Juuste värvimine - ❤ GLOBElife ☎\nSuurepärane kataloog parima juuste värvimiseks müügiks\nsisesta sisse Venditatinturecapelli.it\nVõrrelge parimaid juuste värvained parimaid kaubamärke valida üks, mis on õige. Kui soovite olla ajakohane toodete müük ja uusimaid uuendusi valdkonnas juuksevärvi sa oled õige koht! Punane, Blond, mustmarjad, koparid, mešiga, naised on kõik värvid. Peaaegu kõik need muudavad juuste värvi sageli, alates juuksur kohandada seda menstruatsioonid oma elu või teatud tingimustel. Mitmesugused värvid kasutatakse mitmel otstarbel alates valgete juuste kate, taastada originaal värvi, mis on tingitud teiste ravimeetodite. Sageli selle kasutamine on aga luua uus ilme. Sellel leheküljel leiate: Professionaalsed värvid, oksüdatsiooni värvid, poolpüsiv tinktuurid või tooni tooni, hull värv, geel lõikab ja värvilised llats, mis lähevad minema pesu, oksüdeerid, püsiv ja silumine, Kõik, mida vajate DIY ja juuksur.\nVenditatinturecapelli.it, juuksurid, juuste, tervis, Ilusalongid, Juuste mood fotosid, Soengud, esteetika, müük, kiilaspäisus hooldus, Venditatinturecapelli.it, juuste kukkumist, värvimine, päikesepaneed, balayages, meches, purk, Deja-Vu, Venditatinturecapelli.it, Müües juuksetooteid, müües juuksuritooteid, müües juuksuriesemeid, müües Juuksekuivatid, müües juukseid sirgendajaid, müües soengu käärid, müües juuste ümberliigitust, müües langustõendite hooldust juuksed, Kerastase müük, Venditatinturecapelli.it, müük protoplasmiin, müüa Pars, müüa Argan õli, müük moroccanoil, müük phonlux parlux, müüa juukseharjad, müüa puidust kammid, müük riided juuksurid, müües juuksevärvi, Venditatinturecapelli.it, müüa erilisi juuste šampoonid, müüa juuksurimööblit, müüa juuksurikursused, äri, parim hind, väljund juuksed tooted


Viisin lapse lõpuks lasteaeda, et mul ka kergem oleks - Pere ja Kodu\nKui pandeemia oli Eestis veel tipus ja beebi sündis vahetult enne eriolukorra lõppu, siis hoidsin suuremat last kohusetruult kodus, organiseerisin talle nädalate viisi tubast meelelahutust ja heade ilmade korral ka õues sai käidud piisavalt, siis paar nädalat peale eriolukorra lõppu hakkas laps taas lasteaias käima.\nEsiteks seetõttu, et mul oleks kergem. Ei käinud laps seal igapäevaselt ja ka mitte pikki tunde, aga hooti, et saaks omi asju ajada ajal, mil mees kontoris tööl. Nüüd on lasteaed kinni, kõik puhkavad terve kuu ja mõtlen, et kuidas lapsele pakkuda piisavalt meelelahutust beebi kõrvalt. Kodused meelelahutuse nipid on samad, mis eriolukorra ajal — pusled ja lauamängud ja muud mängud, kuhu laps kutsub. Õues saab käia kõik linnas olevad mänguväljakud läbi ja kui vähegi ilm lubab ja beebi kannatab, siis olla võimalikult palju rannas.\nVarsti hakkab mehel ka puhkus ning selleks ajaks proovime perega kusagile reisida. Eestist välja ma minna ei julge, kuigi nüüd juba saaks ja naaberriikides tegelikult pole üldse haigestumiste arv suur. Samas kohati on tunne, et nüüd ronivad kõik kõikjale kokku. Nägin internetis postitust, et saab laevaga Turusse minna ja seal on Muumimaa läheduses ning tundus ahvatlev, samas suutsin sellele ahvatlusele mõelda vaid viis minutit, kui sisse tekkis äng: kas see oleks meile ohutu? Laeval suurem hulk rahvast, äkki mõni haige ka. Sama ka Muumimaal. Ilmselt jääb tänavu suvel ka Lottemaale minemata, sest seal palju inimesi. Rannas olen samuti valinud kõige varjulisema nurga võimalikult eemal teistest. Ma isegi ei julge mehele öelda, et äkki reisiks sinna või tänna, sest enne kui suudan plaani kokku panna, hakkan juba mõtlema, kui palju kusagil inimesi olla võib. Millegipärast on jätkuvalt hirm selle haiguse ees ja tänu vabatahtlikule karantiinile kõige hullemal ajal, olen endast välja juurutanud ka oskuse poes käia. Võimalusel väldin poeskäike. Õnneks osad poed pakuvad võimalust sümboolse tasu eest oste komplekteerida ning saab vaid autoga järgi minna. Või siis vankriga mööda jalutada. Kullerit olen kasutanud pigem harvem, sest keegi kotte tuppa ei too ja seetõttu ei näe ma mingit pointi enam neid tellida.\nIgatahes on mehel puhkus tulemas ja tahaks küll kusagil päris mere ääres olla ja samas eemal massist. Õnneks Eestis on see võimalik, sest enamus maismaad ümbritseb merepiir. Küll leiab selle koha, kus saab pisikese majakese üürida ning oma perega vaid rannas olla.\nEraldi teema on vihmaste ilmadega. Ma automaatselt tajun, et lähen kohe kuidagi pingesse, kui natukenegi vihmasemaks ilm läheb. Tubased tegevused tehtud ja meelelahutus pakutud, aga füüsiliselt on rahutu olla. Seega loodan, et kui kord puhkusele saab, siis ilmad mängivad võimalikult palju kaasa soodustamaks tegevusi värskes õhus.\nIlmselt ei erine minu suvemõtted palju teiste pereinimeste omadest, sest soovid ja hirmudki on praegusel ajal ju sarnased.


Tsüst huultel moodustub nii täiskasvanutel kui ka lastel. Healoomulise iseloomuga neoplasm ilmneb mitmel põhjusel ja nõuab kohustuslikku ravi. Konservatiivne teraapia tihendamise kõrvaldamiseks on enamasti ebaefektiivne. Kapsli kirurgilise eemaldamise saatel kasutatakse ravimeid.\nRetentsioontsüstid tekivad mitmel põhjusel ja vajavad kohustuslikku ravi.\nHuulte tsüsti ravi\nHuule kinnipidamistsüsti väljanägemise põhjus on tavaliselt mehaaniline vigastus. Pärast põletust, insuldi või limaskestade juhuslikku hammustamist kahjustatakse süljenõusid ja häiritud erituskanali väljavool. Paksenemine võib tekkida hambahaiguste, kehva suuhügieeni ja igemehaiguste tõttu.\nSaladus lakkab eraldamast ja kasv toimub kudede põletiku tõttu. Vedeliku kogunemise ja süljekanali ummistuse tõttu moodustub tihe ümar pall. Harvadel juhtudel muutub alahuule säilitustsüsti väljanägemise põhjus kaasasündinud patoloogiaks. See ilmneb erituskanalite ebaõige emakasisese arenguga.\nHuule siseküljel moodustub paksenemine ja selle suurus suureneb kiiresti. Tavaliselt ulatub see läbimõõduga 1.5 – 2 cm. Kapsli tihe struktuur on tunda, kuid valu pole. Erandiks on juhud, kui neoplasm on välja surutud.\nSäilitushuule tsüstil on järgmised eristatavad omadused:\nPuuduvad valusad aistingud.\nkollase või valge varjundi sisu vaadatakse seestpoolt;\nveresoonte rebenemise korral võib veri levida vähesel määral;\nvajutades surutakse tihe pall sissepoole, kuid siis ilmub uuesti;\nkui kapsel on üla- või alahuulele torgatud, lekib sisu välja, kuid mõne aja pärast täidab tsüst uuesti;\nneoplasm takistab söömist, rääkimist.\nTsüsti olemasolu kindlakstegemiseks suus viib raviarst visuaalse läbivaatuse. Tavaliselt sellest piisab, kuid diagnoosi täpsustamiseks on ette nähtud veel mitu tüüpi uuringud:\nkanalite helisignaalide väljaselgitamine näitab, kui kahjustatud on süljekanalid ja kas seal on süljekivi;\nultraheli abil määrake pitseri täpne suurus ja selle etümoloogia;\npunktsioon võimaldab välistada neoplasmi pahaloomulise olemuse.\nHuule tsüst hõlmab enamikul juhtudel kirurgilist eemaldamist. Ilma operatsioonita pole seda võimalik ravida. Harvadel juhtudel, kui tihendamine ei ole veel jõudnud suurte mõõtmeteni, soovitab raviarst konservatiivset ravi ja suhtub ootusesse. Mõnikord võib tsüst lahustuda spontaanselt.\nKuid enamikul juhtudest seda ei juhtu, seetõttu on vajalik kirurgiline eemaldamine.\nHuule neoplasm elimineeritakse operatsiooni teel. Selle rakendamise ajal kasutatakse kohalikku anesteesiat. Kirurg teostab tsüsti ekstsisiooni, tehes sisselõike kapslis. Seejärel eemaldatakse sisu koos õõnsuse seintega. Samuti on näidustatud protseduuri ajal väikeste süljenäärmete amputeerimine. See on vajalik tsüsti uuesti moodustumise välistamiseks.\nHuule neoplasm elimineeritakse operatsiooni teel.\nKohaldatakse õmblusi, mis lahustuvad iseseisvalt või tuleb need nädala jooksul eemaldada. Operatsioon ise on peaaegu valutu. Laseri kasutamisel on paranemine palju kiirem. Klassikalise kirurgia korral püsib komplikatsioonide tekke oht ja taastumisperiood võtab kauem aega.\nMis tahes rahvapäraseid abinõusid tuleks kasutada ainult pärast arstiga konsulteerimist.\nNeid ei tohiks kasutada peamise teraapiaviisina. Lisaks põhitöötlusele kasutatakse järgmisi alternatiivseid retsepte:\nMaitsetaimede dekoktidega loputused annavad põletikuvastase ja desinfitseeriva toime.\nkandke huule tsüstile kompresse, kasutades fikuse tinktuure. Võite losjoneid teha aaloemahla abil (või kogu pikkuses lõigatud lehed);\nravimtaimede dekoktidega loputused annavad põletikuvastase ja desinfitseeriva toime. Selleks kasutage salvei, saialilli, tamme koort või kummelit;\nVeel üks loputus on lahus, mis põhineb soodal ja soolal. Need lahustatakse soojas vees ja lisatakse tilk joodi. Saate toodet kasutada mitu korda päevas. See annab desinfitseeriva toime ja aitab pärssida tsüstide kasvu;\nloputage huul mädarõika alkohol tinktuuraga. Juur jahvatatakse, seejärel nõudke mitu päeva alkoholi;\nküüslaugupõhised kompressid aitavad kõrvaldada patogeenset mikrofloorat ja kiirendada kudede paranemisprotsessi.\nHuule tsüst nõuab pärast operatsiooni taastumisperioodil ravimite kasutamist. Ravimid takistavad haavade nakatumist ja soodustavad kudede kiiret uuenemist. Antiseptilisi aineid kasutatakse mitu korda päevas (kloorheksidiin, Miramistin jne). Neid tuleb kasutada pärast sööki, samuti pärast und ja enne seda.\nAntiseptilisi aineid kasutatakse mitu korda päevas.\nLisaks määrab arst paranemise kiirendamiseks salvi. Tööriist võimaldab kudedel kiiremini pingutada ja vähendab ka valu ilminguid.\nTaastusraviperioodi kestus sõltub kirurgilise sekkumise tüübist. Laseri kasutamisel ei kahjustata limaskesta nii palju kui klassikalise huuleoperatsiooni ajal. Pärast eemaldamist on ebamugavustunne mitu nädalat.\nMõnikord ilmneb huulte asümmeetria, kuid möödub 2-3 kuu pärast.\nPatsiendid teatavad valu rääkides või söödes. Mida suurem on tsüst, seda pikem on taastusravi. Teatud juhtudel ilmneb huulte asümmeetria, sõltuvalt sellest, kummal pool tihend paiknes. Kõige sagedamini kaob see kosmeetiline viga 2 kuni 3 kuu jooksul.\nKuigi haav paraneb üsna kiiresti, kestab taastumisperiood üldiselt kuni 6 kuud. Huulte tuimus kestab kõige kauem – kuni 8 nädalat. Söömise ajal ilmnevad valulikud aistingud mööduvad mõne päeva pärast. Turse tuhastatud kapsli kohas püsib 2 kuni 3 päeva.\nHarvadel juhtudel tekivad pärast eemaldamist komplikatsioonid. Nende hulka kuulub:\nallergia kasutatud ravimite (sealhulgas valuravimite) vastu;\nkui verejooks on avanenud, moodustub süljenäärme defekt;\nklassikalise kirurgia ajal võib tsüstmembraan kahjustuda. Sel juhul suureneb retsidiivi oht.\nHuulel moodustuvat tsüsti ei saa tähelepanuta jätta, kuna see halvendab oluliselt inimese elatustaset. Peamine ravi on neoplasmi kirurgiline eemaldamine. Kapsel lõigatakse välja ja mõnel juhul on näidustatud ka süljenäärmete eemaldamine. Taastumisperiood võtab kuni kuus kuud.


