Eestis paigaldatud GBO\nÜlevaade erinevatest süsteemidest põhineb nii isiklikel kogemustel kui ka külastatud seminaridel siin- ning välismaal, millest oleme ammutanud väga palju teadmisi.\nÜldjuhul on paigaldusaeg 2 päeva. Vähestel juhtudel saab lihtsamate autode puhul hakkama kahemehetööna ka 1 päevaga, näiteks Mazda 6 puhul. Komplitseeeritumate autodega (palju silindreid, vähe ruumi) võib paigaldus kesta erandkorras kuni 4 päeva.\nSoovitatav hind on arvestatud otse-sissepritsega 4-silindrilisele mootorile, 53. liitrise paagiga varuratta asemele, tankimisvarustusega tagastanges. Olenevalt autost võib lisainstallatsioonide arvelt hind ka veidikene varieeruda.\nGAZLAND saab paigaldada Teile ükskõik millise gaasiseadme, mis Eestis esindatud - lisaks alandada paigalduse hinda 100 euro võrra soovitatavast hinnast. Soodustuse saavutame sellega, et tarnime seadme otse tootjalt ning ei püüa iga kliendi nahka koorides kiiresti rikastuda ja võtame tasu vastavalt tööle. Soovime Teiega luua aluse sõbralikule ja pikale koostööle.\nKirjeldus ja soovitatav hind.\nGBO ZENIT - Itaalia kvaliteet kättesaadava hinnaga! Poola ettevõte Auto-Gaz Centrum on elektrilist juhtplokkide tootja ning on hetkel üks juhtivaid tootjaid autogaasimaailmas. Kindlal sammul ühendasid jõud AGC ning itaalia ettevõte LPG-AUTRONIK. Koos suutsid nad luua kõrgkvaliteetse toote, samal ajal säilitada taskukohane hind pea igale kasutajale. Kontroller Zenit täitis kõik klientide ning gaasiseadmete paigaldustehnikute ootused oma töökindlusega ning ühilduvusega pea kõikide süsteemidega. Mainitud gaasiseadmete plokid pannakse kokku Itaalia tehases, seepärast loeme need ka Itaalia toodeteks.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole 850 - 950€, koos KM'ga.\nPoola tootja, on tootnud oma juhtmooduleid alates 2004a. Väga töökindel 4. põlvkonna süsteem, ei eristu teistest poola tootjatest mitte millegi peale hinna poolest.\nРSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 800 - 900€, koos KM'ga.\nToodetud Poolas nagu ka КМЕ. Puuduvad teistest paremad omadused.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 800 - 900€, koos KM'ga.\nToodetud Leedus, pea kõik firma tooted on kergelt paigaldatavad, ei taha saada erilist hooldust ning on lihtsad kasutada. Väga hea hinna-kvaliteedi suhe. Tamona autogaasisüsteem – töökindel ja kvaliteetne süsteem neile, kes ei taha üle maksta kalli brändi eest.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 600- 700€, koos KM'ga..\nPoola tootja, KME ja Versuse analoog.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 800- 900€, koos KM'ga.\nPoolik koopia Itaalia süsteemist - tasub kaarega mööda käia.\nItaalia toodang, mooduleid toodetakse ühes suurimas Euroopa autogaasisüsteemide tehases АЕB. Kaasaegne autogaasisüsteem luuakse iseenda väljatöötatud alustel ning tehnoloogiatega AEB Technologies nime all. Paljuski on olnud just nende insenerid teerajajateks.\nAEG gaasisüsteemid omavad ülemaailmseid ja Euroopa kvaliteedisertifikaate. Järelkaja on laitmatu, ilmselt sellepärast, et toode on tõesti kvaliteetne ning töökindel.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 850 - 950€, koos KM'ga.\nDigitronicu analoog moodulid toodetakse AEB Technologies tehases.\nEttevõte AC Autogas on brändi STAG tootja. Kogu tootevalik, mida AC Autogas pakub läbib kõik põhjalikud testid spetsialistide valvsa pilgu all. Küllaltki hea toode, üks plussidest on hea hea hind ning ka pidevate innovatsioonide arendus autogaasimaailmas.\nPRINS - ülemaailmselt tuntud kõrgkvaliteetne Hollandi bränd, mis on end pühendanud kliendile ning pidevale arendustööle. Autogaasikomplektis PRINS on kasutusel parimad gaasipihustid Jaapani tootjalt Keihin. Omab kõrgklassilisi katsetulemusi kahjulike väljaheitegaaside vähesuse osas. Ettevõte omab kõiki vajalikke sertifikaate: NEN-EN-ISO9001:2008, R67-01, R110, ISO15500, ISO/TS 16949:2002.\nLisaks vajab eraldi tähelepanu järjestikpritsesüsteem, mis lubab mõne väikese komponendi vahetusega töötada nii propaan-butaanil kui ka metaanil ning lisaks ka bensiinil!\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 1500 - 1700€, koos KM'ga.\nBRC (Itaalia) – üks suurimaid gaasiseadmete tootjaid maailmas. BRC süsteemid töötavad tõrgeteta üle terve maailma. Seadmeid paigaldatakse nii sõidukitele kui ka rasketehnikale ning bussidele. Samas ehitatakse kas propaani või butaani peale ümber ka jahte ning kaatreid ning kõiki teisi bensiinil töötavaid sisepõlemismootoreid. Erineb odavamatest tootjatest oma töökindluse ja -täpsuse poolest.\nSoovitatav hind koos paigaldusega 4-silindrilisele autole – 1500 - 1700€, koos KM.\nVialle on ülemaailmne liider alternatiivkütuse ning vedelgaasisissepritsesüsteemide turul - täpsemalt 5. ja 6. põlvkonna gaasisüsteemid. Vialle oli esimene, kes töötas välja propaan-butaangaasi sissepritse vedelas olekus, mis sai nimeks Vialle LPi (liquid propane injection- vedel propaani sissepritse). Antud süsteem annab täpseima kontrolli vedelalt sisse pritsitud gaasi üle, mis omakorda avaldab suurt mõju põlemisefektiivsusele - kütusekulu vähenemisele ning automootori võimsusele.\nLPi süsteem — vedelas olekus gaasi pritse töötab edukalt ka kõige keerukamates automootorites, kaasa arvatud ka turbomootorid ning FSI jms — mitmetasandiline kütuse/õhu segu ja põlemistehnoloogia ka väga vaese kütuseseguga. Jah, just FSI gaasi peal!\nPeamine funktsioon - gaasi aurustamine ning töörõhu hoidmine süsteemis.\nToodab kolm eri tüüpi süsteeme gaasijaotuse jaoks: Basic, Alaska, Artic. Kõik on üheastmelise konstruktsiooniga, kõik varustatud elektromagnetilise kaitseventiiliga ning vedelgaasifiltriga. Kvaliteetne ja gaasi jaoks sobilik töösüsteem. Doseeriv klapp töötab jaotuskangisüsteemil, mis on täpne ning samas võimeline töötlema gaasi ka siis kui sellesse on juhuslikult segatud võõrad elemendid. Üks miinustest - palju praaki.\nHL-Propan – omab originaalset aurustikonstruktsiooni, mille abil saab oma väikeste mõõtmete juures probleemivabalt ära toita kuni 250 hj mootori. Kahjuks muid häid omadusi sellel reduktoril pole.\nOmaduste poolest lähedane Tomasetto Alaska'ga, kuid on sellest parem. Tänu palju võimsamale soojendusele ja aurustamiskambri suurusele võib töötada kuni 200hj mootoritega. Avariiklapp asub teises sõlmes, mis on positiivne töökindlusele ning välistab gaasilekke sisselaskekollektorisse, mis võiks raskendada käivitust bensiiniga peale pikka seismist. Kokkuvõttes väga mitmekülgne ja balanseeritud ning töökindel süsteem.\nHea ning töökindel reduktor, hoiab hästi rõhku ning tehasest väljuvate praaktoodete protsent madal.\nMöödapääsmatu osa 4. ja 5. põlvkonna gaasisüsteemidel. Nendest sõltub tasakaalustatud gaasisegu, seepärast tuleb nende valikul olla eriti tähelepanelik.\nHead töökvaliteediga, soovitatav ja töökindel variant. Miinuseks see, et üldiselt ei müüda eraldiseisvalt AEB täissüsteemist ning hinna poolest ei erine väga BARRACUDA'st.\nKõige kallim variant 4. põlvkonna pihustitest, samas aga ka kõige parem. Nõelaga pihustites tuleb gaasipealevool läbi solenoidide, millede sees on varras reguleerimise jaoks. Selline konstruktsioon lubab pihustil end pidevalt läbi puhuda, millega välditakse ummistumist. Kui juhtub aga nii, et kuidagi läheb pihusti umbe siis on see võimalik bensiinipihustistendis läbi pesta. Seda ei juhtu tihti, kuid isiklikust kogemusest tulenevalt olen kursis. Pihusti omab madalat takistust - 1,9 Oomi. Konstruktsioon lubab väga täpset kütuse doseerimist ning mis kõige tähtsam - stabiilsed tööparameetrid.\nBarracuda pihustid näitavad väga head töökindlust ning vastupidavust mustusega ummistumisele. Neid toodetakse poola tootja ALEX'i poolt. Konstruktsiooni ja tehniliste omaduste poolest väga lähedased jaapani tootja Keihin'i pihustitega. Peab märkima, et kasutusprotsessi jooksul ei vaja Barracuda pihustid kalibreerimist. Uurimuste ja testide tulemuste põhjal saab öelda, et tegemist on kõrgekvaliteetsete tükkidega, millel on kõrge tööressurss.\nKõige levinumad "varras"--tüüp 30 pihustid. Rohkem on tuntumad Valtel type 30 ja Rail type 30, samas ka hilisemad modifikatsioonid Rail IG1-IG5-IG9. Üldiselt on Tüüp 30 kiire elektromagnetiline ventiil. Populaarsed, töötavad hästi mootorite peal, mis pole nõudlikud kütusesegu täpsuse suhtes ning "andestavad" kõrvalekaldeid stöhhiomeetrilisest suhtest. Peamine Valtek'i pluss on üsna pinnapealne - need pihustid kõige odavamad turul ning kergesti remonditavad.\nOMVL pihustites on kasutatud kaasaegseid materjale - korpus komposiitplastikust, mis lubab oluliselt lihtsustada konstruktsiooni. Varras on spetsiaalsest metallisulamist, mis on palju tundlikum magnetiliste impulsside osas. Seeläbi saavutatakse palju suurem töökindlus ning täpsem ja kiirem pihustitöö. Praktika näitab, et konkreetse pihusti tööiga on umbes 100 000km, kuigi oli partii "uuendatud" OMVL pihusteid, millel andis väga kiiresti alla varda vedru - probleem sai kiire lahenduse remontkomplekti abil.\nSee pihustitüüp on kõikidest 4. generatsiooni variantidest kalleim, samas ka parim, mida oma autole paigaldada saab. Nõelaga pihustites tuleb gaasipealevool läbi solenoidide, millede sees on varras reguleerimise jaoks. Selline konstruktsioon lubab pihustil end pidevalt läbi puhuda, millega välditakse ummistumist. Kui juhtub aga nii, et kuidagi läheb pihusti umbe siis on see võimalik bensiinipihustistendis läbi pesta. Seda ei juhtu tihti, kuid isiklikust kogemusest tulenevalt olen kursis. Pihusti omab madalat takistust - 1,9 Oomi. Konstruktsioon lubab väga täpset kütuse doseerimist ning mis kõige tähtsam - stabiilsed tööparameetrid.\nValikut tehes tuleks arvestada kahe teguriga : suurus ja Euroopa sertifikaadi olemasolu, ülejäänud parameetrid on vähemtähtsad.\nPeamised kvaliteetsete paakide tootjad: Stako, Irene, Gzwm, Elpigaz.\nBetooni 3a, Tallinn\nTelefon:+372 5805 8455\nGaasiseadmete müük, paigaldus, hooldus


GRILLFESTIL valiti Bikini Fitness: võistlejate ankeedid! | Buduaar\nGRILLFESTIL valiti Bikini Fitness: võistlejate ankeedid!\n2016. aasta 8. juuni 16:01\nHeast vormist ja paljust muust targalt toitumisega seonduvast räägime 10. juuni õhtul Grillfesti pealaval toimuval Bikini Fitness konkursil, kus rahva ette astuvad sportlikud Eesti naised.\nInimene saab olla ilus ja terve igas vanuses, kui ta sööb ja liigub piisavalt ja õigesti ja need naised on tõestuseks!\nBody-fitnessiga olen tegelenud 3 aastat.\nHooajaväliselt söön nagu tavaline inimene ikka kartulit ja kastet ja magustoitu. Põhimõtteliselt pean siiski kinni reeglist, et mul oleks kolm korralikku sööki ja kolm vaheampsu. Samuti vaatan, et taldrikul oleks alati olemas roheline osa, liha ja siis pasta/riis/tatar või kartul. Luban endale maitseid ja sööke, mida võistluste ettevalmistusperioodil menüüs pole. Söömine on ainus tegevus, mis toidab.\nLiha mis tahes kujul, puuviljad, ning tuleb tunnistada, et kõik, mida saab mõnusalt ajaviiteks krõbistada: küpsised – eriti soolased, kuivatatud puuviljad.\nEi söö ise ja ei soovita teistel ka:\nMagustatud gaseeritud joogid, alkohol, õlis friteeritud toidud, sest neis puudub igasugune kasulik tegur.\nBikini-fitnessiga tegelen alles väga lühikest aega, u 6 kuud.\nKuna esimesed võistlused olid kevadel, siis hetkel olen söönud juba kuus kuud kava järgi. Nüüdseks on mul hooaeg läbi ja olen lubanud endale kõike ja parimat. Hooajaväliselt söön nagu tavaline inimene – kõike. Põhimõtteliselt pean siiski kinni reeglist, et mul oleks ikka viis söögikorda päevas. Samuti vaatan, et taldrikul oleks alati olemas roheline salat, liha ja kohupiim.\nLiha – ilma selleta ei saa kuidagi. Selle kõrval alati rohelist salatit ning riis/tatar. Kindlasti juurde veel juurviljad ja puuviljad.\nMa olen muidu kõigesööja, aga nüüdseks ei taha ja ei soovita teistele ka friteeritud tooteid. Magusat tuleb mõõdukalt tarbida. Mida ma ei joo, on alkohol, ja ei soovita teistele ka.\nBikini-fitnessiga tegelen põhjalikult 2 aastat.\nHooajaväliselt söön nagu tavaline inimene. Põhimõtteliselt siiski söön kolm korralikku sööki ja kolm vaheampsu. Samuti vaatan, et taldrikul oleks alati olemas roheline osa, liha ja siis pasta, riis, tatar või kartul.\nLiha mistahes kujul; puuviljad ning jäätis.\nMagustatud gaseeritud joogid, alkohol, õlis friteeritud toidud.\nSelle spordialaga olen tegelnud 13 aastat.\nKindlat toitumiskava ei ole, on välja kujunenud tervislik ja jõusaalis treenivale inimesele sobilik toitumine. Söön kõike mõõdukates kogustes, rohkem muidugi valgurohket toitu, aga keegi ei keela ka rasvast ja magusat täielikult.\nGrillitud liha, omlett, kohupiim, magus jäätis.\nPüüan saia ja suhkrut vähe tarbida, samuti viinereid-suitsuvorste, friikartuleid. Alkohol suuremates kogustes mõjub kah laastavalt organismile ja kehakaalule.\nOlen alaga tegelenud 3 võistlust ehk 1 hooaeg.\nVõistlusdieedi ajal on kindel toitumiskava kindla kaloraažiga, siin-seal mõningad patustamised (oleme ikkagi inimesed, mitte robotid. Võistlusväliselt saan süüa, mida hing ihaldab, kuid tervislik eluviis käib selle alaga käsikäes ning päris rämpstoitu igapäevaselt ei söö.\nGrillkana vokitud köögiviljadega. Öeldakse ju, et oled see, mida sööd.\nMahla ja karastusjooke ei joo, kuna sama hästi võiks ju lusikaga lihtsalt suhkrut süüa. Toitudest ei eelista valmistoitu, kuna selles on liigselt säilitusaineid ning erinevaid muid lisatud aineid, mida kehal vaja ei ole.\nTegelen alaga 2 aastat.\nOff-season‘il siider, grill-liha ja Kalevi kommid. Dieediperioodil kana, munad ja juurikad.\nGrillkana ja martsipanikommid.\nVõid ja sibulat.\nTulge kuulama ja vaatama ning tehke laval pakutav järele, kui suudate! Festivali ajakava on kodulehel www.grillfest.ee.\nFotod: Joosep Martinson / fitness.ee


