõrval leidis Juhan Kristjan Talve aega ka allkirjutanu põranda all ilmunud käsitluse «Eesti 1944» tõlkimiseks ning avaldamiseks Soomes Siniveli nime all. Nõukogude impeeriumi nõrgenedes lülitus Juhan Kristjan Talve aktiivselt tegevusse Eestis. Kui tema kohta midagi lühidalt ütelda, siis seda, et Juhan Kristjan Talve oli vaba mees. Ta oli vabana sündinud ja vabana kasvanud, vabadus oli temasse sügavalt sisse imbunud. Selle vabaduse tõi ta endaga kaasa ka Eestisse, kus vabana elamist alles samm-sammult õpiti.\nJuhan Kristjan Talve on mõjutanud paljusid hilisemaid Eesti riigijuhte mitte üksnes oma järjekindlalt demokraatlike seisukohtade, vaid eeskätt isiksuse kaudu. Vaba mehena külvas ta vabadust kõikjale enda ümber.\nNii on Juhan Kristjan Talve kirjutiste kogumiku nimi – «Hääl vabadusest» – igati õigustatud. Algab see «Priidu» nime all ilmunud «Avaliku kirjaga Rein Ristlaanele», milles ilmutatud arusaam elust okupeeritud Eestis oli sedavõrd ehe, et Eestis selle kirja autorit põhjalikult taga otsiti. Edasi siseneb kogumik lootusrikkasse uude ärkamisaega, seejärel Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse ning Eesti Kodanike Komiteede liikumise tekke juurde.\nKõige suurem ruum kogumikus on antud kirjutistele «segasest ja närvilisest» 1990. aastast, järgneb töö uue põhiseaduse koostamise ning läbisurumise, seejärel kodakondsusseaduse kallal. Eesti taasiseseisvumise esimesi aastaid puudutavad esseed aastatest 1992–1997, kogumiku lõpetab essee surmast. Kui üldiselt on Juhan Kristjan Talve autorina vaoshoitult leebe, siis ühes küsimuses jäi ta järeleandmatuks – nimelt suhtumises kommunistlikusse parteisse ning selle kuritegudesse.\nSeejuures tõmbas Talve selge vahe kompartei realiikmete – tal oli nende seas endalgi arvukalt lähedasi sõpru – ning kompartei juhtiva kaadri vahel. Erilist vastumeelsust tekitasid Talves tegelased, kes üritasid kompartei kuritegusid kas maha vaikida või vähendada, üritades sel teel endale iseseisvas Eestis läbilöögivõimalusi luua. Kommunismi taagast ühemõtteliselt vabanemata oli Talve meelest Eestil raske edasi minna.\nÜldiselt üritas Juhan Kristjan Talve nii oma kirjutistes kui tegevuses pingeid vähendada, konflikte leevendada ning lahendust otsida. Juhan Kristjan Talvel oli tähtis roll rahvuslik-konservatiivse mõtteviisi suunamisel konstruktiivsesse ja ülesehitavasse sängi. Talve mitte ainult ei rääkinud koostööst, vaid ka pürgis selle poole.\nTal jätkus häid sõnu ka oponentide kohta, ta kutsus üles erinevate arvamuste tunnustamisele ja ülesannete jagamisele. Nii leiame tema esseedest tunnustavaid sõnu nii IME-ettepaneku kui Edgar Savisaare valitsuse programmi kohta. Suur osa oli tal uue põhiseaduse projekti kaitsel paremalt tulevate rünnakute vastu. Neis vaidlustes põhjendas Juhan Kristjan Talve elegantselt, et Eesti iseseisvuse taastamist õigusliku järjepidevuse alusel ei saa kohe kuidagi võrdsustada tagasipöördumisega 1938. aastasse.\nParaku pole rahuotsija elu tihti sugugi rahulik. Millegipärast valiti – osalt isiklikel põhjustel – just Juhan Kristjan Talve välja omalaadsesse «põhiseadusliku järjepidevuse dr Evili» rolli, keda süüdistati kõikvõimalikes pattudes, alates patoloogilisest vihast kommunistide vastu ning lõpetades eesti rahva olemasolu ohustamisega oma äärmusliku poliitikaga.