GEORGIOUPOLI - Kreeta\nPeamiselt on see piirkond tuntud pikkade liivarandade poolest. Lisaks suubuvad siit merre 3 jõge, mis Kreetal pole just eriti tavaline nähtus. Suurima jõe nimeks on Almiros ning selle suudmes on väike sadam. Sealt leiab peale kalapaatide ka turistidele mõeldud veesõidukeid.\nSiin tegutseb mitmeid taverne ning kohvikuid, samas on tegemist üsna rahuliku puhkekülaga.\nTasuks külastada linnakese peaväljakut, see on suht omapärane ja huvitav nähtus.\nRendiautoga tasub päev veeta Akrotiri poolsaarel, kus leidub ilusaid randu ja vanu kloostreid.\nSamuti võiks sõita lõunasse, võttes sihiks näiteks Sfakia ja Frangokastello.\nMuide alates 2001 aastast on Georgioupoli Kärdla ametlik sõpruslinn.


FOTOD | Tarraste autost leiti "Eesti ajalugu" ja isiklike kirjetega märkmik, oma telefoni tulistas ta puruks - DELFI\nFOTOD | Tarraste autost leiti "Eesti ajalugu" ja isiklike kirjetega märkmik, oma telefoni tulistas ta puruks\nMikk Tarraste kohtuistungi 2. päev Foto: Ago Tammik\nEkspertiis tuvastas, et ühel lastest olid laskehaavad kaelal ja peapiirkonnas, lisaks vasaku õlavarre luumurd. Teisel poisil olid laskudest põhjustatud eluohtlikud maksa- ja neeruvigastused. Autos viibinud tüdruk pihta ei saanud, kuid oli šokis.\nTarrastele kuuluvast Subarust leiti kolm ravimitopsi, millest kaks olid tühjad ning ühes oli 9 tabletti. Veel leiti tema autos olevast seljakotist kaks raamatut: "Eesti ajalugu" ning mustade nahksete kaantega märkmik isiklike kirjetega. Autos oli ka punane Selveri kott koos viie karbi laskemoonaga.\nSelgus, et Tarrastele oli perearst välja kirjutanud rahusti: diasepaami, mis on psühhotroopne ravim hirmu, erutuse ja ängistuse vähendamiseks, aga ka rahustava ja und soodustava toimega. Tarraste sõnul on ta tarbinud alkoholi üle päeva, tavaliselt pudel või kaks kanget õhtu jooksul. Vermut, gin.\nTarraste rääkis, et laupäeval (kui ta kuriteo toime pani - toim.) ta ärkas, niitis muru ja jõi paar pudelit veini. Kuriteod pani ta toime õhtul. Kolm tundi pärast Tarraste kinnipidamist, 7. juuni öösel kell 03.38 tuvastati Tarraste joobeks 0,223 mg/L kohta.\nTarrastet jälitanud mootorratturi Virgot Rägastiku peas oli kaks läbivat laskevigastust. Lask oli tehtud Rägastiku tagant - hetkel, kui isik oli pööranud pead. Teine lask oli suunaga eest taha. Rägastikul ei olnud mingisuguseid enesekaitsele viitavaid vigastusi. On alust arvata, et tegemist oli lähilasuga.\nMikk Tarraste isiklik päevik jääb saladuseks. Kohus keeldus seda asitõendina vastu võtmast (70) 18.02.2021\nAnalüüs tuvastas, et esimese lasu ajal oli Rägastikul kiiver peas, aga teise lasu ajal ei pruukinud enam olla.\nTarraste Tallinnas Järvel asuvast kodust riidekapis asuvast seifist leiti seitse karpi padruneid, magamistoast optiline sihik. Tulistaja suvilast, Kopli talust leiti kolm relva ja relvasummuti, samuti palju padruneid. Ekspertiis tuvastas ühe Žigulid tabanud kuuli puhul, et see pärines Tarrastele kuulunud vintrelvast VEPR.\nSündmuskoha vaatlusel leidis politsei mobiiltelefoni iPhone, mis kuulus Mikk Tarrastele. Enne vahistamist oli ta selle alaossa tulistanud viis lasku. Maapinnast leiti kümne sentimeetri sügavuselt maapinnast telefoni asukoha alt viis lähestikku olevat kuuli. Kuulid, millega Tarraste lasi läbi enda telefoni. Miks ta seda tegi, pole selge. Kuna telefon oli katki, siis sellest andmeid kätte ei saanud.\nSIM-kaardil polnud mitte ühtegi infoallikat.\nTarraste on juba tunnistanud oma süüd, kuid mitte süüteo varjamist ja politsei eest põgenemist. Tarrastele on esitatud süüdistus üldohtlikul viisil toime pandud mõrvas ning laskemoona ebaseadusliku käitlemises.\nProkurör Gardi Anderson luges esmaspäeval toimunud istungil ette minutite ja tulistatud kuulide täpsusega Tarrastele tema süü. Kolm lasku, mis tapsid Tarrastet jälitanud mootorratturi – jalga, pähe ja veel ligi meetri pealt tehtud kontrolllask pähe. Kuulid vintpüssist kahe teda jälitanud auto suunas, mis laskmiste peale põgenesid. Viisteist lasku, mis Tarraste suunas tema poole sõitva juhusliku Žiguli suunas. Suri vanaema, haavata sai vanaisa, kaks lapselast kolmest said raskeid vigastusi. Üheksateist kuuli teed blokeerivate kahe politseiniku suunas. Üks lask tabas politseiniku kiivrit.\nEsmaspäevasel istungil mängiti ette häirekeskusele tehtud kõnede ning politsei ja häirekeskuse omavaheliste kõnede salvestusi. Samuti 13 salvestust seitsmest rinna- ja pardakaamerast. Videod ning helifailid maalivad võika pildi sellest, mis tegelikult tol traagilisel suvepäeval juhtus.\nNäiteks oli ühelt politsei videolt näha, kuidas Žigulist, mille pihta Tarraste tule avas, väljus verine vanaisa, käed üleval. "Tarraste vaatas neid kaadreid justkui huviga, ilma välise emotsioonita. Vahepeal kergitas kulme, liigutas kõrvu," kirjeldas reporter.\nTeisest politsei videost oli näha, kuidas Žigulis viibinud vanaema elustatakse, taustal vali laste nutt. Väikesel poisil oli küljel kaks kuuliauku. Tema juurde abistama sööstnud politsei rääkis: „Tubli poiss oled. Hästi tubli poiss oled. Onu aitab. See on ainult auk, onju? Võta särk ära. Onu aitab. Näita onule." Videost oli kuulda ka, et sama politseinik lohutab lapsi ning lubab "selle onu" kinni võtta.\nTarraste jälgis muutumatul ilmel, kuid endiselt huviga videoid.\nMida teame Lihula tulistamisest?\nProkuratuuri poolt avaldatud põhjal teame, et Tarraste sõitis mullu 6. juuni õhtul oma Subaruga Lääneranna vallas Lihula lähistel üle ohutussaare Olerexi tanklasse. Seal rammis ta autosid ja poehoonet.\nViimaks jõudis ta ringiga välja autoteele ning mootorrattur Virgot Rägastik asus teda jälitama. Just tema andis häirekeskusele liiklusõnnetusest teada ja kirjutas ka oma sõpradele, et jälitab joonud juhti. Rägastik ja Tarraste jõudsid teeristi, kust vasakule jääb Lihula, paremale pikk ja sirge kruusatee ning mööda seda umbes kuue kilomeetri kaugusel Tarraste kodu. Tarraste keeras auto kodu poole, jõudis sellega sõita alla kilomeetri ja lõpetas kraavis. Mootorrattaga Rägastik oli tal endiselt järel.\nTarraste avas Subaru ukse ja korraga oli ümbruskonnas kuulda mitut lasku. Tarraste tulistas korduvalt Rägastikku, seejärel jalutas ta mootorratturi juurde kontrollima, küünitas lähemale ja tulistas Rägastikku uuesti korduvalt pähe.\nUmbes pool tundi hiljem ja kaheksasada meetrit enda maakodule lähemal avas Tarraste uuesti tule vastutuleva Žiguli pihta. Autot tabasid kümned kuulid ning selles olnud kahest vanavanemast ja kolmest lapselapsest said pihta kolm. 61-aastane vanaema Ülle Heinver suri ja kaks lapselast, kolme- ja viieaastane, said raskelt vigastada.\nSeejärel suundus ta lähedalolevasse metsa, kus tulistas politseinike suunas. Üks politseinik sai tabamuse pea piirkonda, ent hullema hoidis ära see, et ta kandis kiivrit. Politsei piiras Tarraste ümber nii, et tema liikumine oli takistatud. Tarraste ja politsei vahel puhkes mitu tulevahetust. Kell 00.40 peeti Tarraste Tuudi raudteejaama hoonete lähedal kinni.\nTal tuvastati pärast kinnipidamist alkoholi ja rahustite tarvitamisest tingitud joove, kuid prokuratuuri hinnangul ei takistanud joove mõistmast, millised on tema tegude tagajärjed.