Teeme nii, et sellest kuidas ma enne Kassiabi elasin, me pikalt ei räägi. Mulle ei meeldi kui minu minevik jutuks tuleb. Oli kuidas oli, aga ühel päeval toodi mind siia kassimajja ja nii see kõik lõppeski. Ma ei tea kuidas inimeste endi elud seatud on, kas nad üksteisega ka nii teevad? Kui keegi kodustest enam ei sobi, kas tema siis viiakse ka esimesse ettejuhtuvasse turvakodusse või varjupaika või saadetakse tänavale? Mulle on hakanud tunduma, et loomi ja inimesi ei saa vist ühe mõõdupuuga võtta. Mina ei tea kuidas see inimeste maailma on. Minul on lõppude lõpuks oma elu elada ja üldse, ma parema meelega räägin oma tänasest ja homsest päevast. Minu elufilosoofia on selline, et elada tuleb ikka päev korraga. Ei ole mõtet mõelda sellest, mis oleks võinud olla kui seda nii kui nii enam muuta ei saa. Igal päeval on omadest muredestki küllalt.\nNoh, alguses olin siin Kassiabis väga ettevaatlik, normaalne ju, iga kass rääkimata siis minust, käituks uues kohas samamoodi – hindaks riske, analüüsiks neid ning alles seejärel võtaks kindla seisukoha, kujundaks käitumismudelid, taktika ja strateegia. Aga uuest olukorrast arusaamine võttis mul kauem aega kui ette kujutasin, sest kõik muutus koguaeg. Mulle anti mitu korda ussirohtu, viidi kliinikusse vaktsineerimisele ja hoiti puuris. Ja nii ma ei saanudki kohe aru, mis koht ja seltskond see on, kuhu ma sattunud olen ning millised võimalused mul siin on. Teate, sellel perioodil ma tundsin ennast koguaeg väga kehvasti. Mõtlesin ja muretsesin, et mis jama siis nüüd jälle tulla võib. Pidin üle saama sellest, et minu koduinimesed mind hülgasid ning lisaks sellele pidin ma emotsionaalselt ja füüsiliselt hakkama saama kõigega, mis minuga Kassiabis tehti. Mul tuli pidevalt oma olukorrast uus pilt kokku panna.\nPärast kastreerimist lasti mind varsti puurist välja. Hindasin uut olukorda ja leidsin, et kõige õigem on esialgu madalat profiili hoida. Need kassiinimesed siin majas muretsesid minu pärast, et kuidas mu tervis ikka on ja nii edasi. Tervis oli mul korras, aga minu meelest hakkasid nad vaikselt arvama, et ma olen teiste kasside peksupoiss. Ja ega need hinnangud minu jaoks asja paremaks ei teinud. Nende arvamused minust olid läbinisti valed. Ma kannatan päris palju välja, aga peksupoiss ma ei ole, mul oli lihtsalt vaja aega, et aru saada, kes on kes ja mis toimub. Ainuke võimalus õiglust jalule seada oli ohjad enda kätte võtta ja seda ma siis ka tegin, muud ju üle ei jäänud. Ja lõppude lõpuks olen ma ju ikkagi hea välimusega isane kass. Kõikide katsumuste kiuste sain ma nii enda kui teiste kassidega hakkama. Inimesed ei pea mind enam peksupoisiks, hea seegi. Aga nüüd olen sattunud järgmise valearusaama ohvriks, nad ütlevad, et ma olen kiusupunn, norin ja kaklen teisega.\nMa olen siin omaette mõtisklenud ja ma arvan, et ma ei ole tegelikult kiusupunn. Ma lihtsalt tahan olla inimeste jaoks kõige tähtsam ja lisaks sellele olen ma väga uudishimulik. See minu uudishimu on veel selline omamoodi. Mind kangesti huvitab mida teised kassid teevad, noh ma tahan kohe kõike täpselt te ada! Ja kui ma tean, mida nad teevad, siis ma tahan neid õpetada. Mul on palju häid ja arukaid ideid. Ma ei mõista, miks teised kassid ei taha teha nii nagu minu meelest õigem ja parem on? Ma pean alati sekkuma kui teiste kasside vahel mingi arusaamatus on, ma ei suuda oma häid ideid ainult endale hoida, ma lihtsalt pean välja ütlema, mida mina arvan. Noh ja nii meil tülid teiste kassidega tekivadki.\nInimestega mul probleeme ei ole. Kui nad tulevad, siis ma topin oma pea neile pihku, kui saan ronin sülle, võtan käppadega kaela ümbert kinni, musitan, niutsun, nurrun ja puhin kõva häälega suurest vaimustusest. Olen kuulnud, et isased inimesed pidid õrna hingega olema, mina olen isane kass ja minul on ka väga õrn hing.\nKassid on uhked ja tahavad endaga ise hakkama saada, iseseisvus on meile elus kõige tähtsam. Muidu ei oleks millelgi mõtet. Küllap sellepärast ei ole ka mina seni ei endale ega teistele tunnistanud, et viimase aja elumuutused on käinud mulle veidi üle jõu. Piinlik rääkida, aga mul on tekkinud pissimisega probleeme. Ükskord ma nagu ei saanud hästi pissida, käisin koguaeg kastis kükitamas. Minuga käidi arsti juures, võeti pissiproov, aga põiepõletikku ega mingit muud haigust, mida ravida saaks mul ei ole. Arstid ütlesid, et see kõik on stressist. Ma ise ei saa päris täpselt aru, mida nad selle stressi all silmas peavad. Minu meelest on asi lihtsam - mul ei ole päriskodu ja mul ei ole oma inimest kellest kinni hoida. Ja kõik need teised kassid tekitavad minus pidevalt ebakindlust. Ma kohe ei saa rahu, sest kunagi ei või teada mida nad jälle valesti või ebaotstarbekalt teevad. Võib olla ronivad minu asemel ise inimesele sülle! Minu olukorrale kohase eneseirooniaga võtab laulusalm asja olemuse kokku: ja niimoodi tekivadki minu enesekindluse seina pidevalt uued praod.\nMa loodan, et see inimene, kelle jaoks mina õige kass olen, leiab mind ükspäev siit Kassiabist üles ja tuleb mulle järele. Ma soovin, et ta mõistab kasse ja et tal jätkub kannatlikkust, sest minuga on vaja väga palju tegeleda. Tahan pidevalt suhelda ja mul on vaja rohkelt paisid, vajan topelt koguses mõistmist, lohutamist ja kiitmist, sest te saate ju aru, et pärast kõike, mis minuga juhtunud on, võtab hingelise tasakaalu saavutamine aega.\nKassiabi (mitte „Vremja“) Mürka


„Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades — Euroopa vahistamismäärus — Liikmesriikidevaheline üleandmiskord — Otsused, mis tehakse pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud — Tagaselja määratud karistuse täitmisele pööramine — Kohtuotsuse teistmise võimalus”\nkoosseisus: president V. Skouris, asepresident K. Lenaerts, kodade presidendid A. Tizzano, R. Silva de Lapuerta, L. Bay Larsen, T. von Danwitz, A. Rosas ja E. Jarašiūnas, kohtunikud E. Levits, A. Ó Caoimh, J-C. Bonichot, M. Safjan (ettekandja) ja C. G. Fernlund,\nS. Melloni, esindaja: abogado L. Casaubón Carles,\nMinisterio Fiscal, esindaja: J. M. Caballero Sánchez-Izquierdo,\nBelgia valitsus, esindajad: C. Pochet ja T. Materne,\nSaksamaa valitsus, esindajad: J. Kemper ja T. Henze,\nMadalmaade valitsus, esindajad: J. Langer ja C. Wissels,\nÜhendkuningriigi valitsus, esindaja: H. Walker,\nEuroopa Liidu Nõukogu, esindajad: P. Plaza García ja T. Blanchet,\nEuroopa Komisjon, esindajad: I. Martínez del Peral, H. Krämer ja W. Bogensberger,\nEelotsusetaotlus puudutab nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34), mida on muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK (ELT L 81, lk 24, edaspidi „raamotsus 2002/584”), artikli 4a lõike 1 tõlgendamist ja vajadusel kehtivust. Selles palutakse Euroopa Kohtul samuti vajadusel anda oma seisukoht küsimuses, kas liikmesriik võib keelduda Euroopa vahistamismääruse täitmisest Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 53 alusel, põhjendusega, et rikutud on puudutatud isikule selle riigi põhiseadusega tagatud põhiõigusi.\nTaotlus on esitatud S. Melloni ja Ministerio Fiscali vahelises vaidluses seoses Euroopa vahistamismääruse täitmisega, mille Itaalia ametivõimud tegid S. Mellonit puudutava tagaselja mõistetud vangistuse täitmisele pööramiseks.\nHarta artikli 47 teine lõik sätestab:\nHarta artikli 48 lõige 2 on sõnastatud järgmiselt:\nHarta artikli 52 lõige 3 näeb ette:\nHarta artikkel 53 „Kaitse tase” sätestab:\nRaamotsuse 2002/584 artikli 1 lõiked 2 ja 3 näevad ette:\nRaamotsuse artikli 5 sõnastus oli algses redaktsioonis järgmine:\nkui Euroopa vahistamismäärus on tehtud karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks, mis on määratud tagaseljaotsusega ja asjaomasele isikule ei ole teatatud isiklikult ega teda muul viisil teavitatud, millal ja kus toimub istung, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, võib üleandmise suhtes kohaldada tingimust, et vahistamismääruse teinud õigusasutus annab piisava tagatise, et isikul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, on võimalus esitada taotlus asja uueks läbivaatamiseks vahistamismääruse teinud liikmesriigis ning olla otsuse tegemise juures;\nRaamotsus 2009/299 täpsustab Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumise põhjused, kui asjaomane isik ei ole ilmunud oma asja kohtulikule arutamisele. Raamotsuse põhjendused 1–4 ja põhjendus 10 näevad ette:\nSüüdistatava õigus ilmuda isiklikult kohtulikule arutelule on hõlmatud [EIÕK] artiklis 6 sätestatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele Euroopa Inimõiguste Kohtu tõlgenduses. Kohus on samuti märkinud, et süüdistatava õigus ilmuda isiklikult kohtulikule arutelule ei ole absoluutne ning et teatud tingimustel võib süüdistatav omal vabal tahtel selgesõnaliselt või vaikimisi, kuid ühemõtteliselt, nimetatud õigusest loobuda.\n[…] Raamotsusega 2002/584/JSK […] lubatakse täitval õigusasutusel nõuda vahistamismääruse teinud asutuselt piisavat tagatist, et isikul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, on võimalus esitada taotlus asja uueks läbivaatamiseks vahistamismääruse teinud liikmesriigis ning võimalus viibida otsuse tegemise juures. Nimetatud tagatise piisavuse üle otsustab täidesaatev asutus ning seega on raske täpselt teada, millal täitmisest võib keelduda.\nSeetõttu on vaja sätestada selged ja ühtsed põhjused selliste otsuste mittetunnustamiseks, mis tehti pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud. Raamotsuse eesmärk on viimistleda nimetatud ühtsete põhjuste määratlust, mis võimaldaksid täidesaatval asutusel otsust täita, vaatamata sellele, et isik kohtulikul arutelul ei viibinud, austades täielikult isiku õigust kaitsele. Käesolev raamotsus ei ole mõeldud selliste vormide ja meetodite, sealhulgas menetlusnõuete reguleerimiseks, mida kasutatakse käesolevas raamotsuses sätestatud tulemuste saavutamiseks; need kuuluvad liikmesriikide õigusaktide reguleerimisalasse.\nSellise otsuse tunnustamisest ja täitmisest, mis tehti pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud, ei tohi keelduda, kui asjaomane isik, olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, on andnud enda kohtulikul arutelul kaitsmiseks volitused õigusnõustajale, kes teda kohtulikul arutelul ka kaitses, tagades praktilise ja tegeliku õigusabi. Sellega seoses ei tohiks olla oluline see, kas asjaomane isik ise valis ja määras endale õigusnõustaja ning tasus talle või kas õigusnõustaja määras ja õigusnõustajale tasus riik, eeldusel et asjaomane isik on vabatahtlikult otsustanud, et isiklikult kohtulikule arutelule ilmumise asemel esindab teda õigusnõustaja. […]”\nRaamotsuse 2009/299 artikli 1 lõiked 1 ja 2 on sõnastatud järgmiselt:\nRaamotsuse 2009/299 artikliga 2 jäeti välja raamotsuse 2002/584 artikli 5 punkt 1 ning lisati viimati nimetatud raamotsusesse alljärgneva sõnastusega artikkel 4a, mis käsitleb otsuseid, mis tehakse pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud:\nRaamotsuse 2009/299 artikli 8 lõiked 1–3 näevad ette:\nAudiencia Nacionali (Hispaania) kriminaalkolleegiumi esimene koda tunnistas 1. oktoobri 1996. aasta määruses põhjendatuks anda S. Melloni välja Itaaliale tema üle kohtu mõistmiseks tegudes, mis olid loetletud Tribunale di Ferrara (Itaalia) 13. mail ja 15. juunil 1993 tehtud vahistamismäärustes nr 554/1993 ja nr 444/1993. Pärast 5000000 Hispaania peseeta suuruse kautsjoni vastu vabastamist, mille S. Melloni tasus 30. aprillil 1996, ta põgenes, nii et teda ei saanud Itaalia ametiasutustele üle anda.\nTribunale di Ferrara tuvastas 27. märtsi 1997. aasta kohtulahendis S. Melloni kohtusse mitteilmumise ning otsustas, et kohtudokumendid toimetatakse edaspidi kätte tema usaldusadvokaatidele, kelle ta oli nimetanud. Tribunale di Ferrara 21. juuni 2000. aasta kohtuotsusega, mida hiljem kinnitati Corte d’appello di Bologna (Itaalia) 14. märtsi 2003. aasta kohtuotsusega, mõisteti S. Melloni pankroti tahtlikult põhjustamise süüteo eest tagaselja kümneks aastaks vangi. Corte suprema di cassazione (Itaalia) kriminaalasjade viies koda jättis 7. juuni 2004. aasta kohtuotsusega S. Melloni advokaatide esitatud kassatsioonkaebuse rahuldamata. Riiklik süüdistaja Corte d’appello di Bolognas andis Tribunale di Ferrara määratud karistuse täitmisele pööramiseks 8. juunil 2004 Euroopa vahistamismääruse nr 271/2004.\nPärast S. Melloni kinnipidamist 1. augustil 2008 Hispaania politsei poolt andis Juzgado Central de Instrucción nr 6 (Hispaania) 2. augusti 2008. aasta määrusega kõnealuse Euroopa vahistamismääruse arutamiseks Audiencia Nacionali kriminaalkolleegiumi esimesele kojale.\nS. Melloni vaidlustas tema üleandmise Itaalia ametiasutustele, väites esiteks, et apellatsiooniastmes oli ta nimetanud teise advokaadi kui teda varem esindanud advokaadid ning võtnud tagasi viimati nimetatutele antud volituse, millele vaatamata toimetasid mainitud ametiasutused kohtudokumente kätte ikkagi neile kahele advokaadile. Teiseks väitis ta, et Itaalia menetlusõigus ei näe ette võimalust tagaseljaotsuseid edasi kaevata ning seetõttu peaks Euroopa vahistamismääruse suhtes kohaldama vajadusel tingimust, et Itaalia Vabariik tagab kohtuotsuse, millega S. Melloni süüdi mõisteti, edasikaebamise võimaluse.\nAudiencia Nacionali kriminaalkolleegiumi esimene koda otsustas 12. septembri 2008. aasta kohtumäärusega anda S. Melloni üle Itaalia ametivõimudele, et pöörata täitmisele talle kui pankroti tahtlikult põhjustamise süüteo toimepanijale Tribunale di Ferrara määratud karistus, leides samas ühelt poolt, et ei ole tõendatud, et S. Melloni nimetatud advokaadid teda 2001. aastast alates enam ei esindanud, ning teiselt poolt, et tema kaitseõigusi oli austatud, kuna ta oli kavandatud kohtuliku arutelu toimumisest eelnevalt teadlik, hoidus tahtlikult kohtusse ilmumast ning nimetas ennast esindama ja kaitsma kaks advokaati, kes astusid selles staatuses menetlusse esimeses kohtuastmes, apellatsiooni- ja kassatsiooniastmes, ammendades nii kõik edasikaebamise võimalused.