\nAlgul üritas Talve sedalaadi rünnakutele vastata, juhtides viisakalt tähelepanu, et talle ja tema mõttekaaslastele pannakse suhu sõnad, mida nad pole kunagi ütelnud, ning lükatakse need siis võidukalt ümber, süüdistades seejuures kompartei kritiseerijaid eetika puudumises. Kui sedalaadi rünnakud jätkusid, siis Juhan Kristjan kibestus.\nVihahoos 1991. aasta sügisel Jaan Kaplinskile kirjutatud, kuid ära saatmata jäetud kirjas küsib Talve: «Kulla Jaan, ma palun Sul avalikult, selges eesti keeles ja ühemõtteliselt vastata mulle: «Kes on esitanud 1938. aasta Eesti tagasisaamist?» Kui Sa sellele küsimusele vastata ei suuda, siis lõpeta ometi ära see jätkuv kuradi valetamine, nagu keegi oleks nii ütelnud. Joseph Goebbels oleks Sinu-taolise tüübi käsi hõõrudes tööle võtnud, sest Sa oled ammu aru saanud propaganda algtõest: mingi vale jätkuv kordamine muudab selle usutavaks.»\nTalve kibestumine lõi vähem välja vahetus suhtlemises, mitmed kogumikus ära toodud, kuid tegelikkuses avaldamata jäänud kirjutised annavad sellest aga seda tugevamalt märku. See Juhan Kristjan Talve kibedam pool on kogumikus koondatud nime alla «Taak». Peab tunnistama, et neid kirjutisi on üsna valus lugeda. 1990. aasta kirjutises inimnäolisest natsismist annab Talve ülevaate «perestroikast» Natsi-Saksamaal ning endiste natside muundumisest ausateks demokraatideks, keda rahvas kõigile natside toime pandud kuritegudele vaatamata peab jätkuvalt usaldama ning toetama.\nMõnes oma essees saavutab Talve Villem Reimanit tema elu viimastel aastatel iseloomustanud teravuse. Essees «Võidetud rahvas ei ole kunagi ühtne» annab Talve esiteks kibeda ülevaate sellest, mida eestlane endast ise arvab. «Eestlaseks olemine on selles mõttes elukutseline tegevus, et eestlane rohkem kui ükski teine rahvas tegeleb sellega, et olla see, mis ta on. Eestlase energiast hirmus suur osa läheb selleks, et olla eestlane.»\nEestlase enda arvates on ta tark ja haritud ning äärmiselt töökas, tema päritolu ulatub kaugele ajalukku ning ta on üldse üks ainulaadne nähtus.\nJärgneb ülevaade sellest, missugune eestlane tegelikult on. Selgroogu on vaid vähestel ja needki on sellised veidrikud vist ainult lollist peast. «Vähegi targem eestlane lakub kohe ükskõik kelle taldu, kui see talle vaid kasulik on. Seitsesada orja-aastat, mis nii peagi on saamas juba kaheksasajaks, on arendanud inimtüübi, mis on täiesti talumatu. Kavalus, kahekeelsus, kadedus, ebaausus on ainult peamised eestlaste ebameeldivatest joontest.»\nNõukogude vaim andis eestlastele suurepärase ettekäände laiskuseks, töökusest olevat asi kaugel. Hinnatakse vaid neid, kes on suutnud võimalikult palju petta, valetada ning varastada. «Ühiskonna haigus on arenenud nii kaugele, et ühe või teise kommunisti mineviku meeldetuletamine on ka peaaegu nagu ebaviisakas. Seal, kus aktiivsed kollaborandid Norras, Taanis või Prantsusmaal maha lasti, siis Eestis ei puutu neid keegi – vaata et tarkuse ja kavaluse eest veel ei premeerita.» Eestlased leiavad, et kõigis nende hädades on süüdi keegi teine, eeskätt sakslased või venelased, armastades samas kangesti omavahel kakelda. «Ränkraske on su saatus, Eesti – nii palju eestlasi ühelainsal väikesel maal!»\nKogu sellisele seespool kobrutavale kibedusele vaatamata jäi Juhan Kristjan Talve helgeks inimeseks. Ta ei küsinud, kas sellist Eestit me tahtsime. Sest ta teadis, et Eesti riik on täpselt selline, milliseks me ise oleme suutnud ta ehitada. Eesti on oma rahva nägu, just selliste vooruste ja puudustega, nagu eestlased on. Juhan Kristjan Talve armastas südamest neid mõlemaid.