Miks ometi vajavad mehed meestearstile minekuks saatekirja, aga naised naistearstile minekuks mitte? - Eesti Ekspress\nMiks ometi vajavad mehed meestearstile minekuks saatekirja, aga naised naistearstile minekuks mitte?\nSotsiaalministeeriumi tervishoiuvõrgu juht Heli Paluste, miks ometi taoline olukord tekkis ja mis on selle loogika?\n„Fertiilsesse ikka jõudmisel vajab naine just fertiilsusega seoses oluliselt sagedamini vastava valdkonna arstide nõu ja abi alates menstruaaltsükli probleemidest, raseduse vältimisest ja planeerimisest raseduse jälgimise ja sünnitusega seonduvani. Seda tõendavad ka andmed, mis näitavad kui sageli erinevas vanuses inimesed tervishoiusüsteemiga kokku puutuvad.\nSee on ka põhjus, miks naistearstile pöördumiseks ei ole kehtestatud saatekirja nõuet. Tulevikus, kui meie esmatasandil tekib suurem võimekus tegeleda seksuaaltervise teemade, sh raseduse jälgimisega, võib saatekirja nõue ka kõne alla tulla.\nMeestel fertiilsusega seoses selliseid vajadusi, nagu naistel, nii suurel määral ei ole. Seksuaaltervisega seonduvat teavet (sh nii raseduse kui suguhaiguste vältimise kohta) ja nõu pakuvad poistele noorte nõustamiskabinetid, haiguste puhul algab teekond perearstist ja jõuab uroloogi või androloogini.\nSaatekirja nõue ei tähenda abi piirangut või halvemat kättesaadavust, vaid pigem seda, et alustama peab perearstist, kes hindab eriarstiabi vajadust, teeb esmased uuringud ja määrab vajadusel ka ravi. Perearstile pääsemine on alati lihtsam, kui eriarstile.“\nKui palju on Eesti androlooge ja kui palju günekolooge?\n„Tervise Arengu Instituudi 2018. aasta andmeil töötab Eestis günekoloogina 266 inimest. Kuna androloogia eriala reguleeriti eraldi alles alates 2018. aasta 1. juulist, siis register kõiki selle lisapädevusega urolooge meile ei näita. Androloogid õpivad uroloogia residentuuris eriprogrammi järgi. Tartu Ülikooli Kliinikumis on androloogiakeskus, kus teeb üle nädala vastuvõtte dr Margus Punab, üks resident dr Paul Korrovits ja üks üldarst (androloogia) dr Sven Tennisberg. Terviseameti registrist tuleb ainsana välja dr Korrovits androloogia lisapädevusega. Dr. Punabil on Terviseameti andmeil uroloogia eriala. See tähendabki, et meessuguelunditega seotud haigustega tegelevad praegu Eestis väga suures osas uroloogid.“


Äsja valminud tarbijakaitseameti aastaraamatust saab ülevaate läinud aasta muredest-rõõmudest\nAvaleht Eesti elu Äsja valminud tarbijakaitseameti aastaraamatust saab ülevaate läinud aasta muredest-rõõmudest\nEesti majanduse käekäik kajastub ka tarbijakaitseameti igapäevatöös ning aastaraamatus on kokkuvõtvalt vaadatud tagasi eelmisele aastale. „Kasvav sisetarbimine, tarbijahindade alanemine ja e-kaubanduse kiire tõus, seda eriti piiriüleste ostude puhul, on eelmise aasta märksõnad. Need seavad ka meie tegevuses veelgi tugevama rõhuasetuse kaupleja ja tarbija vahelise usalduse ja tasakaalu loomisele kauplemiskeskkonnas,“ selgitas tarbijakaitseameti peadirektor Andres Sooniste.\nTarbijakaitseameti eelmise aasta kõige mahukam teavitustegevus keskendus suurima koostööprojekti – kasutatud autode müügi sektori korrastamise toetamisele. Kasutatud autode turu korrastamisvajadusele on viidanud ka Euroopa Komisjoni raport. Koostöö tarbijakaitseameti, maanteeameti, maksu- ja tolliameti ning politsei- ja piirivalveameti vahel on omandamas järjest tõhusamaid vorme, on paindlik ning on andnud sisendeid ka uuteks koostööprojektideks. Ameti sügisene teavituskampaania keskendus e-kaubandusele, milles jõudsa kasvutempo taustal toimusid aasta jooksul ka märkimisväärsed muutused regulatsioonis. 2014. aastal jätkus ka kauplejate tarbijaõiguse alase teadlikkuse tõstmiseks korraldatav koolitus-tsükkel „Suunanäitaja“, mille raames toimus hulgaliselt koolitusi.\nLoe tarbijakaitseameti aastaraamatut!\neelmine Seoses kuldjuubeli tulekuga ootab EÕM malevasuvede mälestusi\njärgmine Reedel avatakse Raekoja platsil pidulikult Tallinna päev


Periostiit: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nSee avaldub valu, turse ja palavik. Diagnoositi kaebuste ja inspekteerimisandmete alusel. Ravipuhangulise põletiku puudumisel on konservatiivne. Närvilisus on vajalik operatsioon. [meditsiinsiin.info]\nProtsessist haaratud piirkonnas on väga tugev valu ja turse, võib tõusta palavik. Periostiidile on iseloomulik luumoodustusrakkude tugev reaktsioon, mille tagajärjel luu pakseneb ja sidekoestub. [kliinik.ee]\nSarnase komplikatsiooniga on kliiniline pilt selgelt väljendunud ja esinevad järgmised sümptomid: terav nõrkus ja isutus; palavik külmavärinatega; südamepekslemine; vererõhu alandamine; õhupuudus. [mmostar.ru]\nKõrge palavik. Peavalu Purunenud seisund. Söögiisu kaotus Unetus. Patsient vajab kiiret arstiabi! Haigus on ohtlik, sest lihaskoe vaheliste lõhede lõhkemine võib minna näole, kaelale. See levik on juba surmav. [et.medielaboratoriet.com]\nÜldine joobeseisund, millega kaasneb halb enesetunne, väsimus, palavik, peavalu. Hallakujulise varjundiga naha kaaned võivad südame löögisageduse suurenemist. [et.iliveok.com]\nAllikas: revmatolog.org Valu põhjused sääre luudes Säärevalu võivad vallandada paljud tegurid. Kui haigus on tingitud luu patoloogiast, siis valutab sääre periosteum, mis on varustatud tohutu hulga närvilõpmetega. [vbordo.ru]\nNoor tugev valu alla jala ees sääras ja taga Luu luuvalu (suur luumassi põhjus) on kahjustus, mis on tingitud raskest objektist kokkupuu tamise ebamugavusest. [et.seniorcare-e.com]\nPeriostiit: ravi Antibiootikumid ei ravi seda haigust alati. Haiguse traumaatilise vormiga arengu algstaadiumis on efektiivne meede täielik puhkus. [et.pathtototalhealth.com]\nRavi — parietsete flegmonide või subperiosteaalsete abstsesside lahkamine antibiootilise ravi taustal ja üldised taastavad meetmed. Mis õigeaegne ravi, prognoos iga tüüpi periostiit on soodne. [meditsiinsiin.info]\nÕigeaegse diagnoosimise ja ravi korral on prognoos soodne, kui ravi ei toimu, on võimalikud meningiidi, aju abstsessi jne kujul esinevad tüsistused. [mmostar.ru]\nKui selle haiguse kahtlustatakse, peate viivitamatult pöörduma hambaarsti poole kvalifitseeritud ravi saamiseks. [et.iliveok.com]\nTüübid muidugi ravi Parodondi haigus on peaaegu alati viib diagnoosi: mädanik alalõualuu. Ravi viiakse läbi kohe kontoris hambaarsti. Teostada mingit ravi kasutatakse kohalikku tuimestust. [et.delachieve.com]\nHaiguse prognoos Periosiidi prognoos sõltub selle vormist ja tüübist ning õigeaegsest ravist. Kõige sagedamini õnnestub patsientidel vabaneda ägedaid ja traumaatilisi haigustüüpe. [et.pathtototalhealth.com]\nMis õigeaegne ravi, prognoos iga tüüpi periostiit on soodne. Lihtsa haigusseisundiga kaotavad kõik sümptomid tavaliselt 5-6 päeva jooksul. Viletsa kahjustusega võib taastumine kesta mõnest nädalast kuni mitu kuud. [meditsiinsiin.info]\nÄgeda periostiidi prognoos Akuutne periostiit terapeutiliste meetmete kulutamise aeg tagab kolme kuni viie päeva jooksul taastumise. [et.iliveok.com]\nNiisiis on ägedal põletikul ilma mädadeta soodne prognoos: ravi vähendatakse jalgade väliste mõjude täielikuks välistamiseks. Soovitatav on võtta põletikuvastaseid ravimeid ja salve (Xefocam,). [bazovo.ru]\nOdontogeenne etioloogia põhjustab sageli stafülokokkide, streptokokkide, patogeenset tüüpi vardasid ja püogeenseid batsüüle. [et.naturalchoiceshealthcenter.com]\nPõhjused Voolavuse etioloogia põhineb kõige sagedamini tähelepanuta jäetud hambaprobleemidel või selle piirkonna halva kvaliteediga meditsiiniteenustel. Haiguse peamine põhjus on progresseeruv kaaries. [mmostar.ru]\nHaiguse etioloogia on erinev, kuid sageli on selle ilmnemise põhjus infektsioon. Põletikulise protsessi ravi võib võtta üsna pikka aega, isegi õigeaegse diagnoosimise tingimusel. [est.thaimedhealth.com]\nRelapsi ennetamine ja ennetamine Ennetavatel eesmärkidel on vaja tugevdada jala stabilisaatori lihaseid lahti löömata koormaga. [vbordo.ru]\nHaiguste ennetamine Kas on võimalik sellisest haigusest vabaneda kui periostiit? Selle haiguse ravi kodus on ebasoovitav. [et.pathtototalhealth.com]\nShin splints: ennetamine. Välja antud Osgood-Schlatteri haigus (põlvevalu). (2015, mai). Välja antud Sääreluude ja sarnaste stressidega seotud vigastuste korral proovige puhata ja jää. [jetta.jimenaherrera.com]\nRohkem informatsiooni ravi kohta Äge periostiidi ennetamine Ennetusmeetmete eesmärk on hoida hammaste ja suu tervist. Mida selleks vaja on? Hambad korrapäraselt ja õigesti pintslid. [et.iliveok.com]\nEnnetamine ja ravi Algusjärgus oleva valu korral tuleb kohe treeningjärgselt valutavale kohale asetada 10 minutiks külm kompress ning kindlasti mitte läbi valu treenida. [teraapialaegas.ee]