\nS. Melloni esitas Tribunal Constitucionalile nimetatud määruse peale „recurso de amparo” (konstitutsiooniline kaebus). Ta põhjendas oma kaebust sellega, et Hispaania põhiseaduse artikli 24 lõikes 2 ette nähtud absoluutset nõuet, mis tuleneb õigusest õiglasele kohtulikule arutamisele, on kaudselt riivatud. Nimelt on rikutud õiglase kohtuliku arutamise põhisisu viisil, mis kahjustab inimväärikust seoses väljaandmise lubamisega riigile, mis loeb väga raskete süütegude korral kehtivaks tagaseljaotsuseid, kohaldamata üleandmise suhtes tingimust, et süüdimõistetu peab oma kaitseõiguste tagamiseks saama neid otsuseid vaidlustada.\nTribunal Constitucionali esimene koda otsustas 18. septembri 2008. aasta määrusega võtta „recurso de amparo” menetlusse ja peatada 12. septembri 2008. aasta kohtumääruse täitmine ning Tribunal Constitucionali täiskogu otsustas 1. märtsi 2011. aasta määrusega asuda asjaomast kaebust ise arutama.\nEelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on ta enda eespool viidatud 30. märtsi 2000. aasta kohtuotsuses 91/2000 tõesti tunnistanud, et põhiõiguste siduvus on ad extra kontekstis hindamisel piiratum ning rakendada saab Hispaania põhiseaduse artikliga 24 seotud vaid kõige põhilisemaid ja elementaarsemaid nõudeid, tuvastades „kaudse” põhiseadusevastasuse. Kohus leiab siiski, et õigusest õiglasele kohtulikule arutamisele tulenevate nõuete „kaudset” rikkumist – rikkudes õiglase kohtuliku arutamise põhisisu viisil, mis kahjustab inimväärikust – kujutab endast Hispaania kohtute otsus lubada väljaandmist riigile, mis loeb väga raske süüteo korral kehtivaks tagaseljaotsused, kohaldamata üleandmise suhtes tingimust, et süüdimõistetu peab saama oma kaitseõiguste tagamiseks neid otsuseid vaidlustada.\nEelotsusetaotluse esitanud kohus tuletab meelde, et see siseriiklik kohtupraktika on kahel põhjusel samuti kohaldatav raamotsusega 2002/584 kehtestatud üleandmismenetluse raames. Esimene põhjus on see, et süüdimõistetu üleandmise suhtes kohaldatav tingimus kuulub põhiseadusliku õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele põhisisu hulka. Teine põhjus tuleneb asjaolust, et nimetatud raamotsuse artikli 5 punkt 1 nägi sel ajal kehtinud redaktsioonis ette võimaluse, et tagaselja määratud karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes kohaldatakse „täitva liikmesriigi õiguse alusel” muu hulgas tingimust, et „vahistamismääruse teinud õigusasutus annab piisava tagatise, et isikul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, on võimalus esitada taotlus asja uueks läbivaatamiseks, mille käigus tagatakse tema kaitseõigused vahistamismääruse teinud liikmesriigis, ning olla otsuse tegemise juures” (Tribunal Constitucionali 5. juuni 2006. aasta otsus 177/2006).\nEelotsusetaotluse esitanud kohus tuletab lõpuks meelde, et ta rahuldas 28. septembri 2009. aasta otsusega 199/2009 „recurso de amparo”, mis oli esitatud kohtumääruse peale, millega lubati Euroopa vahistamismääruse täitmise raames anda asjaomane isik üle Rumeeniale, et pöörata täitmisele nelja-aastane tagaselja määratud vanglakaristus, ilma et selles kohtumääruses oleks mainitud nõuet, et kõnealust süüdimõistvat otsust saab teista. Sel juhul lükkas Tribunal Constitucional tagasi Audiencia Nacionali põhjenduse, mille kohaselt ei tehtud tegelikult tagaseljaotsust, kuna kaebaja oli volitanud advokaadi, kes osales kohtuistungil tema isikliku kaitsjana.\nTribunal Constitucionali sõnul tuleneb asja keerukus asjaolust, et raamotsusega 2009/299 tunnistati kehtetuks raamotsuse 2002/584 artikli 5 punkt 1 ja kehtestati uus artikkel 4a. Artikkel 4a ei luba „keelduda täitmast Euroopa vahistamismäärust, mis on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks, kui isik ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti”, kui asjaomane isik on, „olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, andnud volitused enda kohtulikul arutelul kaitsmiseks [enda] või riigi poolt määratud õigusnõustajale, kes teda kohtulikul arutelul ka kaitses”. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et käesoleva põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse aluseks olevas asjas on tõendatud, et S. Melloni oli volitanud kaht usaldusadvokaati, kellele Tribunale di Ferrara teatas kavandatava kohtuliku arutelu toimumisest, mistõttu ta oli sellest teadlik. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on tõendatud ka asjaolu, et S. Melloni kaks advokaati kaitsesid teda esimese astme kohtus järgnenud menetluses ning hilisemates menetlustes apellatsiooni- ja kassatsiooniastmes.\nEelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud küsimus, kas raamotsus 2002/584 keelab Hispaania kohtutel kohaldada S. Melloni üleandmise suhtes tingimust, et asjaomase süüdimõistva otsuse teistmine peab olema võimalik.\nSellega seoses lükkab eelotsusetaotluse esitanud kohus tagasi Ministerio Fiscali argumendi, mille kohaselt ei ole eelotsusetaotlus vajalik, kuna raamotsus 2009/299 ei ole ratione temporis põhikohtuasjas kohaldatav. Põhikohtuasjas vaidlustatud küsimus ei ole, kas 12. septembri 2008. aasta kohtumäärusega eirati seda raamotsust, vaid kas selle kohtumäärusega kaudselt rikuti Hispaania põhiseaduse artikli 24 lõikega 2 kaitstud õigust õiglasele kohtulikule arutamisele. Kõnealust raamotsust tuleb aga arvestada selle õiguse sisu kindlaks tegemiseks, millel on ad extra toime, kuna tegemist on liidu õigusega, mis on nimetatud määruse põhiseaduslikkuse hindamise ajal kohaldatav. Selle arvestamist näeb ette ka siseriikliku õiguse raamotsustega kooskõlalise tõlgendamise põhimõte (vt 16. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas C-105/03: Pupino, EKL 2005, lk I-5285, punkt 43).\nNeid kaalutlusi arvestades otsustas Tribunal Constitucional menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\nKas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 4a lõiget 1 selle raamotsusega 2009/299/JSK muudetud kehtivas redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et see ei luba siseriiklikel õigusasutustel kohaldada samas sättes täpsustatud juhtudel Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes tingimust, et kõnealust süüdimõistvat otsust peab saama asjaomase isiku kaitseõiguste tagamiseks teista?\nKui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 4a lõige 1 on kooskõlas nõuetega, mis tulenevad […] harta artiklis 47 ette nähtud õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning artikli 48 lõikes 2 tagatud kaitseõigustest?\nKui vastus teisele küsimusele on jaatav, kas harta artikkel 53, tõlgendatuna süstemaatiliselt koostoimes harta artiklites 47 ja 48 tunnustatud õigustega, võimaldab liikmesriigil kohaldada tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust, et taotlevas riigis peab saama süüdimõistmist teista, tagades nii nendele õigustele suurema kaitse taseme kui tuleneb Euroopa Liidu õigusest, et vältida selle liikmesriigi põhiseaduses tunnustatud põhiõigust kitsendavat või kahjustavat tõlgendamist?”\nMõned Euroopa Kohtule oma seisukohad esitanud huvitatud isikud väidavad, et käesolev eelotsusetaotlus on vastuvõetamatu, kuna raamotsuse 2002/584 artikkel 4a ei ole ratione temporis kohaldatav põhikohtuasja kaebaja üleandmise menetluse suhtes. Nad on seisukohal, et 12. september 2008 – kuupäev, mil Audiencia Nacional otsustas määrusega anda põhikohtuasja kaebaja Itaalia ametiasutustele üle – on raamotsuse 2009/299 artikli 8 lõikes 1 sätestatud raamotsuse ülevõtmise tähtaja lõppemise kuupäevast 28. märtsil 2011 varasem kuupäev. Täiendavalt ja igaks juhuks väidavad nad ka, et Itaalia Vabariik kasutas nimetatud artikli 8 lõikes 3 ette nähtud võimalust lükata raamotsuse 2009/299 kohaldamise algust edasi 1. jaanuarini 2014 seoses selliste otsuste tunnustamise ja täitmisega, mille teevad Itaalia pädevad õigusasutused selliselt, et asjaomane isik ei viibi kohtulikul arutelul. S. Melloni üleandmise tingimusi Hispaania ametivõimude poolt Itaalia ametivõimudele reguleerib seega endiselt raamotsuse 2002/584 artikli 5 punkt 1.\nEeldades liikmesriigi kohtu esitatud eelotsuse küsimuste asjakohasust, võib neile vastamast keelduda vaid erandlikel juhtudel, siis kui on ilmne, et neis küsimustes osutatud liidu õigusnormide tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt selle kohta eelkõige eespool viidatud kohtuotsus Paint Graphos jt, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).\nKäesolevas asjas ei ole ilmne, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu palutud raamotsuse 2002/584 artikli 4a tõlgendamisel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega või et see puudutab hüpoteetilist probleemi.\nMis puudutab kõnealuse raamotsuse artikli 4a ratione temporis kohaldatavust, siis tuleb esiteks märkida, et raamotsuse 2009/299 artikli 8 lõike 2 sõnastuses endas on sätestatud, et raamotsust „kohaldatakse [8. märtsist 2011. aastast] alates selliste otsuste tunnustamise ja täitmise suhtes, mis tehakse, kui asjaomane isik ei viibi kohtulikul arutelul”, ilma et tehtaks vahet selle põhjal, kas need otsused on tehtud enne või pärast seda kuupäeva.\nGrammatilist tõlgendust toetab ka asjaolu, et raamotsuse 2002/584 artikli 4a sätteid tuleb käsitada menetlusnormidena (vt analoogia alusel 1. juuli 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-361/02 ja C-362/02: Tsapalos ja Diamantakis, EKL 2004, lk I-6405, punkt 20, ja 12. augusti 2008. aasta otsus kohtuasjas C-296/08 PPU: Santesteban Goicoechea, EKL 2008, lk I-6307, punkt 80), mistõttu need sobivad kohaldamiseks põhikohtuasja kaebaja üleandmise menetlusele, mis on endiselt pooleli. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohaldatakse üldiselt menetlusnorme nende jõustumise hetkel kõikide pooleliolevate vaidluste suhtes, samas kui materiaalõigusnorme tõlgendatakse tavaliselt nii, et need ei ole kohaldatavad enne nende jõustumist tekkinud olukorra suhtes (vt eelkõige 12. novembri 1981. aasta otsus liidetud kohtuasjades 212/80-217/80: Meridionale Industria Salumi jt, EKL 1981, lk 2735, punkt 9; 28. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C-467/05: Dell’Orto, EKL 2007, lk I-5557, punkt 48, ja eespool viidatud kohtuotsus Santesteban Goicoechea, punkt 80).\nTeiseks ei saa asjaolu, et Itaalia Vabariik kasutas raamotsuse 2009/299 artikli 8 lõikes 3 ette nähtud võimalust lükata nimetatud raamotsuse kohaldamise algust edasi 1. jaanuarini 2014 seoses selliste otsuste tunnustamise ja täitmisega, mille teevad Itaalia pädevad õigusasutused selliselt, et asjaomane isik ei viibi kohtulikul arutelul, põhjustada käesoleva eelotsusetaotluse vastuvõetamatust. Nimelt nähtub eelotsusetaotlusest, et selleks, et tõlgendada Hispaania põhiseaduses tunnustatud põhiõigusi kooskõlas Hispaania Kuningriigi ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingutega, võtab eelotsusetaotluse esitanud kohus arvesse liidu õiguse asjakohaseid sätteid, et teha kindlaks Hispaania põhiseaduse artikli 24 lõikega 2 tagatud õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele põhisisu.\nKõigist eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et Tribunal Constitucionali esitatud eelotsusetaotlus on vastuvõetav.\nTribunal Constitucional soovib oma esimese küsimusega teada sisuliselt seda, kas raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus kohaldab samas sättes täpsustatud juhtudel karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes tingimust, et tagaselja tehtud süüdimõistvat otsust peab saama vahistamismääruse teinud liikmesriigis teista.\nOlgu meenutatud, et nagu nähtub eelkõige nimetatud raamotsuse artikli 1 lõigetest 1 ja 2 ning põhjendustest 5 ja 7, on raamotsuse eesmärk asendada liikmesriikidevaheline mitmepoolne väljaandmissüsteem vastastikuse tunnustamise põhimõttel rajaneva õigusasutustevahelise üleandmissüsteemiga süüdimõistetute kriminaalkaristuste täitmiseks või kahtlustatavatele süüdistuse esitamiseks (vt 29. jaanuari 2013. aasta otsus kohtuasjas C-396/11: Radu, punkt 33).\nRaamotsuse 2002/584 eesmärk on seega süüdimõistetute või karistusseaduse rikkumises kahtlustatavate üleandmise uue lihtsustatud ja tõhusama süsteemi sisseviimisega hõlbustada ja kiirendada õigusalast koostööd, et aidata saavutada eesmärki kujundada Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks, põhinedes suurel liikmesriikidevahelisel usaldusel (eespool viidatud kohtuotsus Radu, punkt 34).\nRaamotsuse 2002/584 artikli 1 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid põhimõtteliselt Euroopa vahistamismääruse täitma. Raamotsuse sätete kohaselt võivad liikmesriigid nimelt vahistamismääruse täitmisest keelduda ainult raamotsuse artiklis 3 ette nähtud täitmata jätmise kohustuslikel alustel ning artiklites 4 ja 4a loetletud täitmata jätmise vabatahtlikel alustel. Lisaks võib vahistamismäärust täitev õigusasutus seada Euroopa vahistamismääruse täitmise tingimuseks ainult raamotsuse artiklis 5 määratletud tingimused (eespool viidatud kohtuotsus Radu, punktid 35 ja 36).\nSelleks et teha kindlaks raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõike 1 ulatus, mis on käesoleva küsimuse ese, tuleb uurida selle sätte sõnastust, ülesehitust ja eesmärki.\nRaamotsuse 2002/584 artikli 4a lõike 1 sõnastusest tuleneb, et selles nähakse ette sellise Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise fakultatiivne alus, mis on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks, kui isik ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti. Sellele alusele tuginemise vabadust piiravad neli erandit, mil täitval õigusasutusel puudub võimalus keelduda asjaomase Euroopa vahistamismääruse täitmisest. Eelnevast järeldub, et artikli 4a lõikega 1 on neil neljal juhul vastuolus see, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus kohaldab tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust, et olemas peab olema süüdimõistva otsuse teistmise võimalus süüdimõistetu juuresolekul.