Tapvad menstruatsioonivalud – kas endometrioos? Valu ajal pa juures kõhu all\nKas kellelgi on kogemusi? Seegi väga palju ei aidanud. Kui töö juures, lasteaias või koolis on keegi viirusega juba nakatunud, ongi tõenäoliselt tegu sama hädaga. Valutab ikka veel. Kui toidumürgituse on põhjustanud seened, kui valud tugevnevad või sellele lisandub peapööritus, palavik või nõrkus, helistage välja kiirabi. Kui kõht valutab ebamäärastel põhjustel ja hooti, võivad süüdi olla ussnugilised.\nMinul oli pimesoolega nii, et neljapäeval hakkas terve kõht õrnalt valutama. Päeva jooksul see valu süvenes, aga mitte oluliselt. Reedeks polnud valu üle läinud.\nOli ka väike palavik. Perearst käis kodus ja arvas, et mingi kõhuviirus vms. Kõhuvalu süvenes, aga oli endiselt üle kogu kõhu.\nÖösel reede vastu laupäeva läks valu juba nii vaevavaks, et enam magada ei saanud.\nAjas iiveldama. Palavik püsis.\nKõhuvalu oli juba äge ja hakkas vaikselt koonduma rohkem paremale alla poole. Kutsusime kiirabi kell 6 hommikul — kiirabi panin mind külili ja pidin proovima põlvi kõverdada vastu kõhtu — valus oli.\nVajutati paremale alakõhtu ja lasti järsult lahti — lõi valuhoog läbi kõhust. Paluti paremal jalal hüpata — ei saanud valus oli neid kõiki asju olin ka eelnevateel päevadel proovinud teha, aga siis ei olnud sellega probleeme.\nIgal juhul viidi mind kiirabiga haiglasse. Haiglas arst küsis ka päevade kohta, et ega ei võiks päevade valu olla. Kuna ei saanud see olla, siis kirjutati mind haiglasse sisse ja juba paari tunni pärast oli op.\nMinu pika juttu mõtteks on see, et pimesoole põletik ei hakka alati ägedalt ja kohe parempoolse valuga. Valu kõhus üldiselt võib viidata nii paljudele erinevatele asjadele.\nNaistel tuleb mõelda kohe ka günekoloogilistele põhjustele. Kui tuikamine on iga kuu mingil kindlal ajal, võib tõesti tegu olla ovulatsiooni valudega.\nKui tuikamine läheb üle kõhuvaluks.


Stabiilsus algoritmide sorteerimisel - võrdõiguslikkuse käsitlus\nAlgoritmid on arvutiteaduse keskmes. Sorteerimiseks kasutatavad algoritmid on ühed kõige fundamentaalsemad, kasulikumad ja järelikult kõikjal levivad.\nAlgoritm - lõplik komplekt üheselt mõistetavaid samme konkreetse probleemi lahendamiseks.\nMe sorteerime pidevalt ja sageli alateadlikult rühmitatud objektide järjekorda. Näiteks reastame loendis ülesanded prioriteedi järgi. Virnastame raamatuid riiulitele nende kõrguse järgi. Sorteerime read arvutustabelis või andmebaasis või tugineme sõnastiku sõnade tähestikulisele järjekorrale. Mõnikord tajume isegi teatud tüüpi ilu tellitud korraldustes.\nProgrammeerijatena on oluline teada, kuidas me sorteerime, sest see mõjutab seda, kuidas sorditud paigutus võib välja näha. Mitte kõikvõimalikud ei telli esemeid ühtemoodi! Seetõttu erinevad sortimisoperatsioonide tulemused kasutatavate algoritmide põhjal. Kui see jääb teadmata, võime üllatada iseennast või inimesi, kes meie tarkvara kasutavad.\nSortimisalgoritmide stabiilsus on nende üks eristavaid omadusi. See käsitleb seda, kuidas algoritm kohtleb võrreldavaid üksusi võrdsete sortimisvõtmetega.\nSorteerimisklahv - võti, mida kasutatakse kogu üksuste järjestuse määramiseks, nt vanus, kõrgus, tähestiku asukoht jne.\nStabiilne sortimisalgoritm hoiab võrdsete sortimisvõtmetega üksuste suhtelist järjestust. Ebastabiilne sortimisalgoritm mitte. Teisisõnu, kui kogu on sorteeritud stabiilse sortimisalgoritmiga, säilitavad samade sortimisvõtmetega üksused oma järjestuse ka pärast kogu sortimist.\nNäide, kood ja demo\nÜlaltoodud pilt illustreerib stabiilse sortimise mõju. Vasakul olid andmed sorteeritud tähestiku järgi nime järgi. Pärast andmete sorteerimist hinde järgi näete, et nimede tähestikuline järjestus säilitati sama reaga igas reas.\nEbastabiilse sorteerimise korral ei saa garanteerida, et tähestikuline järjestus säiliks nagu ülaltoodud pildil näidatud.\nAlati pole vaja stabiilset sorti\nEriti oluline on teada, kas teie kasutatav sort on stabiilne või mitte. Eriti olukordades, kus teie andmetel on juba mingi järjekord, mida soovite säilitada, kui sortite need mõne muu sortimisvõtme järgi. Näiteks on teil tabelis read, mis sisaldavad õpilaste andmeid, mis on vaikimisi sorteeritud nime järgi. Samuti soovite selle sortida hinnete järgi, säilitades nimede järjestuse.\nTeisest küljest pole sordi stabiilsusel mingit tähtsust, kui kollektsiooni objektide sortimisvõtmed on objektid ise - näiteks täisarvude või stringide massiiv -, kuna me ei suuda dubleeritavate vahel vahet teha võtmeid.\nSorte on igal pool - tea oma sorte\nSiin on mõned levinumad sortimisalgoritmid ja nende stabiilsus:\nLisamise sortimine - stabiilne\nValiku sortimine - ebastabiilne\nMullide sortimine - stabiilne\nÜhenda sortimine - stabiilne\nKesta sortimine - ebastabiilne\nTimsort - stabiilne\nPõhjalikuma loendi leiate Vikipeediast.\nOn demo aeg? ?\nSee demo näitab stabiilse (sisestamise sortimise) ja ebastabiilse sorteerimise (valiku sortimise) algoritmi kasutamise mõju väikese andmetabeli sortimiseks. Mul oli selle ehitamise ajal natuke lõbus ja praktiliselt tagurpidi konstrueeritud React. Heitke pilk allikale.\nKui teil on janu saada rohkem teadmisi teiste sortimisalgoritmide stabiilsuse kohta, on Vikipeedias hea võrdlustabel ja lisateave tuntud sorteerimisalgoritmide kohta.\nJärgmise korrani rahu.\nÕppisite midagi uut või meeldis seda artiklit lugeda? Plaksutama?, Jagage seda, et ka teised saaksid lugeda, ja järgige lisateavet. Jäta julgelt ka kommentaar.


Võrdsete võimaluste volinik | Õppureid külastas võrdse kohtlemise volinik - Võrdsete võimaluste volinik\nEile oli Saaremaa gümnaasiumis TÜ väärikate ülikoolis ja õhtul Ö- ülikoolis õppurite ees soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta, kes kõneles ebavõrdsest kohtlemisest Eestis ja sellest, kas vanus on murekoht.\n„Väärikas eas inimestel on volinikuni jõudnud küsimuste ja meie uuringute põhjal kaks suuremat võrdsete võimalustega seotud muret,” ütles Liisa Pakosta Meie Maale, lisades, et esimene on tõrjumine tööle võtmisel vanuse tõttu. See jama algab juba kuskil 45 eluaastast.\n„Või öeldakse, et sul pensioniiga käes, nägemist! Või et te olete pensioniealine, teil küll pole mõtet isegi kandideerida, me otsime nooremat. Tegemist on vanuse tunnuse põhjal diskrimineerimisega,” kõneles Pakosta.\nTa rõhutas, et diskrimineerimine on keelatud ja karistatav ning kannatajal on õigus taotleda rahalist hüvitist. Teine teema on aga veel suurem ja puudutab perekondlikke kohustusi, hoolduskoormust. Perekondlike kohustuste täitmine on Eestis seadustega veel paremini kaitstud tunnus kui vanus.\nNäiteks ei tohi kedagi halvemini kohelda, kes hooldab kodus oma abi vajavat pereliiget. „Tööandjatel on kohustus töötajate vajadusi mööda tööja pereelu ühitamist toetada, mõistlikul ja kokku lepitud määral,” kinnitas Pakosta, kes tegi pikemalt juttu ka sellest, mis on ja kuidas vältida vanaemalõhet. Neil teemadel on just valmis saanud musta huumoriga film “ Elu on töö on elu”, mis jõuab peatselt ERR ekraanile ja Jupiteri veebiplatvormi ja mida kindlasti võiks vaadata, sest sealtki leiab hüva nõu.\nKõige suurem teema töö ja pereelu ühitamine\nVõrdse kohtlemise volinik nentis, et koroonaaeg on veelgi tähtsamaks tõstnud needsamad töö ja pereelu ühitamise küsimused.\n„See oli kõige suurem teema juba ennegi. Vanus on samuti tähtsamaks küsimuseks muutunud, sest paljud eakad kardavad põhjendatult tööl oma tervise pärast ja on väga mures vaktsineerimata kolleegi pärast isegi siis, kui neil endal on tõhustustoos ka juba käes,” rääkis Pakosta, kelle sõnul on koroona veendumusvabaduse ja sotsiaalse seisundi tunnustes muidugi pöördumiste arvu jõuliselt kasvatanud. „Veendumusvabadus kaitseb neid, kes oma veendumuse tõttu ei saa vaktsineerida, aga see on väiksema kaitsega õigus kui õigus tervise kaitsele,” tähendas Pakosta.\n„Sotsiaalse seisundi tunnus kaitseb neid inimesi, keda ei teenindata selle pärast, et nad on vaktsineeritud. Näiteks kardab teenindaja saada neilt kiiritust või midagi sarnast. Vaktsineeritud olek ei ole veendumus, vaid sotsiaalne seisund, sest eristavaks tunnuseks pole mitte maailmavaade ega terviseseisund, vaid vaktsineerituse kartja hirm vaktsineeritud inimese ees,” rääkis ta.\nSaaremaal oli Pakosta viimati mullu suvel, kui nad pidasid oma asutuse suveseminari. Siis tahtsidki nad toetada koroonaga nii tublisti võidelnud inimesi.\nLoona mõisa ümbruses filmiti ühe rahvusvahelise projekti raames tutvustusvideod mitmes keeles üles – et ka kaks kärbest ühe hoobiga, näidatakse lisaks Saaremaa ilu ja loodetakse siia nii turiste meelitada.\n„Ei pea ju kõiki asju stuudios või kontoris tegema, riigiametnikena saame alati mingit lisandväärtust veel juurde panna oma tööle,” märkis Pakosta. Tema sõnutsi meenutavad kolleegid senimaani võrratult head toitu nii Kuressaares kui ka sealsamas Loonas, ja õhtust päikeseloojangul ujumist Karujärves.\nPärimisele, et miline koht on Saaremaa tema enda jaoks, vastas Pakosta, et teda saadab ikka mõte oma vanaonust, kes hukkus Tehumardi lahingus. Tema nime nõukogudeaegsel mälestusmärgil muidugi pole.\n„Mu ema on kirjeldanud, kuidas peale sõda sai ta koos mu vanavanaemaga Saaremaale seda lahingupaika külastama. Käisid kahekesi, kõik oma pojad sõtta kaotanud ema, kes vaid vaikselt nuttis ning minu ema, kes oma lapseea tarkusega lohutada püüdis. See mälestus on kuidagi ka minu geenides olemas.”\nEilset loengut said õppurid vaadata ka interneti vahendusel. Väärikate ülikooli järgmise poolaasta loengud on samuti veebis.\nLiisa Pakosta Saaremaa gümnaasiumis esinemas


GENESIS remiks | Sõltumatu tantsu lava\nGENESIS on maailm, mille tekkimise algimpulsiks on unenäolisus. Me näeme vormiks ja liikumiseks kehastunud potentsiaali, mida on ainult tantsuna võimalik nähtavale tuua. See on loominguline ruum, kus unenäod eksisteerivad paralleelselt reaalsusega ning individuaalne kogemine sulab ühte kollektiivse teadvusega.\n“GENESIS” on improvisatsioonil põhinev liikumislavastus, mis põimub kokku etendajate ulmadest. Lavastuse on loonud koreograaf Mala Kline aastal 2015 ning põhineb tema poolt välja töötatud improvisatsiooni ja kompositsiooni meetodil. Lavastuse liikumise assitent on koreograaf Florence Augendre. Originaali etendajad on Loup Abramovici, Tomislav Feller, Mala Kline, Jasmina Križaj ja Andrius Mulokas. Koostöös nelja eesti koreograafiga luuakse teose uusversioon “GENESIS remiks”.\nMala Kline on Sloveenia päritolu Belgias resideeruv koreograaf, etendaja ja kirjutaja. Filosoofia- ja teatriharidusega kunstniku eriliseks uurimisobjektiks on unenäod, mida ta väljendab laval keha kujundite kaudu. Mala loomingulised ja teoreetilised tööd põhinevad unenägude praktikal.\n“Tema loomingut iseloomustab tugev kohaolu ja uurimisel põhinev teadlikkus. Ta on filosoofilise kogemusega intelligentne kunstnik, kellel on erakordne võime avada lavaruum ja selle kujundid. Töödeldes arhetüüpseid teemasid ja selle mõju on ta välja töötanud unikaalse lähenemise lavastusprotsessile, mis oma komplekssuses on võimeline haarama uskumatult avaraid kihistusi balansseerides kaose ja emotsionaalselt täpset struktuuri õhkõrnal serval.” (Ksenja Hribar auhind)\nMala looming on teiste seas pälvinud Golden Bird auhinna ning mitmeid Triton Awards ja Ksenija Hribar auhindu.\nKontseptsiooni autor ja koreograaf: Mala Kline (Sloveenia/Belgia)\nKehatöö juhendaja: Florence Augendre (Prantsusmaa)\nKoreograafi assistent: Karl Saks\nMuusika autor ja esitaja: Tanel V Kulla\nEtendajad: Raho Aadla, Age Linkmann, Arolin Raudva, Maarja Tõnisson\nEsietendus 11. nov 2016 Sõltumatu Tantsu Laval\nToetajad: Eesti Kultuurkapital, Kultuuriministeerium,, Eesti Tantsu Agentuur, teater NO99\nPostitusi ei leitud!


SignUpGenius vs GoFundMe ülevaade - Muu\nPõhiline Muu DesktopLinuxAtHome vs GoFundMe\nVaadake, miks 9-14 miljonit inimest kasutavad DesktopLinuxAtHomet sündmuste kavandamiseks ja raha koguma iga kuu. Võimsate funktsioonide kohta lisateabe saamiseks võrrelge seda GoFundMe'iga.\nPakutakse veebimakseid? JAH JAH Koguda annetuste jaoks raha? JAH JAH Koguda ettevõtetele raha? JAH JAH Kas aktsepteerida üksikisikute makseid? JAH JAH Maksete töötleja WePay WePay Maksetasud 5%\ntehing üle 0,50 dollari tehingu kohta\nigast annetusest pluss 2,9% + 0,50 dollarit töötlustasu ühe tehingu kohta\nMüüa ürituse pileteid? JAH EI Kas koguda vastuseid? JAH EI Korduvate sündmuste ajakava? JAH EI Kas kooskõlastada vabatahtlike graafikuid? JAH EI Kas koguda sündmuste jaoks esemeid? JAH EI Kas importida kontaktid e-postist? JAH JAH Kas lisada veebisaidi lingid? JAH\nkiriku jõulupeo mängud\nJAH Kas eksportida maksearuandeid? JAH JAH\nTänavune üritus õnnestus täielikult - ületasime eelmise aasta koguarvu märkimisväärselt. Kampaania edu keskendub suures osas suure vabatahtlike baasi mobiliseerimisele. ... Meie vabatahtlikud on üliolulised, kuna suur osa kampaania vahenditest kogutakse sel päeval.\nLeukeemia ja lümfoomiühing Atlandi ookeani keskosas Koguge raha kohe\nPokémon Go Trainer Battles on praegu otseülekandes – siin on, kuidas võidelda ja mida võite oodata\nWhatsAppi värskendus lisab esimest korda hääl- ja videokõned MIS TAHES arvutist – kuidas seda kasutada\nWindows 11 väljalaskekuupäev Ühendkuningriik\nmängida muusikat teistes rakendustes\nbüroode prügijahi ideed\n10 parimat küsimust kellegagi tuttavaks saamiseks


Ajalugu - Xuzhou Roc International Trading Co., Ltd.\nAsutatud 1993. aastal investeeringuga 300 000 RMB, on ettevõtte hõivatud pindala 5000 ruutmeetrit ja töötajate arv on 32 rotatsioonlõikega papli spooni. Aastane käive on umbes 3 000 000 RMB\n1997. aastal asutati Xuzhou Home World Wood Co., Ltd., investeerides RMB8 000 000, hõlmates 33 000 ruutmeetrit ja omades enam kui 200 töötajat. Sel aastal on tootmisvõimsus, sealhulgas kilega kaetud vineer, kaubanduslik vineer.\n2008. aastal investeeriti tehase laiendamiseks 50 000 ruutmeetrini 20 000 000 RMB. Ja töötajate arvu suurendati 500-ni. Sel ajal pakume igal aastal 10 000 kuupmeetrit uhket vineeri ja 30 000 kuupmeetrit muud vineeri. Aastane käive tõuseb 160 000 000 RMB-ni\n120 miljoni jüaani investeeringuga asutati Kodumaailma kontsern, mis hõlmas 133 000 ruutmeetrit. See toodab igal aastal 250 000 kuupmeetrit kilega kaetud vineeri, 23 000 kuupmeetrit uhket vineeri, 100 000 kuupmeetrit kilega kaetud vineeri ja 5000 kuupmeetrit muud spetsiaalset vineeri. Aastane toodangu väärtus on kuni 4 000 000 000 RMB.\n2011 - täna\nRohkem kui 20 aastat kestnud arendus, nüüd on sensol enam kui 9 täielikult omanduses olevat tütarettevõtet ja valdusettevõtet.\nKODUMAILMA GRUPI TÜTARETTEVÕTTED\n- ROC International Trading Co., Ltd. - Ekspordi ja impordi äri, vineeri kujundamine ja kontroll\n- Zhengquan Wood Co., Ltd. - Konstruktsioonivineeri tootja\n- Zhanpeng Timber Co., Ltd. - Konstruktsioonivineeri tootja\n- Lifeng Timber Industry Co., Ltd. - kaubanduslik vineeritootja\n- Tongshun Wood Co., Ltd. - vineeritootja\n- Zengyin Wood Co., Ltd. - LVL tellingute plank, LVL tala tootja\n- FANS Furniture Co., Ltd. - mööblitootja