\nRaamotsuse 2002/584 artikli 4a lõike 1 niisugust grammatilist tõlgendust toetab ka selle sätte ülesehituse analüüs. Raamotsuse 2009/299 eesmärk on ühelt poolt tunnistada kehtetuks raamotsuse 2002/584 artikli 5 punkt 1, mis lubas teatud tingimustel tagaselja mõistetud karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes kohaldada tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab olema tagatud asja uus läbivaatamine asjaomase isiku juuresolekul, ning teiselt poolt asendada see säte artikliga 4a. See säte piirab nüüd niisuguse vahistamismääruse täitmisest keeldumise võimalust, nähes raamotsuse 2009/299 põhjenduse 6 kohaselt ette „millistel tingimustel ei tohi keelduda sellise otsuse tunnustamisest ja täitmisest, mis tehakse pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud”.\nEelkõige näeb raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõige 1 selle punktides a ja b peamiselt ette, et kui tagaselja süüdi mõistetud isik oli õigeaegselt teadlik kavandatud kohtulikust arutelust ja kui teda oli teavitatud sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui ta ei ilmu kohtulikule arutelule või kui asjaomane isik, olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli andnud volitused enda kaitsmiseks õigusnõustajale, on vahistamismäärust täitval õigusasutusel kohustus see isik üle anda, nii et õigusasutus ei saa kohaldada üleandmise suhtes tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab olema võimalus asja uueks läbivaatamiseks asjaomase isiku juuresolekul.\nArtikli 4a niisugust tõlgendust toetavad ka liidu seadusandja eesmärgid. Nii raamotsuse 2009/299 põhjendustest 2–4 kui ka artiklist 1 tuleneb, et liidu seadusandja soovis raamotsust vastu võttes hõlbustada kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd ja parandada liikmesriikidevahelist kohtuotsuste vastastikust tunnustamist sel viisil, et ühtlustatakse selliste otsuste mittetunnustamise põhjused, mis on tehtud pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud. Nagu on rõhutatud eelkõige põhjenduses 4, soovis liidu seadusandja nende ühtsete põhjuste määratlusega võimaldada „täidesaatval asutusel otsust täita, vaatamata sellele, et isik kohtulikul arutelul ei viibinud, austades täielikult isiku õigust kaitsele”.\nNii märkis ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 65 ja 70, et lahenduskäiguga, mida liidu seadusandja kasutas ja mis seisneb selles, et sätestatakse ammendav loetelu olukordadest, mil tagaseljaotsuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismäärust tuleb käsitada nii, et see ei riku kaitseõigusi, läheb vastuollu täitva õigusasutuse suhtes võimaluse säilitamine kohaldada asjaomase täitmise suhtes tingimust, et vastavat süüdimõistvat otsust võib asjaomase isiku kaitseõiguste tagamiseks teista.\nMis puudutab eelotsusetaotluse esitanud kohtu argumenti, mille kohaselt kohustus austada põhiõigusi, mis on sätestatud ELL artiklis 6, võib anda täitvatele õigusasutustele aluse keelduda Euroopa vahistamismääruse täitmisest, sh raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõikes 1 osutatud juhtudel, kui asjaomasel isikul ei ole õigust taotleda asja uuesti läbivaatamist, tuleb märkida, et niisugune argument viib tegelikult selle küsitavaks muutmiseni, kas raamotsuse 2002/584 artikkel 4a on liidu õiguskorras kaitstud põhiõigustega kooskõlas; see on aga teise küsimuse ese.\nKõigist eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus kohaldab samas sättes täpsustatud juhtudel karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes tingimust, et tagaselja tehtud süüdimõistvat otsust peab saama vahistamismääruse teinud liikmesriigis teista.\nOma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtult teada sisuliselt seda, kas raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõige 1 on kooskõlas nõuetega, mis tulenevad harta artiklis 47 ette nähtud õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning artikli 48 lõikega 2 tagatud kaitseõigustest.\nOlgu meenutatud, et ELL artikli 6 lõike 1 kohaselt tunnustab liit hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, millel on „aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud”.\nMis puudutab küsimust, millise ulatusega on harta artiklis 47 ette nähtud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning harta artikli 48 lõikega 2 tagatud kaitseõigused, siis tuleb täpsustada, et kuigi süüdistatava õigus ilmuda isiklikult kohtulikule arutelule on õiguse õiglasele kohtulikule arutelule oluline osa, ei ole see õigus absoluutne (vt eelkõige 6. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-619/10: Trade Agency, punktid 52 ja 55). Süüdistatav võib sellest sõnaselgelt või vaikimisi vabatahtlikult loobuda tingimusel, et loobumine on üheselt kindlaks tehtud, loobumisega kaasnevad minimaalsed, selle tähtsusele vastavad tagatised ja et see ei ole vastuolus ühegi olulise avaliku huviga. Õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele rikkumist ei ole eelkõige tuvastatud ka siis, kui süüdistatav ei ilmunud küll kohtulikule arutelule isiklikult, kuid teda oli teavitatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast või teda kaitses õigusnõustaja, keda ta oli selleks volitanud.\nHarta artikli 47 ja artikli 48 lõike 2 niisugune tõlgendus on kooskõlas ulatusega, mille Euroopa Inimõiguste Kohus on oma praktikas omistanud EIÕK artikli 6 lõigetega 1 ja 3 tagatud õigustele (vt eelkõige Euroopa Inimõiguste Kohtu 14. juuni 2001. aasta otsus Medenica vs. Šveits, avaldus nr 20491/92, punktid 56–59; 1. märtsi 2006. aasta otsus Sejdovic vs. Itaalia, avaldus nr 56581/00, Recueil des arrêts et décisions 2006-II, punktid 84, 86 ja 98, ja 24. aprilli 2012. aasta otsus Haralampiev vs. Bulgaaria, avaldus nr 29648/03, punktid 32 ja 33).\nLisaks tuleb märkida, et raamotsusega 2009/299 ellu viidud Euroopa vahistamismääruste – mis on tehtud pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud, tehtud otsuste täitmisele pööramiseks – täitmise tingimuste ühtlustamise eesmärk on vastavalt raamotsuse artiklile 1 edendada nende isikute menetlusõigusi, kelle suhtes on algatatud kriminaalmenetlus, ning samal ajal parandada liikmesriikidevahelist kohtuotsuste vastastikust tunnustamist.\nNii määravad raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõike 1 punktid a ja b kindlaks tingimused, mil loetakse, et asjaomane isik on vabatahtlikult ja ühemõtteliselt kohtulikul arutelul viibimisest loobunud, mistõttu süüdimõistetule tagaselja mõistetud karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes ei saa kohaldada tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab süüdimõistetule olema tagatud asja uus läbivaatamine tema juuresolekul. See on nii lõike 1 punktis a sätestatud juhul, kui asjaomane isik ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, kuigi talle esitati isiklikult kohtukutse või teavitati teda ametlikult sellest, millal ja kus toimub kava kohaselt kohtulik arutelu, kui ka sama lõike punktis b sätestatud juhul, kui asjaomane isik, olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, on otsustanud võimaluse kasuks, et isikliku ilmumise asemel esindab teda hoopis õigusnõustaja. Mis puudutab lõike 1 punkte c ja d, siis need käsitlevad olukordi, kus vahistamismäärust täitev õigusasutus on kohustatud Euroopa vahistamismäärust täitma, kuigi asjaomasel isikul on õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist, kui nimetatud vahistamismääruses on märgitud, et asjaomane isik ei taotlenud asja uuesti läbivaatamist või kui teda teavitatakse selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist.\nEeltoodut arvesse võttes tuleb tõdeda, et raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõikega 1 ei ole rikutud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ega kaitseõigusi, mis on tagatud vastavalt harta artikliga 47 ja artikli 48 lõikega 2.\nEeltoodud kaalutlustest lähtudes tuleb teisele küsimusele vastata, et raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõige 1 on kooskõlas harta artiklist 47 ja artikli 48 lõikest 2 tulenevate nõuetega.\nOma kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada sisuliselt seda, kas harta artiklit 53 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab vahistamismäärust täitval liikmesriigil kohaldada tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab saama süüdimõistmist teista, selleks et vältida selle liikmesriigi põhiseadusega tagatud õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõiguste rikkumist.\nSelles osas pakub eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigepealt välja tõlgenduse, mille kohaselt lubab harta artikkel 53 üldiselt liikmesriigil kohaldada tema põhiseadusega tagatud põhiõiguste kaitsestandardit, kui see on harta omast ulatuslikum, eelistades vajadusel seda liidu õigusnormide kohaldamisele. Niisugune tõlgendus võimaldab liikmesriigil eelkõige kohaldada tagaseljaotsuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes tingimusi, mille eesmärk on vältida tema põhiseaduses tunnustatud põhiõiguste kitsendavat või kahjustavat tõlgendamist, isegi kui niisuguste tingimuste kohaldamine ei ole raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõike 1 kohaselt lubatud.\nHarta artikli 53 sellise tõlgendusega ei saa nõustuda.\nHarta artikli 53 niisugune tõlgendamine kahjustaks nimelt liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet, kuivõrd see võimaldaks liikmesriigil takistada hartaga täielikult kooskõlas olevate liidu õigusaktide kohaldamist, kui viimati nimetatud ei austa selle riigi põhiseadusega tagatud põhiõigusi.\nNimelt tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et vastavalt liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõttele, mis on liidu õiguskorda iseloomustav põhitunnus (vt 14. detsembri 1991. aasta arvamus 1/91, EKL 1991, lk I-6079, punkt 21, ja 8. märtsi 2011. aasta arvamus 1/09, EKL 2011, lk I-1137, punkt 65), ei saa asjaolu, et liikmesriik tugineb siseriikliku õiguse sätetele, isegi kui need on põhiseaduse sätted, mõjutada liidu õiguse toimet selle riigi territooriumil (vt selle kohta eelkõige 17. detsembri 1970. aasta otsus kohtuasjas 11/70: Internationale Handelsgesellschaft, EKL 1970, lk 1125, punkt 3, ja 8. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-409/06: Winner Wetten, EKL 2010, lk I-8015, punkt 61).\nHarta artikkel 53 kinnitab küll seda, et kui liidu õigusakti jaoks on vaja siseriiklikke rakendusmeetmeid, on riigi ametiasutustel ja kohtutel õigus kohaldada põhiõiguste kaitse siseriiklikke standardeid, tingimusel, et see ei kahjusta hartas ette nähtud kaitse taset, nii nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus, ega liidu õiguse ülimuslikkust, ühtsust ja tõhusust.\nKuid nagu nähtub ka käesoleva kohtuotsuse punktist 40, ei anna raamotsuse 2002/584 artikli 4a lõige 1 liikmesriikidele võimalust keelduda Euroopa vahistamismääruse täitmisest, kui asjaomase isiku olukord vastab ühele selles sättes loetletud neljast juhtumist.\nLisaks olgu meenutatud, et raamotsusesse 2002/584 nimetatud sätte lisanud raamotsuse 2009/299 vastuvõtmise eesmärk on nende raskuste kõrvaldamine, mis tekivad niisuguste kohtuotsuste vastastikusel tunnustamisel, mille puhul asjaomane isik ei ole viibinud kohtulikul arutelul, ja mis tulenevad asjaolust, et põhiõiguste kaitses esinevad liikmesriikides erinevused. Selleks ühtlustab kõnealune raamotsus tagaseljaotsuste kohta tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise tingimusi, kusjuures vahistamismäärus peegeldab kõikide liikmesriikide saavutatud konsensust selles osas, milline ulatus anda liidu õiguse alusel neile menetluslikele õigustele, mis on tagaselja süüdimõistetul, kelle suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus.\nJärelikult kui lubada liikmesriigil kohaldada harta artikli 53 alusel tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust – mida raamotsus 2009/299 ette ei ole näinud –, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab saama süüdimõistmist teista, selleks et vältida vahistamismäärust täitva liikmesriigi põhiseadusega tagatud õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõiguste rikkumist, siis päädiks see sellega, et raamotsuses määratletud põhiõiguste kaitsestandardi ühtsust kahtluse alla seades kahjustatakse usalduse ja vastastikuse tunnustamise põhimõtteid, mida raamotsus püüab kindlustada, ja seega kahjustatakse nimetatud raamotsuse tõhusust.\nEeltoodud kaalutlusi silmas pidades tuleb vastata kolmandale küsimusele, et harta artiklit 53 tuleb tõlgendada nii, et see ei luba liikmesriigil kohaldada tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab saama süüdimõistmist teista, selleks et vältida selle liikmesriigi põhiseadusega tagatud õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõiguste rikkumist.\nNõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, mida on muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK, artikli 4a lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus kohaldab samas sättes täpsustatud juhtudel karistuse täitmisele pööramiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmise suhtes tingimust, et tagaselja tehtud süüdimõistvat otsust peab saama vahistamismääruse teinud liikmesriigis teista.\nRaamotsuse 2002/584, mida on muudetud raamotsusega 2009/299, artikli 4a lõige 1 on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 47 ja artikli 48 lõikest 2 tulenevate nõuetega.\nEuroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 53 tuleb tõlgendada nii, et see ei luba liikmesriigil kohaldada tagaselja süüdi mõistetud isiku üleandmise suhtes tingimust, et vahistamismääruse teinud liikmesriigis peab saama süüdimõistmist teista, selleks et vältida selle liikmesriigi põhiseadusega tagatud õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõiguste rikkumist.