Üksteise toel võimatute eesmärkideni - Äripäev\nÜksteise toel võimatute eesmärkideni\nJooksin septembris koos kolleegidega oma elu esimese maratoni - 42,195 kilomeetrit Berliinis. Veel viis aastat tagasi olin üks suuremaid jooksupõlgureid üldse ega pidanud vajalikuks sellisest võimatust eesmärgist unistadagi.\nVõimalik, et ma poleks eales selle ajaloolise ja jooksukarjääris olulise verstapostini jõudnud, kui poleks neli-viis aastat tagasi olnud kolleegi, kes mind tollal oma tervisejooksumeeskonda värvas. Seltskonnaga korra nädalas ühisele lippamisele kogunemine muutis alasse vihkamise leebeks meeldimiseks ning mõne aastaga on sellest saanud üks suuremaid kirgesid.\nOlen viimaste aastate jooksul kogenud, kuidas sportlike kolleegide olemasolu meeskonnas ei mõju hästi mitte ainult nende endi tervisele ja vormile, vaid ka nende ümber ja nendega koos töötavaile. Innustus tõmbab kollektiivis kaasa ka teisi. Ise ette tegemine, sellest siiralt vaimustumine ning tolle vaimustuse üle kandumine kõigile kaastegijaile kisub kaasa ka teisi.\nKirjutan seda kirjatükki pea kaks nädalat pärast Berliini maratoni lõpetamist. Ootasin, et näha, kas sealt saadud laeng lahtub nii minus kui ka rajal kaaskannatajais. Ei lahtu. Kahiseb endiselt nii see kuraditosin, kes kevadest saadik koos treenis ja üle finišijoone jõudis, kui ka see osa toimetusest, kes meeskonna tegemisi distantsilt jälgis ja meile kaasa elas. Positiivne laeng on nii lõpetanus kui ka neis, kes kaasa ei löönud.\nÕhus on elevus, rajal kogetu saab räägitud korduvalt ja korduvalt, medalid-rinnanumbrid koguvad huviliste näpujälgi ning meeskonda lisandub uusi huvilisi, kes järgmisel aastal ka kaasa lüüa soovivad. Tiimitunne laieneb.\nMõnevõrra laiem ja jõukohasem idee on ka Äripäevas teist korda toimuv sammuvõistlus, milles lööb kaasa kolmandik ettevõttest. Kuu aja jooksul jälgivad osalised sammulugeja abiga oma päeva astumisi. Suurema skooriga võidab. On, millest lõunasöögil rääkida või hommikul eelmise päeva tulemusi võrrelda. Positiivne elevus osalejais ning kerge kadedus neis, kes kaasa ei löö.\nÜhelt poolt on see kõik sport ning spordipropagandana. Teisalt on selline ühistegevus suurepärane võimalus meeskonna ühte liitmiseks. Just nagu meeskonnakoolitus, ainult selle vahega, et tegemist on reaalsusega. Tegemist pole ei loodud situatsioonide või teoreetiliste mängudega. See, mida inimesed kogevad, on päris.\nSee, kuidas inimesed tööl omavahel läbi saavad, mõjutab oluliselt seda, milliste tulemusteni nad töös jõuavad. Sõprussidemed ja hea läbisaamine kolleegidega on tööl oluline motivaator.\nEt oma töötajaskond sääraselt omavahel suhtlema panna, ei saa midagi teha vägisi. Hea, kui initsiatiiv tuleb loomulikult ning inimestelt endilt.\nSamas üht-teist ettevõte siiski saab teha. Näiteks leida kolleegide seast üles ja märgata neid, kelles algatus ja eestvedamisepisik. Kui neid ideedes ja tegemistes vähegi toetada, teevad nad ülejäänu juba ise ära - koguvad kokku huvilised, teevad plaanid ning tulevad peagi ettevõttelt rahalisi vahendeid küsima.\nSamas ei tähenda sportimise võimaldamine ettevõttele tohutut kulu. Näiteks toetada aasta läbi kestvat Hansapanga sarja maksab meeskonna kohta paar tuhat krooni. See meeskonnavaim ja teambuilding, mida osalejad selles kaasa lüües üksteisega praktiseerivad, on aga hindamatu. Arvestades tuhandeid kroone, mis muidu sarnase sisuga koolitusele kuluks, ka soodsam.\nMeeskonna tugevdamine ei kaasne vaid spordiga - ühenduseks võib olla kas või ühine hobi, mida teistega koos harrastada saab.


Millisest toidust saab talvel lisaenergiat? - Maakodu.ee\nKüpsetatud juurviljadFoto: Sven Arbet\nHiina meditsiini seisukohtade kohaselt sobivad talvel kõige paremini toitvad ja soojaandvad, hoolega ja kaua mõõdukal kuumusel keedetud söögid-joogid. Toortoite ja külmi jooke tuleks vältida.\nEt talv seostub neerudega – sügavaima osaga kehast – siis sümboolselt sobivad talviseks toiduks mitmesugused juurviljad, kõik, mis on kasvanud maa sees ja on talveks keldrisse hoiule toodud, lisaks oad, mis on neerukujulised.\nKreeka pähklid ja seesamiseemned tugevdavad neerude energiat, mistõttu sobivad hästi röstitult toidusse lisamiseks. Riisipuder kreeka pähklitega on tuntud jõuandja.\nTalvel sobib süüa rohkem soolast ja mõru, kuid piirata tuleks haput. Liigset soola tuleks siiski vältida, sest see muudab luud hapraks ja lihased spastiliseks.\nMõru maitse tugevdab südant – talvel vajab süda lisaenergiat. Seepärast on talvises menüüs oma kohal mereannid, täisteraviljad, nagu oder, rukis, kaer, hirss ja naeris, seller ning teised juurviljad.\nKülmale vastu seismiseks lisatakse menüüsse soojaandvaid toiduaineid (nagu lambaliha ja linnuliha) ning kasutatakse soojendavaid vürtse: ingverit, kaneeli, pipart, paprikat. Kasuks on kontidest keedetud supid. Luud, luuüdi ja aju on hiina meditsiini seisukohalt produtseeritud neerude poolt ning omalt poolt tugevdavad neid.\nTalvine lisapala aitab ellu jääda


Tiidrek Nurme võitles lumisel krossijooksu EMil välja 28. koha – Jooksja\npikamaajooksjat võistlesid täna rasketes tingimustes Ungari pealinnas Budapestis murdmaajooksu\nEuroopa meistrivõistlustel. Neist parimana sai meeste põhiklassis võistelnud\nTiidrek Nurme 84 lõpetaja seas 28. koha.\nKeenia treeninglaagrist naasnud Nurme läbis ligi 10 000 m pikkuse distantsi ajaga 31.07. “Hea tulemus, kuid ülirasked tingimused. Tavaliselt on siin sel ajal palju soojem. Külma tuli tuulega ligi -10 kraadi. Lund palju ja jalad käisid all ringi. Mitmed naised nutsid pärast jooksu finišis, sest neil olid käed külmunud, ” võttis Nurme võistluse kokku. Võistlustingimused Budapestis osutusid raskeks. Lisaks lumele ja -5 kraadisele külmale puhus üsna tugev tuul, mis tegi tuulekülmaks -10. Jooksatel tuli jalatsitele 15 millimeetri pikkused naelad alla kruvida, et rajal vähegi pidavust saavutada. Naelte muretsemise eest kandis hoolt jooksukoondise tiimijuht Harry Lemberg, kes need kohalikust spordipoest eelmisel õhtul ostis. “Ilma nendeta ei oleks saanud hästi joosta. Kellel olid lühikesed naelad, neil käisid jalad koguaeg tühjalt all ringi,” rääkis juunioride arvestuses EMil võistelnud Andi Noot Jooksuportaalile. Vaatamata kõigele ei pidanud isegi osa naisjooksjaid liigseks võistelda lühikeses pükstes ja isegi maika särgis, kindad käes ning müts peas. “Neid vaadates hakkas endalgi külm,” lisas Noot. Eesti jooksjad tõmbasid tervise säästmise huvides võistluseks jalga pikad püksid ja selga pikkade varrukatega särgid. “Nendega oli väga hea. Ei olnud palav ega külm. Täpselt ideaalne,” kiitis Noot.\nMeeste põhiklassis võitis Euroopa meistritiitli poolel maal vedama läinud ja teistel eest ära jooksnud itaallane Andrea Lalli ajaga 30.01. Teisena finišisse jõudnud Prantsusmaa esindaja Assan Chahdi kaotas talle 10 sekundit. Pronksmedalile tuli itaallane Daniele Meucci ajaga 30.13. Üheksakordne krossijooksu Euroopa meister ukrainlane Sergei Lebid alustas jooksu tagasihoidlikult, olles esimese ringi järel 30. kohal, tõustes iga ringiga ettepoole, olles poolel maal 15. positsioonil. Paraku sealt edasi tal kohta parandada ei õnnestunud.\narvestuses kaasalöönud treener Endel Pärna õpilane Andi Noot sai 35. koha. 6000\nmeetri distantsi viimasele ringile läks Noot 37. kohal ja suutis finišisse\ntulla 114 lõpetaja seas kaks kohta paremal positsioonil ehk 35. kohal ajaga\n19.36, kaotades võitjale poolakale Szymon Kulkale 53 sekundiga. Kulka võiduaeg\n18.43. Teisena lõpetas bulgaarlane Mitka Rumenov Tsenov, kaotades poolakale 4\nsekundit. Kolmandaks jooksis end britt Cieran Klements 18.57-ga.\nTreener Endel Pärna\nsõnul seadis Andi Noot enne võistlust eesmärgi joosta üle kaks aastat tagasi\nveel juunioride klassis võistelnud Kaur Kivistiku tulemus EMilt, milleks oli\n36. koht 54 sekundilise kaotusega võitjale. “Sellega sai ta hakkama. Andi\non liiga peenike poiss sellise raja jaoks. Medalivõitjad valmistuvad\nspetsiaalselt krossijooksuks, muul ajal neid võistlemas näha pole,” ütles Pärn Jooksuportaalile. Enne võistlust pakkus Pärn, et on hästi, kui Andi Noot\nkaotab võitjale 50 sekundit. “Trennid näitasid ilmekalt et olen taoliseks tulemuseks valmis. Kuigi mul oli viimased poolteist kuud metsatöö praktika sain ilusti valmistuda,” lausus Andi Noot.\nNaisjuunioride 4000 m pikkudel distantsil sai\nHeleene Tambet 93 lõpetaja seas 52. koha ajaga 15.04, kaotades võitjale 1.35.\nJooksu võitis serblanna Amela Terzic ajaga 13.29. Hõbemedalile tuli kilomeeter\nenne finišit liidrikohal jooksnud, ent seejärel serblanna endast mööda lasknud\nSuurbritannia esindaja Emilia Gorecka ajaga 13.37. Pronksmedal kuulus\nsakslannale Maya Rehbergile 13.43-ga.\nMeeste U23 ehk noorsoo klassis jooksis asus 8000 m distantsi starti\nkaks eestlast Kaur Kivistik ja Allar Lamp. Kivistik sai 94 lõpetaja hulgas 69. koha ajaga 26.35 (kaotus võitjale 2.05), Lamp katkestas. “Kauril tuli neli korda naelking jalast ära ja ta pidi seda tagasi panema,” selgitas treener Endel Pärn. “Oli palju rabelemist ja lõpuks kukkusin. Lihaste seisund ei olnud ka kiita, eks seal mängis kindlasti oma rolli ka väga külm tuul,” ütles Allar Lamp Jooksuportaalile.\nEuroopa meistriks krooniti norralane Henrik Ingebrigsten ajaga 24.30. Hõbemedali võitles välja belglane Soufiane Bouchikhi 24.40-ga. Pronksmedal läks Suurbritanniasse James Wilkinsonile ajaga 24.43.\nU23 meeste tulemused\nNaiste põhiklassis võistelnud Annika Rihma oli 8000 m distantsil esimese ringi (1060 m) järel 35. kohal, kuid langes järjest tahapoole, lõpetades jooksu 47. kohal ajaga 31.11. Jooksu võitis iirlanna Fionnula Britton ajaga 27.45. Hõbemedalile tõusis portugallanna Dulce Felix 27.47-ga. Talle kaotas ühe sekundiga pronksile tulnud hollandlanna Adrienne Herzog. Kokku lõpetas distantsi 54 jooksjat.\nNaiste põhiklassi tulemused


Mida põnevat on oodata Tallinna Toidumessilt? - Maitsemeel - sõbranna.ee\nMida põnevat on oodata Tallinna Toidumessilt?\n16. oktoober 2019, 10:16\n23.-25. oktoobrini toimub järjekordne Tallinna Toidumess, kuhu oodatakse tuhandeid Eesti toiduainetööstuse, toitlustuse, hotellinduse, müüjate ja vahendajate ning paljude sidusalade esindajaid ning ka toiduprofessionaale lähinaabrite juurest. Lisaks ligi 200 eksponendile on toimumas mitmeid olulisi võistluseid ning huvitavaid seminare.\n«Tallinna Toidumess toimub juba 27. korda ning võime kinnitada, et kõik toiduvaldkonna olulised ettevõtted ja esindajad on järgmise nädala kolmel päeval messil osalemas,» sõnas messi peakorraldaja Tiit Sarv. «Lisaks paljudele eksponentidele üllatame sel aastal mitme uuendusega — eraldi on väljas innovaatiliste tehnoloogiliste lahenduste pakkujad ning uuendatud on messil ka joogiala.»\nMessi raames toimuvad ka kokkade võistlused. 25. korda selgub Eesti Aasta koka tiitlivõitja, Noorkokk 2019 tiitlite võistlevad 12 ametikooli õppurit.\nLisaks kuulutatakse välja Aasta kokaraamat 2019. Toimub ka tordivõistlus, mis pühendatud Eesti Leivaliidu 30. sünnipäevale. Messi kolmel päeval hinnatakse käesoleva aasta jõulutooteid.\nTallinna Toidumess 2018\nOsaleda saab mitmel põneval seminaril, millest üks keskendub toidukaubandusele ning teine HoReCa sektorile. Lisaks toimub esimesel messipäeval Eesti Leivaliidu juubelikonverents «Rukkileiva olevik ja tulevik», neljapäeval Eesti Toiduainetööstuse Liidu 6. Koostöö konverents «Muutused viivad edasi» ning viimasel messipäeval kooli- ja lasteaiatoitlustajate teabepäev. Seminaridel ja konverentsidel osalemiseks on vajalik eelregistreerimine. Kogu programmiga saab tutvuda siin.\nMessil osalevad lisaks Eesti ettevõtetele ka Läti, Leedu, Soome, Taani, Rootsi, Itaalia firmad. Vahendajate ja esindajate stendidest leiab tooteid kogu maailmast.\nJärjekorras 27. korda toimuval toidumessil osaleb ligi 200 ettevõtet ja väljapanekuga tutvuma oodatakse enam kui 7000 toiduala liidrit, otsustajat ja ala uustulnukat. Tallinna Toidumess on suunatud vaid ärikülastajatele, toiduala spetsialistidele. Profexpo OÜ on toidumesside korraldaja aastast 1993.


Teisenda pA mõõtühikuks abA (Pikoamper mõõtühikuks abAmper)\npA to abA\nPikoamper to abAmper\nTeisenda Pikoamper mõõtühikuks abAmper (pA mõõtühikuks abA):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '50 Pikoamper'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Pikoamper' või 'pA'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektrivoolu tugevus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '57 pA na abA' või '74 pA to abA' või '51 Pikoamper -> abAmper' või '53 pA = abA' või '55 Pikoamper na abA' või '52 pA na abAmper' või '10 Pikoamper to abAmper'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(64 * 23) pA'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '50 Pikoamper + 150 abAmper' või '10mm x 36cm x 26dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on abAmper ühes Pikoamper?\n1 Pikoamper [pA] = 0,000 000 000 000 1 abAmper [abA] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Pikoamper mõõtühikuks abAmper teisendamiseks.


Valjala kandis kenutati ja pentsiti - meiemaa.ee\nKuressaare täiskasvanute gümnaasiumi vilistlane Reelia Kolk (22) uuris oma lõputöös Valjala eripärast sõnavara. Olles ise sealtkandist pärit, oli hea avastada, kuidas inimesed vanasti rääkisid.\nKevadel sai Reeliast alma mater’i vilistlane. Ta lõpetas Tartu ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna eesti ja üldkeeleteaduste instituudi eesti keele osakonna. Lühidalt – ta õppis ülikoolis eesti keelt.\nKui Reelia kommenteeris oma otsust minna õppima eesti keelt, tõdes ta muiates, et alguses tuli ju midagi õppima minna. „Peaerialaks valisin eesti keele ja lisaks hakkasin võtma kirjanduse aineid, sest ka kauguses terendav võimalus hakata õpetajaks tundus ahvatlev,” täpsustas ta. Mingil hetkel tundis ta, et väga materjalimahukas kirjanduse suund teda ei köida ning võttis õpetajaks saamise teel oma kõrvalerialaks usuteaduse.\nKõiki oskusi saab elus ühendada. Praegu on tema hobiks vabatahtlik toimetamine kristliku ajakirja Pluss juures. „Ma olen kristlane ja mulle meeldib kirjutada, aga ma poleks kunagi arvanud, et ma julgen kedagi intervjueerida,” ütles ta, lisades, et viimati kirjutas ta ühe oma suurematest lugudest Tallinna kristlikus Püha Johannese koolis õpetavast saarlasest Tiina Seppelist.\nSel sügisel alustas Reelia lapsehoiu õpinguid Tartu tervishoiu kõrgkoolis. „Ma loodan, et saan seal pisut rahulikumalt võtta, sest Tartu ülikooli lõpetamine oli väga pingeline. Lapsehoiu teema ei ole mulle võõras. KTG-s läbisin 600-tunnise koolituse,” selgitas ta.\nReelia on õppinud Laimjalas Kahtla lasteaed-põhikoolis. Pärast gümnaasiumi otsustas ta minna Tartusse, mida ta ei kahetse. „Ülikooli minnes ei osanud ma ju mitte midagi oodata, ma ei kujutanud ette, milliseid aineid hakkan õppima ja milline on mu õppekava,” meenutas ta.\nÜhe murdekursuse käigus oli vaja teha töö oma kodukoha murdest. See osutus nii huvitavaks teemaks, et sellest sündis bakalaureusetöö.\nValjala murrak oli Reeliale tuttav, aga kindlasti oli rohkem võõraid sõnu. Kokku uuris ta 212 sõna – milline on nende päritolu, vormiline eripära, milline on laensõna, millised on tuletised jne. Väga kiitis ta koostööd õppejõud Karl Pajusaluga, kes õpetab ülikoolis eesti keele murdeid.\nPõnevamad sõnad Reelia jaoks olid „kenutama” ehk ehtima, ilusaks tegema; „kollakane” ehk külmunud; „kentur” ehk kentsakas, veider; „nüklik” ehk konarlik; „pentsima” ehk pilkama.\nAinult Valjalas esinevad veel näiteks sellised nimisõnad: alu ’madal koht’, kehkvei ’kergats’, koerapersekommel ’lõhnav kummel’, kobra ’takjas’, kottnapper ’pöial’, nilbutis ’ripats’, pepuliu ’peoleo’, persu ’tuttpütt’, pillikapart ’piilpart’, purtsam-partsam ’lohakas inimene’, rinsakas ’kaabakas’, räts ’pealetükkiv laps’, rödin ’loba’, röötsmagu ’paksmagu’, sepavaja ’sepapaja’, sigalik ’sisalik’, sillud ’jalgrada’, sitapomm ’sitasitikas’, tagupool ’tagumik’, tutikas ’liblikas’, tuigerdis ’tuikuja, tuigerdades käija’, tuigus ’aeglane inimene’, uinakas ’unine inimene’, vahetis ’vahetus’, viilköht ’kilu; räim’, ütsa ’siga’ (väljavõte Reelia bakalureusetööst).\nÜks põnev asi selgus Reelia tööst veel. Ta uuris Valjala nime kujunemist ja üks arvamus on, et see tuleb sukavärvist. Valge ja sukad teeb kokku Valjala (valged jalad). Aga kas nii on tekkinud ka Laimjala (laimujalad) ja Mändjala (männist jalad), see jääb juba teiste uurida.


Mõrvaprotsess jätkub avatuna - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nMõrvaprotsess jätkub avatuna\n11. aprill 2012, 13:32\nKert Kesküla viimane koduklubi oli Puka Sokud Valgamaalt. FOTO: Eesti korvpalliliit\nHarju maakohtus esmaspäeval kinnisena alanud protsess korvpalluri, viimati Valgamaal Puka Sokkude meeskonnas mänginud Kert Kesküla mõrvas süüdistatavate üle jätkus kohtu otsusel alates teisipäeva pärastlõunast avatuna.\nAvalikkuse suhtes kinnisel istungil kuulas kohus esmaspäeval ja teisipäeva hommikul prokuröri avakõnet, kus kuriteo asjaolusid käsitleti üksikasjalikumalt kui süüdistusaktis kirjas, samuti kuulas kannatanute ütluseid. Seejärel tehti taotlus lubada istungile süüdistatavate lähisugulased ning kohus otsustas edaspidi kogu protsessi avalikuks kuulutada.\nHarju maakohtu pressiesindaja Kristina Otsa sõnul asub kohus teisipäeva pärastlõunal kuulama süüdistatavaid ning sellega on plaanis jätkata ka neljapäeval.\nEsmaspäeval alanud protsessil tunnistas 17aastane noormees end röövmõrvas süüdi, 19aastane Nikolai tunnistas end aga süüdi osaliselt. Nimelt võttis ta omaks ohvri noaga löömise ja soovi teda röövida, kuid mõrvasoovi eitas. Röövimisele ja mõrvale kaasaaitamises süüdistatavad 16- ja 17aastane neiu eitasid süüd.\nPõhja ringkonnaprokuratuur esitas seoses Kesküla mõrvaga süüdistuse neljale inimesele. 19aastast Nikolaid ja üht 17aastast noorukit süüdistatakse mõrvas, täpsemalt teise inimese tapmises julmal viisil ja röövimise eesmärgil. Üht 16aastast ja üht 17aastast neidu süüdistatakse mõrvale kaasaitamises. Kõik neli süüdistatavat on varem kriminaalkorras karistamata.\n1975. aastal sündinud Kert Kesküla noahaavade ja löömisjälgedega surnukeha leidis politsei mullu 28. septembri õhtul Tallinnas Lasnamäel asuvast metsatukast.\nPolitsei pidas Nikolai ja tollal 16aastase nooruki kuriteos kahtlustatavana kinni neli päeva hiljem, 2. oktoobril ning nad võeti kohtu loal vahi alla.\nKriminaalasja kohtueelse uurimise viis läbi Põhja prefektuur ja seda juhtis Põhja ringkonnaprokuratuur.\nEesti noortekoondisesse kuulunud Kesküla mängis oma karjääri jooksul mitmes meeskonnas, ta parimad hooajad möödusid Tallinna Baltikas 1991-1998, kus klubi parimaks saavutuseks jäi Eesti meistrivõistluste hõbemedal.\nNädalavahetus toob Haanjasse ligi 200 Baltikumi laskesuusatajat\nTartu Maraton ja Otepää MK said valitsuselt eriloa\nCOVID ⟩ Kolmapäev tõi Võrumaale üle 200 nakatumise\nParklas läks põlema fekaaliveok\nDaisy Kudre teenis EM-i tavarajal viienda koha\nLõuna-Eesti Postimehe ajakirjaniku lood jõudsid parimate sekka\nETTEVAATUST ⟩ Teedel esineb musta jääd\nKolmapäeva öösel tuleb kuni 15 kraadi külma\nValitsuskabinet kinnitas täiendavad energiahinna leevendusmeetmed\nÜLEVAADE ⟩ Lõuna-Eesti KOVid alustasid energiatoetuse väljamaksmist\nSelveri annetus jõuab taas haiglateni\nViiruse kiire levik toob pika järjekorra perearsti juurde\nPane tähele, mida teha\nInvestoriks hakanud Võrumaa mees kaotas kelmile suure summa raha (5)\nVärskas võib mobiilside olla häiritud