Reis Loire'i jõeorgu | Stena Line\nLaske Prantsuse aial end üllatada\nTõeliselt lummava puhkuse jaoks broneerige reis Loire'i jõeorgu. Oma muinasjutulise õhkkonna, mitmete losside ja rabavate maastike tõttu pole ime, et see on tuntud kui „Prantsuse aed“.\nOrléans asub Loire'i kaldal ja on üks Prantsusmaa vanimaid linnu. Sellel on põnev ajalugu, mille keskmes on Prantsuse kangelanna Jeanne d'Arc – kuulus Orléansi neitsi vabastas linna 8. mail 1429. Jalutage läbi Orléansi ja avastage tohutul hulgal austusavaldusi kuulsale pühakule. Maison de Jeanne d’Arc on taasloodud maja, kus ta elas ja kus äratatakse interaktiivsete elamuste ja näituste, sh animeeritud filmi abil, ellu ikoonilise kangelanna lugu. Liikuge mööda Jeanne d'Arci järgi nime saanud teed, mis viib lummava gooti arhitektuuriga Sainte-Croix' katedraalini ja näeb öösel eriti imeline välja.\nKülastamist väärt muuseumite seas on näiteks Musée Historique et Archéologique de l'Orléanais (kus saate imetleda haruldast Rooma-Gallia pronkskujude kogu), Musée des Beaux-Artsi (peenete kunstide muuseum) ja kaasaegse kunsti austajatele mõeldud FRACi keskus, mille hüüdnimi on... „Les Turbulences“! Peate seda kohta külastama, et teada saada, miks! Selles piirkonnas viibides hüpake läbi Hôtel Groslot'st, mis on omapärane renessansiajastu hoone, millel on oma Jeanne d'Arci kuju.\nLoire'i jõeorus pakutavad maitsvad toidud lummavad teid. Lisage oma einele natuke vürtsi kohalikult kasvatatud safraniga, mida korjatakse sügisel käsitsi. Kas teadsite, et kõigest 1 kg safrani valmistamiseks kulub kuni 150 000 õit?\nKui naudite soolaseid toitusid, proovige Fouace Angevine'i. See on väike ahjus küpsetatud sai, mis on täidetud seente, või, valgete ubade või pasteediga. Ning magusasõbrad peaksid proovima Pralines de Montargis'd – karamelliga kaetud röstitud mandleid. Imemaitsev!\nVaid 1 h 30 min kaugusel Pariisist laiub rohkem kui 280 kilomeetri ulatuses châteaux de la Loire oma hämmastava maastikuga, kus on avastamiseks 23 imetlusväärset lossi. Astuge ajas tagasi renessansiaegsetesse kodudesse ja keskaegsete kindlustesse ning jalutage läbi nende imeliste, erksate aedade, kus õitsevad kõikvõimalikud lilled ja aedviljad. Ja kui soovite midagi romantilisemat, külastage „tuhande roosi aeda“ Jardins de Roquelinis ja Les Chemins de la rosed Doué-la-Fontaine'is.\nLoire jõeoru majesteetlikkuse avastamiseks on palju võimalusi: kõndige mööda Grande Randonnée'd (pikk jalgtee), lõõgastuge ja jälgige mööduvat maailma, nautides rongi mugavusi, või hüpake laeva pardale ja tundke mõnu lõdvestavast kruiisist!\nTõeliselt maagilise puhkuse kogemiseks ja igaveste mälestuste kogumiseks istuge autosse ja avastage Loire'i jõe orgu!\nLoire'i jõeorus pakutavad maitsvad toidud lummavad teid. Lisage oma einele natuke vürtsi kohalikult kasvatatud safraniga, mida...


Raudürt rippuv segu 0,3g | Maarahvapood\nEsileht > LILLESEEMNED > Ampli- ja potililled > Raudürt rippuv segu 0,3g\nRaudürt rippuv segu 0,3g\nTootekood: 5903837348053 Kategooriad: Ampli- ja potililled, LILLESEEMNED\nVerbena x hybrida pendula\nÜheaastane kaunis amplitaim. Sobib eriti hästi rõduvaasidesse, amplitesse. Väga pika õitsemisajaga ja samuti väga ilmastikukindel. Tihedad rippuvad puhmikud lõhnavate õiekobaratega, seemnesegu annab erivärvi õitega lilli (lillakad, roosad, punased). Taime kõrgus 20-25cm.\nPakis seemneid ca 0,3g.\nKasvatamine: Taimed kasvatatakse ette. Külve ei kaeta mullga vaid niiskuse hoidmiseks kile või fooliumiga. Seeme idaneb väga ebakorrapäraselt, soovitav on seeme enne külvi niisutada ja panna külmkappi nädalaks ajaks. Idanemine võtab aega kuni 4 nädalat. Parema harunemise jaoks lõigata taimed peale 4 pärislehte tagasi. Amplites on soovitav kasutada suvelillede mulda ja turbasegusid. Intensiivsel õitsemisperioodil väetada.\nKasutamine: Suurepärane lill aiavaasi, amplisse, rõdukasti.\nKassitapp Minor Blue Flash\nLõvilõug rippuv segu 0,01g\nSultan lemmalts punane 0,05g\nViirpelargoon Gama F1 valge 0,05g


*PealehtSport ja matkamineFitness tarvikudHantlid Spokey Single Dumbbell Egir 10\nHantlid Spokey Single Dumbbell Egir 10ZoomID: 1043095310 KommentaaridHinda toodet ning tänutäheks toimetame kaubad Sinuni tasuta\nHantlikomplekt Spokey Single Dumbbells Egir 10 on suurepärane valik teha kiire trenn ükskõik kus ja ükskõik millal. Tugevda ja vormi oma käsi, õlgu, selga ja rinda hantlikomplekti Spokey Single Dumbbells Egir 10 abil. See käepärane spordivahend annab hämmastavaid tulemusi, ilma et pruugiks kodust välja minna.Kauba tarneaeg on sõltuvalt laoseisust kuni 1 kuuVali kogusHind: 34,99 EURLisa ostukorviHelistage meile6 511 067Vaata lähemaltKirjeldus Toniseeri ja kasvata ülakeha lihaseid ühe lihtsa sammuga Kas soovid toniseerida ja kasvatada ülakeha lihaseid, kuid ei taha spordiklubi liikmesusega kaasnevat kulu ja tülinat? Või ehk soovite te teha lihtsalt mõned lisaharjutused enne või pärast tööd oma koduseinte vahelises mugavuses? Hantlikomplekt Spokey Single Dumbbells Egir 10 on ideaalne valik, et teha kiire trenn ükskõik kus ja ükskõik millal. Vabade raskustega treening kiire eluviisiga inimestele Kui sul on kiire elutempo või kui jõusaal asub kodust liiga kaugel, meeldib sulle see reguleeritav tõstekomplekt väga hästi. Spokey Single Dumbbells Egir 10 on suurepärane jõutreeningu vahend igaühele, kes soovib treenida rahulikult ja häirimatult ning täiesti oma graafiku järgi. Viis suurepärast põhjust, miks hankida endale Spokey Single Dumbbells Egir 10! nende kokkupanek võtab ainult mõne minuti ja raskuste vahetamine kõigest sekundeid. hantlid on vastupidavad ja kompaktsed, hantlid on väga väikesed ja seega suurepärased neile, kes elavad väikeses korteris, neid on lihtne kasutada ja nad sobivad suurepäraselt kõigisse kodustesse treeningprogrammidesse, hantlid on koduse jõutreeningu põhivahend, mis võimaldab suurendada jõudu, kaotada kehakaalu ja annab hea enesetunde.Kuidas see töötabMaterjal: rauast raskused Komplektis 2 raskust 1,25 kg, 1 raskus 2,5 kg, 1 kang, 2 rihma kangiosa mõõtmed 28 mm x 35 cm Vali kogusHind: 34,99 EURLisa ostukorviHelistage meile6 511 067Vaata lähemaltKlientide kommentaarid0 KommentaaridKirjuta kommentaarSinu arvamus selle toote kohta*Kohustuslikud väljadHinnangPealkiriSinu kommentaar toote kohtaSinu nimiSinu e-maili aadressHinda toodetTäname Sind hinnangu eest\nTäname Sind mõistva suhtumise eest!Viimati vaadatudKiirvaadeHantlid Spokey Single Dumbbell Egir 10


Tevas töötamine - Karjäär - Teva Estonia\nTeva Estonia Karjäär Tevas töötamine\nKui olete huvitatud Tevas töötamisest, siis leiate alljärgnevalt leheküljelt kogu vajaliku info selle kohta, mida me teeme, kus me asume ja kuidas meie meeskonnaga liituda.\nOma praeguse ülitugeva turupositsiooni võlgneb Teva Baltics / Sicor Biotech UAB meeskonna teeme-ära-mõtteviisile. Soovime olla töötajate seas hinnatud tööandja ning seetõttu juhindume oma tegevuses väärtustest, mis aitavad meil oma potentsiaali maksimaalselt ära kasutada.\nOleme Tevas veendunud, et ausus viib vastastikuse austuseni, mis omakorda on aluseks soodsale koostööle. Koostöö aitab saavutada professionaalsust, mis aitab meil olla teerajaja. Teerajajaks olemine omakorda aga nõuab meilt ausust.\n2012. aastal pälvis meie ettevõte Leedu Ettevõtjate Konföderatsiooni väljaantava aasta eksportija tiitli, mille üle meil on siiralt hea meel.\nTegemist on tiitliga, mis antakse kohalikule ettevõttele, hinnates selle ekspordimahtu, aga ka uute tehnoloogiate või kvaliteedijuhtimissüsteemide rakendamise oskust. Leedu Sicor Biotechile oli see juba seitsmes kord aasta eksportija tiitlile kandideerida.\nTeva Baltics toetab sotsiaalsete ja sportlike ürituste korraldamist, mida peame oma töötajate heaolu saavutamise seisukohalt äärmiselt oluliseks. Lisaks annab see suurepärase võimaluse kokku tulla ja olla aktiivne ka väljaspool kontoriruume.\nOotame ühte maailma suurimasse ravimifirmasse uusi tegusaid töötajaid. Tänu tänapäevasele töökeskkonnale, pädevatele kolleegidele ja väga arenenud organisatsioonikultuurile pakub Teva piiramatult võimalusi saada väärtusliku töökogemuse võrra rikkamaks ning seeläbi panustada patsientide ja ühiskonna heaolusse. Oleme oma töötajate üle uhked.\nLoe lähemalt meie töötajate kohta>>\nSoovime luua keskkonna, kus kõik meie töötajad saavad oma potentsiaali maksimaalselt ära kasutada. Õppimine ja areng algavad Tevas esimesest tööleasumise päevast. Pakume oma töötajatele erinevaid ettevõttesiseseid tööalase arengu võimalusi. Tevaga liitudes on võimalik leida rakendust nii Balti riikides, Euroopas kui ka mujal.\nJärgnevalt on võimalik tutvuda Teva Balticsi töötajate edulugudega. Klikkige alloleval lingil ning lugege lähemalt meie töötajate kogemuste ja mõtete kohta seoses Tevaga.


Näiteid Venemaa edukatest ettevõtetest nullist 2022\nKodu / äriplaani näide / Näiteid edukatest ettevõtetest Venemaal nullist\nNeli inspireerivat väikeettevõtluse edulugu pürgivatele ettevõtjatele\nEt teie ettevõte oleks edukas, oleks tore, kui sellel oleksid individuaalsed, st ainult talle omased jooned. Muidugi pole midagi halba, kui toetute oma tegevuses teiste kogemustele, kuid see pole alati võimalik. Lõppude lõpuks ei ole kõik nõus jagama oma kogemusi oma edust. Muide, kui otsustate hakata ettevõtjaks, siis võite koguda kogu vajaliku teabe teatud positiivsete tulemuste saavutanud ärimeeste kohta. Kuula nende nõuandeid ja jätka tegutsemist.\nSiin on neli lugu sellest, kuidas pürgivad ettevõtjad suutsid oma äri kasvatada.\nSamm-sammult edu saavutamiseks\nUSA väikeettevõtete administratsiooni (SBA) andmetel nimetati 2021. aastal Cheryl Page Florida aasta ärimeheks. See naine on sellise ettevõtte president ja tegevjuht nagu Page One Consultants Orlandos. Kuidas sai Cheryli äri nii edukaks?\nPaige alustas tegevust 1993. aastal fondivalitsejana, mis pakub projekteerimis- ja ehitusalaseid konsultatsioone. Kõik ei õnnestunud kohe: mõnikord liikus äri üsna aeglaselt, kuid sellest hoolimata edasi, ehkki väikeste sammudega. Mitu korda oli Cheryl kõigest loobumise ja oma ideest loobumise äärel. Ei olnud lihtne võita kohta päikese käes tööstuses, kus domineerivad eranditult meestele kuuluvad ettevõtted. Lisaks oli keeruline leida piisavalt raha klientidele kvaliteetsete teenuste pakkumiseks. 1990-ndate alguses ja keskel pidi Page vee peal püsimiseks võtma umbes 15 laenu. See aitas tal, et 2021. aastal andis SBA talle 250 000 dollari suuruse garanteeritud laenu. Lõppkokkuvõttes suutis Cheryl meelitada terve klientuuri ja tasuda kõik võlad.\nTäna on leht väga edukas: viimase kahe aasta jooksul on ettevõte värbanud 30 inimest, suurendanud oma pindala peaaegu 2 korda ja ostnud ka 13 uut autot. See tähendab, et edu on ilmne. Ettevõte on tegutsenud 25 aastat. Ma ei tee nalja! See on tunnistus kogu Cheryli meeskonna kui terviku raskest tööst ja pühendumusest.\nKui küsitakse alustavatele ettevõtjatele nõu, ütleb Paige alati: „Ole kannatlik ja hoia usku. Ära kunagi anna alla ".\nNüüd on Internetis tohutult palju saite, mis levitavad ilu ja tervist. Kuid 10-15 aastat tagasi sellist meditsiinifirmade domineerimist ei olnud. Siis tulid kaks ajakirjanikku, Melissa Jelula ja Alexe Bru ideele käivitada oma Well + Good meediumiplatvorm, mis kajastaks tervist ja tervist. Sel ajal tuli see kasuks.\nTäna on Well + Goodil tohutu publik (igal kuul üle 5 miljoni inimese) ja see on veebiväljaanne, mis on pühendatud tervisele (toitumine, tervis, liikumine), ilule, reisimisele ja seotud teemadele. Ettevõte teenib tohutuid tulusid, mis on hinnanguliselt kaheksa numbrit aastas.\nKasvava tööpuuduse ja madalate palkade tingimustes on paljud venelased vähemalt korra mõelnud oma ettevõtte asutamisele. Mõne jaoks jääb nende äri ainult unistuseks, sest nad ei tea, kust ja kuidas alustada, teised aga kardavad täielikku läbikukkumist: investeerite oma jõudu, aega ja raha ettevõtlusse ning teil ei jää midagi.\nLisaks arvab märkimisväärne arv inimesi, et Venemaa ei ole parim alus ettevõtte alustamiseks. Mõned tänapäevased näited tõestavad aga vastupidist.\nKuigi mõned on eelseisvatest raskustest segaduses, peavad teised tekkivaid probleeme üsna lahendatavaks ja saavad edukaks ettevõtjaks\nOma ettevõte ei vaja alati suuri ruume, keerukaid seadmeid ja isegi stardikapitali. Järgnevad suure edu saavutanud inimeste lood tõestavad teile, et ka rasketel majanduslikel aegadel võite tahte, visaduse ja raske tööga alustada kasumlikku äri.\nÜks silmatorkavamaid näiteid, mis räägib tavalisest inimesest, kellel õnnestus eimillestki üles ehitada terve Interneti-impeerium. See inimene Wildberry ajaloos on inglise keele õpetaja Tatiana Bakalchuk.\nTõsised rahalised raskused lükkasid Tatiana otsustavale ärisammule. Hiljuti sündinud laps, abikaasa madal palk ja vähene töö - need on põhjused, miks naine hakkas Otto kataloogist riideid tellima ja neid väikese varuga edasi müüma. Selles etapis lammutas Bakaltšuk ise välismaalt saabunud riideid, pildistas, müüs tuttavatele ja tuttavatele tuttavatele.\n2021. aasta kriis ja müügi langus sundisid olukorda uuesti kaaluma: Tatjana otsustas laiendada müügiturgu ja minna üle hulgiostudele. Ilmunud on veebileht, kus on lihtne ja intuitiivne liides, veebitellimise võimalus ja mugav maksmine. Mõne kuuga meelitati sadu tuhandeid ostjaid ja nüüd on Wildberry aastakäive enam kui sada miljonit USA dollarit ning Tatjana Bakaltšukit peetakse õigusega üheks Venemaa edukamaks ärinaiseks.\nErinevalt Tatjana, kelle jaoks oli tema enda suurem edu ilmselt täielik üllatus, kõndis Pavel Durov metoodiliselt eneseteostuse poole. Noormees õppis suurepäraselt akadeemilises gümnaasiumis ja seejärel Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogia osakonnas sai rohkem kui üks kord valitsuse ja presidendi stipendiumide omanik.\nSuhtlusvõrgustikku "VKontakte" ei kutsutud alati nii: pärast ülikoolide lõpetamist töötas Pavel Durov koos vennaga välja platvormi "Student. y". Edukad turunduskäigud ja sotsiaalvõrgustike järk-järgult kasvav populaarsus tegid VKontakte üheks kõige külastatavamaks Venemaa Interneti-kogukonnaks, mille “elanikkond” on umbes 560 miljonit kontot (selle kirjutamise ajal).\nÄriplaani mõjutavad tegurid\nÄriplaan kui juhtimisvahend\n7 Facebooki gruppi loomeettevõtjatele ja blogijatele\nLugeSise AEG 19 protokoll\nFarmide tasuvus ja äriplaani koostamine\nKäivitamine: idee, rahastuse, juhiste otsimine\nKust äri jaoks raha saada: 6 rahastamisallikat\nÄriplaani finantsosa: mis see on\nMis on äriprojekti finantskava\nPäeva 10 ideed ja suundumust\nSOOVIN AVA OMA ÄRI! VAJAB NÕUANDEID\nKuidas saada fotograafiks nullist ja teenida sellega raha\n3 ärivaldkonda fotograafile\nVäikeettevõtte frantsiisi eripära tootmises\nÄriidee: looduskosmeetika tootmine\nHobi kui äri nullist: milline idee valida


Zooloog: haruldaste paruksarvedega põtrade küttimises ei ole midagi halba - DELFI\nZooloog: haruldaste paruksarvedega põtrade küttimises ei ole midagi halba\nHiiumaal kütiti paruksarvedega põder Erakogu\n2014. aastal avastati Hiiumaa rajakaamera fotodelt haruldane paruksarvedega põder, käesoleval aastal kütiti loom Emmaste jahiseltsi maadel. Tuntud zooloogi kinnitusel looma küttimises midagi halba ei ole - loom oli ju oma ebatavalisusest hoolimata tegelikult haige.\n"Paruksarved esinevad enamasti metskitsedel, väga harva on sedasorti väärareng ka põtradel," kommenteeris Eesti maaülikooli dotsent ja zooloog Tiit Randveer. "Paruksarvede puhul hakkavad sarved kõdunema ja see viib omakorda veremürgituseni ning haigus võib lõppeda surmaga," nentis ta.\n"Paruksarvi põhjustab sageli testosterooni puudus, mis võib olla tingitud väliste suguelundite vigastusest ja seetõttu ei saa loom järglasi," lisas Randveer kinnitades, et põtrade, sealhulgas ka haigete, küttimises ei ole midagi eriskummalist.\nVäärarengute põhjustajateks võivad olla veel haigused, toidunappus, hormonaalsed häired, kehavigastused, koljuvigastused, sarve kännase ja sarvetüviku kasvuaegsed vigastused, aga ka pärilikkus.\nPraegu on veel lahtine, mida jahimehed haruldaste sarvedega edasi teevad.


Agrotehnoloogia kapsa kasvatamiseks - Teraviljad 2021\nValge kapsas on venelaste menüüs auväärse koha võtnud. Esimestele roogadele lisatakse köögivilju, hautatakse, süüakse värskelt, kääritatud ja marineeritud. Kapsa kasvatamise agrotehnoloogia sisaldab palju nüansse, mida rikkaliku saagi koristamiseks peab algaja aednik teadma..\nKasvatajad on aretanud palju valge kapsa sorte, sealhulgas varajast, keskmist ja hilist valmimist. Mõelge iga rühma populaarsetele hübriididele.\nVarased sordid on need, mille valmimisaeg on umbes 70–90 päeva. See kapsas ei sobi pikaajaliseks säilitamiseks, kuid on väga populaarne õrna lehestruktuuri poolest:\nRinda F1. Kapsapead valmivad 76 päeva pärast idanemist, keskmise suurusega, mõõdukalt tihedad, lehed ei maitse kibedalt.\nKasakas F1. Üli-varajane hübriid (65 päeva), mille välispind on heleroheline ja seest kreemjas. Keskmine kahvli kaal 1,3 kg. Eelised - pole pragunemisele kalduvad, mädanikukindlad, produktiivsed.\nJuunil. Hübriid, mille küpsemisperiood on 70–85 päeva, talub hästi pakast, kapsa pea kaal ulatub 2,5 kg.\nHooaja keskel ja hilises keskmises sordis eristuvad kapsapeade hea tihedus, jämedam lehestruktuur. Neid ei kasutata mitte ainult salatite valmistamiseks, vaid ka esimeste kursuste kääritamiseks ja küpsetamiseks. Need sisaldavad:\nAu 1305. Küpsemisperiood - 115 päeva. Omadused - pea kaal 4,5–5 kg, vastupidavus mädanemisele, hea säilivus, on meeldiva maitsega.\nAtria F1. Valmib umbes 145 päeva pärast idanemist. Pea on tihe, heleroheline, kaal - kuni 3,5 kg, kõrge saagikus.\nKohal. Suurepärane sort marineerimiseks ja marineerimiseks. Kapsapead on õues rohelise värvusega, tiheda vahakattega, lehed mahlased, krõbedad. Hübriid valmib idanemisest alates 135. päeval, ei karda külma, on haigustele vastupidav.\nHiline valge kapsas on kõrgeima tihedusega ja hea pidamiskvaliteediga. Seda kasvatatakse talvehoiuks. Tutvume nende hübriididega:\nAgressor F1. Pea kaal - 4–4,5 kg. See kasvab hästi ka raskete kliimatingimustega piirkondades, on tagasihoidlik, pole lõhenemisele altid ja haigustele vastupidav. Säilitatakse kuni 6 kuud.\nLumivalge. Hübriid saab küpseks 160 päevaga, sellel on suur kapsapeade tihedus, keskmine kaal on 3,5–4 kg. Kapsas on hea esitlusega ja suurepärase maitsega. Säilitatakse kuni 7 kuud.\nValentine F1. Saagikas hiline hübriid keskmise kaaluga 3,5–3,8 kg. Väljaspool on kapsapea roheline, seest valge. Talub kergesti kuni -7 kraadi temperatuuri. Köögivili on mahlane ja krõbe.\nEnne valge kapsa kasvatamise alustamist peab aednik valima õige sordi, võttes arvesse oma piirkonna kliimatingimusi. Lühikese suvega piirkondades kasvatatakse avamaal ainult varakult valmivaid hübriide. Riigi lõunaosa elanikud eelistavad hooaja keskmist ja hilist sorti, kuna pärast koristamist hoitakse neid kogu talve jooksul.\nSaagi kasvatamiseks on kaks võimalust - seemikute kaudu või seemnete otsekülviga aeda. Esimest meetodit kasutavad põhjapoolsete piirkondade ja keskmise tsooni elanikud. Venemaa lõunaosa aednikud külvavad peenardele niipea, kui öine temperatuurikolonn enam ei lange alla +6 kraadi. Mõelgem üksikasjalikult kapsa kasvatamise seemikute meetodile.\nIstutusmaterjal võib nakatuda nakkustesse, seetõttu tuleb see desinfitseerida. Selleks kastetakse seemned kõigepealt 20 minutiks 50 kraadini kuumutatud vette, seejärel jahutatakse külma vette. Mõned aednikud soovitavad neid 24 tundi külmas hoida. Pärast seda on soovitav töödelda materjali Fitosporiini või kaaliumpermanganaadi lahusega. Need ravimeetodid aitavad kasvatada tervislikke seemikuid ja kaitsta saaki haiguste eest..\nValge kapsa kasvatamise üks aspekte on sobiva koostisega mullasegu valmistamine. Kultuur ei kasva kõrge happesusega mullas hästi, seetõttu soovitavad kogenud aednikud koostada substraadi järgmistest komponentidest:\nkomposti - 30%;\nmuru - 30%;\nLubatud on kasutada turvast, mis annab kerguse ja muudab mulla struktuuri lõdvemaks, kuid mitte rohkem kui 10%, kuna see hapestab mulda. Happesuse neutraliseerimiseks segatakse puittuhk substraadiga ämbrisse..\nValmistatud segu desinfitseeritakse. Selleks on kaks võimalust - kaltsineerides 200 kraadini kuumutatud ahjus või kasutades kaaliumpermanganaadi lahust. See valmistatakse kiirusega 3-4 kristalli 1 liitri vee kohta. Selle tulemusena peaks saama heleroosa vedeliku, see on rikkalikult puistatud seemikute kasvatamiseks mõeldud substraadiga.\nKuidas külvata seemikute jaoks valge kapsas?\nKülvamiseks vajate madalat puidust või plastist kasti. See on täidetud mullaga, mille kihi paksus ei tohiks olla suurem kui 5 cm. Pinnale tehakse 3-4 cm kaugusel 1 cm sügavad vaod. Mullasegu on eelnevalt niisutatud.\nSeemned pannakse 1,5–2 cm vahega. Istutusmaterjal kaetakse pealt õhukese substraadikihiga. Kast põllukultuuridega jäetakse ruumi, kus temperatuur jääb vahemikku + 18... + 22 kraadi. Niipea, kui mulla pinna kohale ilmuvad õrnad võrsed, viiakse see hästi valgustatud jahedasse kohta. Sobivad tingimused valge kapsa seemikute kasvatamiseks - öösel + 8... + 10 kraadi ja päeval +13 kraadi.\nTähtis! Seemikud peavad olema kaitstud otsese päikesevalguse eest, muidu nad surevad.\nTaimede korjamine ja ettevalmistamine maasse siirdamiseks\nNoorte seemikute hooldus hõlmab substraadi regulaarset niisutamist pihustuspudelist. Oluline on tagada, et mullapinnal oleks aega kuivada. Liigne niiskus on ohtlik, see võib provotseerida mustade jalgade haiguse arengut. Noored taimed peaksid saama palju valgust. Kui päevad on pilves, peate kasutama luminofoorlampi, kinnitades selle seemikute kohale. Valguse puudumisel tõmmatakse kapsas välja.\nPärast 2 pärislehe moodustumist seemikud sukelduvad. Selleks, et aiapeenrasse ümberistutamisel ei vigastataks juuri, võib kasutada umbes 7 cm läbimõõduga üksikuid turbanõusid, mis on täidetud mullaga, mis on eelnevalt desinfitseeritud. Aluspinnale lisatakse uuesti puutuhka - 2 peotäit ämbris.\nNoori taimi õõnestatakse õrnalt spaatliga koos mullakamakaga ja viiakse tassidesse. Sellele järgneb niisutamine. Seemikud on avatud pinnasesse siirdamiseks valmis 45–50 päevaga, kui sellele moodustub 5-6 pärislehte.\nTähelepanu! Selleks, et taimi saaks välistingimusteks ette valmistada, on need karastatud. Iga päev viiakse prillid värske õhu kätte, pikendades järk-järgult kõndimise aega.\nKapsa kasvatamine avamaal on edukas, kui valite saidil õige koha. See kultuur armastab avatud päikeselist ruumi. Voodi ei tohiks asuda madalikul, vastasel juhul vesi mullas seiskub ja juured hakkavad mädanema.\nSügisel, kui ala sügavalt kaevatakse, viiakse maapinnale komposti, mineraale ja lubi (kui muld on happeline). Kevadel kääritatakse peenar lahti ja tasandatakse ning pinnale ilmuvad umbrohud eemaldatakse.\n50x70 cm - hooaja keskmised sordid;\n60x90 cm - hiline.\nTähelepanu! Tasuta istutamine on kapsa kasvatamise põllumajanduse tehnoloogia üks peamisi reegleid. Taimed asetatakse liiga lähestikku, neil puuduvad toitained, kasv aeglustub ja haiguste oht suureneb..\nOlles süvendid vastavalt näidatud skeemile ette valmistanud, valatakse mõlemasse 20 g superfosfaati, 15 g kaaliumsulfaati ja peotäis puutuhka. Komponendid segatakse mullaga, asetatakse süvendisse ja jootakse rohkesti veega. Seejärel asetatakse auku seemik ja lisatakse tilkhaaval alumiste lehtede tasemele. Kogenud suvised elanikud soovitavad kohe pärast kapsa ümberistutamist avatud pinnasele hoolitseda nälkjate eest kaitsmise eest, asetades põõsaste alla saepuru või purustatud munakoorekihi. Taimed ise on pulbristatud ahjutuhaga.\nPärast aeda siirdamist vajab kapsas hooldust. Agrotehniliste meetmete kompleks sisaldab:\numbrohutõrje ja mäkerdamine\nistandike kaitse kahjurite nakatumise eest.\nKuidas kapsast korralikult kasta?\nSee kultuur on hügrofiilne. Esimestel päevadel pärast siirdamist kastetakse seemikuid iga päev ja seejärel üks kord nädalas, kuid rikkalikult. Vajadus niiskuse järele suureneb munasarjade moodustumise perioodil. Kasvuperioodi lõpuks, 3 nädalat enne koristamise algust, kastmine väheneb. Kuuma ilmaga niisutatakse aiavoodi mulda sagedamini ja seda tehakse õhtul. Kastmiseks kasutatakse toatemperatuuril vett..\nKapsa rohimine, kobestamine ja hülgamine\nKasvavad umbrohud kurnavad mulda, nii et peate neist lahti saama. Peenraid rohitakse iga nädal. Seda protseduuri saab kombineerida mulla kobestamisega järgmisel päeval pärast kastmist. Tiheda koore moodustumist juurtel ei tohiks lubada. Hapnik ringleb paremini lahtises pinnases.\nEsimene kapsa hülgamine viiakse läbi 3 nädalat pärast seemikute ümberistutamist aeda. Harjad on tõstetud alumiste lehtede tasemele. See aitab tugevdada õhukest varre ja soodustada juurte külgmist moodustumist. Teine hilling tehakse pärast lehtede sulgemist..\nSeemikud söödetakse esmakordselt 14-15 päeva pärast ümberistutamist aeda. Sel perioodil suurendab kapsas aktiivselt oma rohelist massi, seega vajab see lämmastikku. Aednikud lisavad vähese kontsentratsiooniga (10%) või karbamiidiga mulleini või kana väljaheidete lahust.\nTeine söötmine toimub 2 nädalat pärast esimest. Seekord kasutatakse orgaanilisi ühendeid koos mineraalväetistega:\nLoetletud ained lahustatakse 10 liitris vees ja valatakse iga taime alla 0,5 liitrit vedelikku. Viljastamine kombineeritakse alati kastmisega.\nKolmas söötmine on vajalik hooaja keskel ja hilistel sortidel. See viiakse läbi 2–2,5 nädalaga. Selles etapis hakkavad pead moodustama, seetõttu ei sisestata enam lämmastikku sisaldavaid väetisi, vaid suurendatakse kaaliumi ja fosfori annust. Viimane kaste on vajalik kapsapeade säilivuse kvaliteedi parandamiseks, seda kasutatakse ainult hilistel hübriididel 2 nädalat pärast kolmandat. Väetisena kasutatakse kaaliumsulfaati.\nKahjuritõrje on kapsa kasvatamise tehnikate oluline aspekt. Imevad ja lehti söövad putukad vigastavad kultuuri kude ja aitavad seeläbi kaasa nakkuste levikule. Kahjuritõrje algab kohe pärast seemikute istutamist aeda.\nRahvapärased abinõud aitavad kapsast kaitsta röövikute, lehetäide, kirbumardikate, ristõieliste putukate ja valgekärbeste eest. Kutsumata külaliste peletamiseks kasutavad aednikud põõsaste pihustamist:\nVahekäikudes ja iga taime all pannakse välja koirohu oksad, selle lõhn tõrjub putukaid. Peenarde ümber on istutatud vürtsikad ürdid - saialilleõied, till, salvei, saialill. Pulbriline kapsas puutuhaga, segades seda jahvatatud punase pipraga.\nKui kahjurid viivad peenardesse ikkagi väljamõeldise, peavad nad võitlema bioinsektitsiidide või kemikaalide abil. Esimesed ravimid on ohutumad, neid kasutatakse igal kasvuperioodi perioodil. Need on välja töötatud elusate mikroorganismide - bakterite ja seente - baasil. Need sisaldavad:\nKemikaale kasutatakse äärmuslikel juhtudel, kui kahjurite kolooniad on kontrolli alt väljas ja neid ei saa muul viisil hävitada. Enne kasutamise alustamist peate hoolikalt uurima juhiseid, mis sisaldavad teavet lahuse annuse ja tarbimise määra kohta, samuti perioodi, mille jooksul toksiinid taimerakkudest eemaldatakse. Tõhusad kemikaalid kapsa kahjurite jaoks:\nRistõieliste sugukonna põllukultuurid on vastuvõtlikud haigustele, millega pole alati võimalik toime tulla. Kõiki jõupingutusi on lihtsam suunata nende arengu takistamiseks. Kapsahaigused:\nmädanik - valge ja hall;\nbakterioosid - limaskestad ja vaskulaarsed;\nÄrritavad märgid haiguste arengust, millele aednik peaks tähelepanu pöörama, on kasvu aeglustumine, kollaste või pruunide täppide ja laikude ilmumine lehtedele, munasarjade puudumine, taime turgoori kadumine, põõsa kollasus ühel küljel. Kõik see räägib patoloogilistest protsessidest kultuuri juurtes või kudedes..\nHaiguste arengu ennetavad meetmed hõlmavad järgmist:\nsügisel pinnase kaevamine saidil sügisel;\nmulla lupjamine happesuse vähendamiseks;\nkülvikordade põhimõtete järgimine;\nHilisemad sordid koristatakse enne külma tekkimist. Oluline on mitte aias kapsapead üle eksponeerida, et need ei praguneks ega külmuks, vastasel juhul muutuvad nad pikaajaliseks säilitamiseks sobimatuks. 3 nädalat enne koristamise algust väheneb kastmine oluliselt.\nPead lõigatakse kuiva ilmaga terava noaga ära. Jäänud on paar kattelehte. Kelder desinfitseeritakse vasksulfaadi lahusega. Ladustamiseks valitakse ainult kahjustamata kapsapead, need asetatakse riiulitele või riputatakse kännu otsa, et nad üksteist ei puudutaks..\nTähelepanu! Ideaalsed tingimused keldris, kus kapsas asub, on õhuniiskus 90–95%, õhutemperatuur - 0... + 5. On väga oluline, et kelder oleks korralikult ventileeritud. Värske õhu kätte saamata hakkavad kapsapead mädanema.\nKapsa kasvatamise agrotehnikat saavad hakkama algajad. Peamine on meeles pidada külvikordade reegleid. Nende rikkumine viib peaaegu alati põllukultuuride haiguste ja saagi kadumiseni. Samuti on oluline kahjureid tõrjuda, sest need aitavad kaasa nakkuste levikule. Algaja aednik peaks hoolikalt uurima tingimusi, milles kapsas eelistab kasvada, ja proovida neid täita, siis saab ta korraliku saagi koristada.\nKuidas hoolitseda kapsa eest õues\nKõik kapsasordid ja -sordid armastavad päikest ja niiskust, kuid neist kahest tingimusest ei piisa hea saagi saamiseks. Taimed tuleb õigel ajal istutada, korralikult väetada, kobestada ja mulda panna, ravida kahjurite ja haiguste eest. Me räägime teile üldistest reeglitest põllukultuuride kasvatamiseks ja selle eest hoolitsemiseks avamaal, samuti erinevate sortide põllumajandustehnoloogia erinevustest..\nKapsa kasvatamise saladused aias\nTaimede produktiivsus sõltub suuresti sortide õigest valikust. Külmemate piirkondade jaoks sobib külmakindel kapsas. Kuiva kliimaga piirkondades pööratakse tähelepanu kohanemisele kuumuse, põua ja tulistamisega. Suure niiskuse tingimustes valitakse sordid, mis on haigustele ja pea lõhenemisele vastupidavad..\nKuidas kasvatada head kapsast, sõltuvalt selle valmimise ajastusest:\nVarased sordid ei sobi ladustamiseks. Neil on väikesed, lahtised kahvlid ja madal saagikus. Köögiviljad sobivad hästi salatitesse ja pärast keetmist.\nHooaja keskel olevate sortide saagikus on suurem, kuid säilivusaeg on lühike. Kapsapead sobivad salatiteks, marineerimiseks, marineerimiseks ja säilitamiseks.\nHiline kapsas annab suurt saaki suurtest kapsapeadest. Neid sorte säilitatakse või töödeldakse pikka aega..\nKapsas istutatakse ainult päikesepaistelistel aladel - varjus lehed sirutuvad ja kahvlid pole seotud. Varased ja keskhooaja sordid kasvavad hästi liivsavil ja kergel savimullal, hilised - neutraalse pH-ga mätas-podzoolsel pinnasel. Lupjamine aitab vähendada happesust ja parandada köögiviljade maitset.\nÄrge istutage kapsast ristõieliste taimede järel. Kolme aasta pärast tagastatakse kultuur oma algsesse kohta.\nKapsas armastab orgaanikat. Peenrad valmistatakse ette sügisel: väetatakse värske sõnnikuga (5 kg / m 2) või komposti (6–8 kg / m 2) ja kaevatakse täägi sügavusele. Kevadel lõdvestavad nad sügavalt ja lisavad mineraalväetiste kompleksi.\nNõuanne! Saagikuse suurendamiseks lisage "Mag-Bor" (1 spl. L. 1 m 2 kohta).\nvarased sordid - rohkem lämmastikku ja mõõdukas fosfor-kaalium toitumine;\nhooaja keskel - rõhk lämmastik-kaaliumisegudel;\nhilja - mõõdukas koguses lämmastikku koos suurema kaaliumi- ja fosforitoiduga.\nVarajaseid ja keskhooaja sorte söödetakse 2-3 korda hooajal, hilja - 3-4 korda.\nSeemikute avamaale viimise aeg sõltub kapsa sordist ja sordiomadustest.\nstabiilne õhutemperatuur - + 10... + 15 ° С;\nseemikud 5-6 pärislehe faasis.\nTaimed siirdatakse ümberlaadimise teel, savikooma suurustes aukudes. Ümberringi moodustuvad väikesed kastmisavad.\nViide! Karu eest kaitsmiseks tehakse esimene kastmine tõrvalahusega (1 supilusikatäis veeämbri kohta), nii et vedelik ei satuks taimedele.\nSellest hetkest, kui kapsas avamaale istutatakse, algab kahjurite ennetamine. Voodid on tolmutatud puutuha või tubakatolmuga. Lähedusse istutatakse saialilli ja kevadist küüslauku. Piserdamine toimub üks kord nädalas, lisades kuuseõli (10-13 tilka ämber vee kohta).\nSagedast ja rikkalikust jootmisest tihendatakse maad ja pinnale tekib koorik. Selle vältimiseks on mulla õhutamise parandamiseks juurevöönd ja vahekäigud lahti. Külgjuurte kasvu ergutamiseks spudutatakse kapsast 1-2 korda. Kobestamine algab nädal pärast istutamist, hilling - 2 nädala pärast. Jätkake, kuni lehed sulguvad.\nSaagi optimaalne mulla niiskus on umbes 80%. Kasta taimi hommikul või õhtul sooja veega, mida soojendab päike. Kasvuperioodi esimesel poolel - iga 3-4 päeva tagant, alates teisest poolest - kord nädalas, kulutades noorele taimele 2–4 ja täiskasvanule 10–15 liitrit. Kuumuses niisutatakse kultuuri, kui pinnas kuivab ja kastmine lõpetatakse 3 nädalat enne koristamist. Juure juures kastmine vaheldub piserdamisega.\nTilguti niisutamine - vett tarnitakse pidevalt, väikeste portsjonitena, läbi torude või voolikute aukude.\nAluspinnase kastmine on mugav väikeste voodite jaoks. Aukudega plastpudelid kaevatakse taimede vahele maasse ja täidetakse veega, mis doseeritakse juurtele..\nMis temperatuuril kapsas kasvab\nIstikute optimaalne temperatuur avamaal on + 12... + 22 ° С. Küpsele kapsale on ideaalsed tingimused + 16... + 25 ° С. Pikaajalise kuumuse korral üle + 30 ° C kultuuri areng peatub.\nUmbrohud mitte ainult ei vaesusta mulda, vaid levitavad putukate kahjureid. Peenraid rohitakse süstemaatiliselt, pärast igat kastmist. Umbrohuvastases võitluses on ebasoovitav kasutada keemiat, et kapsas ei koguneks kahjulikke aineid. Parim viis on mulla multšimine orgaaniliste ainete või nõeltega, mis lisaks kaitseb istutust nälkjate eest.\nKapsa hooldus augustis\nAugustis moodustavad hilised sordid kapsapead ja hooaja keskmised sordid on juba kaalus juurde võtmas. Sel ajal vähendatakse lämmastikväetiste annust ja kapsas lülitatakse fosfori, kaaliumi, kaltsiumi ja magneesiumi tõhustatud toitumisele..\nnitrofosfaat, superfosfaat, kaaliumsulfaat (1 spl. l.) segatakse ja viiakse reavahe niiskesse lahtisse pinnasesse 1 m 2 võrra;\nlehtede täiendav söötmine - 10 g 2 kohta lahustatakse 10 g vees 15 g magneesiumsulfaati;\ntuhaväetis augusti lõpuks - 2 spl. tuhk 6 tundi aurutatud 1 liitris keevas vees ja lahjendatud 10 liitris vees, lisada 2 l / m 2.\nSuurte lehtede tõttu on veele ligipääsemine keeruline, seetõttu on taimede juurestiku juurutamine tõhusam. Kuuma ilmaga suurendatakse jootmise sagedust 1 päevani 2-3 päeva jooksul.\nValge kapsa kasvatamise ja kasvatamise tehnoloogia\nSeemneteta kasvatusmeetod sobib lõunapoolsetele laiuskraadidele. Kapsas külvatakse avatud maapinnale märtsi keskpaigast aprilli lõpuni. Enne külvi soojendatakse maad nädalaks kilega.\nNõuanne! Tõhusam on kapsast kasvatada ühes reas pikal peenral, mis asub põhjast lõunasse.\nKlaaspudeli põhi surutakse 2–4 cm sügavustesse aukudesse, varajaste ja hooaja keskmiste sortide puhul on samm 50–60, hilistel 70 cm. Pange mõlemas 3-4 seemet. Seemned pulbristatakse puutuhaga, piserdatakse huumusega ja jootakse. Kaev on suletud lõigatud põhjaga plastpudelikorgiga. Nõrgad võrsed näpistavad. Kui seemikud muutuvad rahvarohkeks, eemaldatakse varjualune.\nSeemnete seemnete külvamise aeg sõltub kapsa valmimisajast:\nvarased sordid - 10. – 25. märts;\nhooaja keskel - 25. märtsist kuni 25. aprillini;\nhiline - 5. – 20. aprill.\nKülvake kultuur alustele või kassettidesse. Seemikute jaoks kasutage valmis universaalset mulda. Külviskeem - 2x2 cm sügavusega 0,5 cm.\nkuni idanemise hetkeni - + 18... + 22 ° С;\npärast idanemist - päeval + 15... + 17 ° С ja öösel kuni + 8... + 10 ° С.\nKasta nii, et mullas püsiks mõõdukas niiskus. Seemikud sukelduvad 2 pärislehe faasis. 9 päeva pärast valimist söödetakse (2 g ammooniumnitraati, 2 g kaaliumväetist, 4 g superfosfaati 1 liitri vee kohta).\nNeed viiakse avatud maapinnale kuue pärislehe faasis:\nvarajane - aprilli lõpust mai alguseni, istutatud 50x50 cm kaupa;\nhooaja keskel - mai lõpust juuni keskpaigani vastavalt skeemile 60x70 cm;\nhilja - mai keskpaigast lõpuni, istutusmuster - 70x80 cm.\nesimene - 20 päeva pärast istutamist (10 g karbamiidi ämber vee kohta, 1 spl. taime kohta);\nteine ja kolmas - kapsapeade moodustamise ajal (20 g kaaliummonofosfaati ämber vee kohta, 1 spl. iga taime kohta).\nKultuuri segatakse hooajal 2-3 korda. Pinnase multšimine välistab kapsa lõtvumise ja rohimise, hoiab ära niiskuse aurustumise.\nValge kapsa seemikute korjamine\nKlassikaline korjamisvõimalus on vahepealne siirdamine, pigistades 1/3 keskjuurest. Selle tulemusena areneb kapsas võimas külgjuurte võrgu, seob aktiivsemalt kahvleid, istub stabiilselt maas ja ei lange ühele küljele.\nKaasaegsed mahepõllundusmeetodid välistavad näpistamise. Keskjuure ülesanne on kaevandada vett pinnase sügavatesse kihtidesse. Pärast näpistamist ei taastu. Taimed kaotavad põuakindluse ning vajavad sagedast toitmist ja kastmist. Selliseid tingimusi on suviste elanike jaoks, kes tulevad aeda kord nädalas, raske tagada..\nlooduslik valik - siirdamise ajal on alles ainult tugevad võrsed;\nhaiguste ennetamine - mulla vahetamine vähendab juurehaiguste riski;\nstressitaluvus - uute tingimustega kohanemise kogemusega istikud juurduvad avamaal kiiresti;\nelujõulisus - varre süvenemisega sukeldumine stimuleerib külgjuurte kasvu.\nSeemikud sukelduvad 2 pärislehe faasis. Hinnangulised tingimused:\nvarased ja keskhooaja sordid - 7-8 päeva pärast idanemist;\nhilja - 9-10 päeva pärast idanemist.\nKapsas siirdatakse hiljemalt 14-16 päeva pärast idanemist, vastasel korral põimuvad juured üksteisega, seemikud on kahjustusteta raskem eraldada. Korjamise efektiivsus väheneb tänu pika taime taastumisperioodile.\nSeemikud jaotatakse üksikutesse pottidesse või istutatakse rühmadesse suurtesse anumatesse. Aukud torgatakse vee ärajuhtimiseks anumatesse.\nMahuti maht (savikooma) sõltub kapsa sordist:\nvarajase ja keskmise hooaja jaoks - 0,2-0,3 liitrit;\nkeskmise hilise ja hilise sordi puhul - 0,3-0,5 l.\nMuld on sama mis seemnete külvamisel: kerge ja lahtine, neutraalse happesusega (pH 6,5–7). Seemikute jaoks sobib turba, komposti ja jõeliiva segu (3: 5: 1) või valmismuld.\nViide! Seemikud kastetakse päev enne ümberistutamist - neid on kergem eemaldada mõõdukalt niiskest ja nõtkest mullast.\nPotid täidetakse mullaga 1-2 cm allpool servi. Keskele tehakse auk 5–7 cm sügavusega ja läbimõõduga kuni 2 cm.Kui seemikud siirdatakse kassettidest ülekandemeetodil, peaks augu suurus olema 1 cm laiem kui savikooma. Mahutites olevad kaevud on jaotatud vastavalt 8x8 cm skeemile.\nSeemikut hoiavad lehed ja spaatliga kinni või tõmmatakse teelusikaga maast välja. Soovi korral näpistage 1/3 keskjuurest (see on pikim).\nTaim istutatakse auku kuni iduleht lahkub. Maa tihendatakse ja kastetakse toatemperatuuril rikkalikult veega.\nLõigatud seemikuid hoitakse 3 päeva osalises varjus temperatuuril + 18... + 20 ° C. Seejärel naasevad nad tavapärasesse režiimi: päike, pikk päevavalgus, päeval + 14... + 16 ° С ja öösel + 10... + 12 ° С.\nHilise kapsa agrotehnika\nHiliste kapsasortide omadused:\nkasvuperiood - 120 kuni 150 päeva;\nsuured kapsapead ja kõrge saagikus;\nkvaliteedi säilitamine - kuni 6-7 kuud;\nei kogune nitraate;\nlühikese suve jooksul kasvatatakse neid ainult seemikute kaudu.\nSeemikud külvatakse aprillis. Viige aiapeenar ühtlasel temperatuuril + 12... + 15 ° C. Hiliste sortide seemikud ei ole külmakindlad, seetõttu kõvastuvad nad 2 nädalat enne istutamist värskes õhus..\nKülvamine avatud pinnasel toimub ainult hästi kuumutatud pinnases. Külvisügavus on 2-3 cm, taimi harvendatakse 2-3 pärislehe faasis. Külmade klõpsude ajal kaetakse voodid fooliumiga.\nMaandumismuster on õhuke. Kapsas viibib aias pikka aega, selle rosetid on suured, mistõttu täielikuks küpsemiseks on vaja palju valgust. Paksenedes kasvavad lehed ja kahvlid ei seo.\nkui väljalaskeava on moodustatud;\npea moodustumise staadiumis;\nSaak koristatakse bioloogilise küpsuse staadiumis. Soovitav on seda teha enne esimest külma, kuid kerge pakane pole kahvlite jaoks kohutav - peate lihtsalt ootama, kuni need päeval sulavad.\nIlma päikese ja kastmiseta kapsas kahvleid ei seo. Roseti kiireks moodustumiseks ja kapsa peade maksimaalse kaalu saamiseks on vaja väetisi. Pinnase koostis mõjutab köögiviljade maitset ja põllukultuuri vastupidavust haigustele. Optimaalsetes arengutingimustes ja nõuetekohase hoolduse korral näitab iga sort suurt tootlikkust..


Juhtmevaba laualamp Luceo, erinevad värvid | Nordic Design Home\nAvaleht › Juhtmevaba laualamp Luceo, erinevad värvid\nJuhtmevaba laualamp Luceo, erinevad värvid\nmust - €179.00 EUR valge - €179.00 EUR\nKollektsiooni näidistoode esinduspoes!\nSõna Luceo tuleneb ladina keelest ning tähendab 'särama'.\nTaani bränd AYTM võttis enda esimese valgustite seeria loomisel eesmärgiks luua tooted, mis ruumi valgustavad kuid samaaegselt mängivad hubase kumaga. Kuldse või mati musta metalli ning klaasi kombinatsioon tõmbab tähelepanu ning loob huvitava kontrasti erinevate materjalide vahel.\nLuceo valgustite ümarad kujud on inspireeritud Rooma akveduktidest, mis juba 19. sajandil e. Kr olid oluliseks kaubateeks. Kuigi kujundi juured on iidses ahitektuuris, on see tänapäevalgi populaarne ja üllatavalt kaasaegne.\nAntud toote puhul on tegemist Luceo seeria juhtmeta laualambiga, mis pakub kasutajale paljusid võimalusi. Valgustit on mugav kaasas kanda ning asetada mistahes pinnale, pakkudes hubast valgustust ka piirkondadesse, kus juhtmed ette jääksid: laua- ja riiulipinnad, nišid seintes, terrass või minimalistlik väljapanek aknalaual. Luceo lamp võib Sulle järgneda terve päeva jooksul ning valgustada mistahes pinda, mistahes alas.\nTutvu ka ülejäänud Luceo seeria valgustitega.\nMÕÕDUD: diameeter 9cm, kõrgus 22cm\nMATERJAL: pulbervärvitud teras, klaas\nTARNEAEG: juuni 2020\nVahaküünlad Lux roheline, neljane komplekt\nLaelamp Luceo väike, erinevad värvid\nNagi Concha, keskmine, hõbedane


Juhtkiri: Talunik ka puhkusele\nAsendustalunike teenuse vajadus on kõne all olnud pikka aega. Küll aga pole selle vastu huvi tundnud omaaegne taluliidu juht, mille tõttu saarlased ka toetusrahadest omal ajal ilma jäid. Küll on arvatud, et teenuse tarbija puudub või et asjast huvitatud teenusepakkujat ei leita. Nii on iga asjaga, kui üht asja teha ei taheta. Ka siin kehtib reklaamlause, et põhjuse leiab alati.\nPärnumaal on teenus juba olemas ja ennast õigustanud, pikaajaline kogemuski olemas. On nii teenuse osutajaid kui tarbijaid. Kahe tubli saare naise algatus end asendustalunikuks koolitada on igati kiiduväärt. Nagu selgub, on asjast huvitatud talunikud ka meil olemas.\nKutsetunnistusega asendajad Mirja ja Helen on ise valmis asju ajama nii PRIA kui talunikega. Puhkuse pidamise õigus peab kõigil olema!\nLisatud: 18.07.2008 / 01:09\nTeadagi, kuhu ja kelle kapsaaeda praegu kivi visati :)\nLisatud: 18.07.2008 / 01:11\nMoo lehm ju ehmatab omal piima kinni, kui veeras ta ligi tikub. Maapsa puhata, kui aina metle oma vissidele.