Buduaari foorum - Kumb on sinulik käitumine rohkem?\nKumb on sinulik käitumine rohkem?\nPostitatud: 12-06-2012 23:05 Jälgi teemat\nKui sul on väga väga valus(nii vaimselt kui füüsiliselt), kas sa\na) teed head nägu selle juures\nb) nutad valust\nPostitatud: 12-06-2012 23:58\nMinu iseloomuomadus: alati tuleb välja näha tugev, no matter milline olukord on käsil. Mingisugune macho-instinkt on sees vast 8-)\nPostitatud: 13-06-2012 00:29\nkui füüsiliselt- keegi tuleb mind peksma siis irnun talle näkku või?\nvaimselt näitan alati et olen tugev, kuid üksiolles emotsioonid hakkavad möllama\nPostitatud: 13-06-2012 00:33\nTeistele teen head nägu, üksi olles nutan välja kõik emotsioonid.\nPostitatud: 13-06-2012 00:34\noeh. ette võib tulla mõlemat ausalt öeldes\nPostitatud: 13-06-2012 12:40\nTäpselt sama :)\nKuid vahel on ikka nii et ei suuda.. Aga peab.\nMis mulje jääks teistele kui seal nutma hakkad ?:D\nPostitatud: 13-06-2012 12:45\nOlen piripilli liisu. Hakkan kindlasti nutma.\nPostitatud: 13-06-2012 12:47\nPostitatud: 13-06-2012 12:52\nNutma ei hakka ja head nägu ka ei tee, mõni kurjem sõna tuleb suust välja pigem :D\nPostitatud: 13-06-2012 12:53\nNutan, hakkabki kergem, isegi kui üritan head nägu teha lähen üleni punaseks ja silmad märjaks :)\na ja b, sest olukorrad on erinevad. Olen kukkunud talvel peaga ja seljaga kõvasti vastu maad, ning trepist alla, ning pole nutma hakanud, mis sest et nii valus on olnud. Teen head nägu nii enda ees, kui ka teiste ees, sest valu pole nii tappev. Lausun paar sõna nagu nt AIAAA, no deem! jne, aga see on ka kõik.\nAga nutnud.. Eelmine aasta kehalise tund tuleb meelde, kus lihased lõid krapi ja kõndida ei saanud enam hästi. Pidime jooksma teatejooksu ja vahepeal lõi mingi kramp sisse, mis oli nii valus, et lihtsalt nutsin.


Kommentaarid - Noored pätid 15 aastat hiljem: mõni firmajuht ja pastor, kuid enamik siiski kurjategijad - Eesti Päevaleht\nNoored pätid 15 aastat hiljem: mõni firmajuht ja pastor, kuid enamik siiski kurjategijad - kommentaare 1-20\nMõned tüübid, siis "raisku" läinud, aga eks igas karjas ole mõned mustad lambad :)\nKui tahad teada, siis loe ja püüa aru saada. Juba pealkirjas öeldud: enamusest on saanud kurjategijad.\nvaat, ikka teised ka!\nNormkodudest, et poleks nagu normkodudestki kasu? ikka alti TEISED ju ka.. justkui õigustades jotade peresid....Pätid , seaduserikkujaid, on aegade algusest olnud , samuti vallavaeseid!? Äkki kirjutaks edukatest peredest ja lastest, kelledest on riigilg ikasu!! See ei too klikke ja leibagi, vorstist rääkimata?\nMis hirmus naine sinusugusega paljuneda tahab.. Ja näita ette et sinu kaks last pätid ei ole.\nIga kolmas pole enamik.\nJah, kogu artiklit nägemata - iga teine-kolmas ei ole enamik. See on umbes 40%.\nJa hakkavad usklikeks. Tean mõnda. Katus sõidab jätkuvalt, äärmusest äärmusse ja negatiivses varjundis.\nElades Eestist eemal võtan igat eestlast kui potensiaalset kurjategijat või muidu libedat selli. Kindlam nii.\nKõige suurem kurjategija on meil prokuratuur, kus istuvad vanemad meestevihkajatest naised.\nKas poleks aeg... - Kas Anvelt on esivanemate jälgedesse astunud?\nsina jooksik paremale elule\nei võta siin üldse suud täis?\nKes on pätiks loodud geenide kaudu see ka selleks saab . Lihtsalt tuleb pätt juba varakult pikaks ajaks vangi saata siis jäävad pättused olemata. Selge see et vangla ei paranda kedagi seega tulebki neid kas või eluaeg vanglas hoida ja siis jäävad kurjad teod tegemata. Kahju et euroliit ei luba surmanuhtlust taastada siis saaks neist mustadest lammastest vägagi kiirelt lahti.\nKedagi ei ole "geenide poolt" pätiks loodud - paljud sama geenimustriga inimesed on edukad ja lugupeetud südamekirurgid, kindralid, pankrotihaldurid jne. Vaid kolmandik "kuritegelike" geenidega inimestest läheb kuritegelikule teele. Neid inimesti tuleks lihtsalt natuke teistmoodi kasvatada - kui inimesel PUUDUB empaatiavõime (mingites retseptorites on katkestus), siis sellele rõhumine kasvatuses ei toimi, lapsele tuleb selgeks teha, misasi see on ja milleks see on kasulik. Raske, aga võimalik sest ka tänapäeval saavad paljud lapsevanemad sellega ka ilma eriteadmisteta hakkama.\nKas teie kujutate ette tugevalt empaatilist onkokirurgi või patoloogi - selles ametis ei pea viit aastatki vastu kui patsientide tundeid läbi elama hakata.\nvanglakunded peavad ennast ise tööga toitma\nmitte seal kolme toidu peal vegeteerima! Matipeal magama nn sinel all- sineliserv peal- siis sinna ei soovitax?\nKurjategijatest vangide karistus olgu ka KARISTUS. Vangla ei tohi olla nunnutamise koht. Seal peabki olemagi halb ja ebamugav ning töökohustus kõigepealt. Vangid peavad ise oma tööga ülal pidama ennast ja vanglaametit (vanglaid). Peavad oma tööga tasuma summad isikutele, kellele nad tegid majandusliku kahju. Tasuma nende poolt vigastatud isikute haiglakulud või ülalpidamise. Tasuma enda ülalpidamiskulud, samuti nende tegevuse tulemusel töövõimetuks ja invaliidiks jäänud inimestele ja nn valuraha peredele kelle pereliige tapeti (PRAEGU EI TEE SEDA KEEGI JA KÕIK MURE, VAEV JA KULU JÄETAKSE ISIKULE ENDALE JA TEMA PERELIIKMETELE). Riik ei tohi vanglasüsteemi ülal pidada maksumaksja raha eest . Rahvas maksab niigi kinni kohtu- kui ka politsetöö kurjategijate ja varaste püüdmiseks. Kurjategijate karistust tuleb kardinaalselt karmistada ja riik peab määrama vangide poolt tehtud kahju tasumise korra, mitte tõstma rahva maksukoormust. Eestimaa ei saa olla pättide sanatoorium ja kohtud ainult ata-ata tegemise kohtadeks. Lõpetame selle väärpraktika ükskord juba ära!\non surnud pätt\nSinu loogika järgi tuleks siis pool Eestit ellimineerida, sest meil on karistusregistris üle 660.000 inimese. K.a. väärteod. Seemneid oled söönud või?\npaljud neist võõrad Vanjad ja Vovad on... !??\nNii mõnigi valitsuses ja riigikogus. Enamus lihtsalt kurjategijad!\nEndise Puiatu erikooli kasvandikuna võin öelda et mina olen "ellu" jäänud.\nHaridustee jäi küll auklikuks aga olen omandanud (koolitustel) elukutse ja teenin tugevalt üle keskmise eesti palka. 40+ aastat vana , pereisa.\nPuiatu jäi viimaseks "kinniseks" asutuseks minujaoks.\nKas Puiatu lõi aru pähe, või oli see miski muu?\nEi tahtnud enam tagasi türmi minna, sest seal lasti alla.\nPuiatusse saadeti ka täiesti ausaid inimesi kelle vanematega oli vihavaenu või kelle vanematest taheti Nõukogude Inimest teha . Ise ei ole kunagi erikoolides käinud aga tean paari sellist inimest kes olid Puiatus .\nto-ma ei tea\nJust sinusugune peabki Eestist eemal elama, kuna meie ühiskonnale oled ohtlik ja kriminaalne element. Ja palun(nõuan), ära Eestisse enam tagasi tule.\nSelline riigireetur tuleks igavesele unele suigutada!\nKriminaalid sisisevad vihast kui nende ohvrid otsustavad neil eest ära kolida.\nega see välismaa mingi paradiis ole,\nikka suurematsorti hullumajad kui siin,igas ilmakaares?!\nPätil ja pätil on erinevus.\nÜks lõhub ja laamendab, teine ajab asju teeb liigutab narko koguseid käitub soliidselt ning peseb raha.\nPaluks mitte võrrelda mingit tänava tolvanit soliidsete pättidedega.\nSamas üks tallinna suurimaid pätijõuke on nüüd alustanud ka liht labaste pättidena kuid mehed arenesid... Praegu on juht liikmed firma juhid ja edukad ettevõtjad.\nEks endalgi on minevik must kuid õnneks olen ettevõtja minagi\nIga isiksus kes peab ennast teistest paremaks - üleolev isiksus on potensiaalne kurjategija . Siis ta arvab , et teised on kõnts ja neile võib virutada jne. jne .\ntTänava tolvanit soliidsete pättidedega?\nSoliidset pätti pole olemas. Pätt on pätt, anna talle kallis auto, pane talle prillid ette ja ülikond selga, mõttelaadilt ikka on pätt, sest teeb ebaseaduslikke tegusid. "teine ajab asju teeb liigutab narko koguseid ". Et nagu lausa austad ja imetled narkovahendajaid siin??? Selline on tglt vangimentaliteet, soliidne inimene ei tegele selliste asjade ajamisega.\nIgaüks elab nii nagu oskab.\non ka kohtunik, kes teeb teadlikult õigusvastase otsuse või korruptandist riigiametnik. neid lipsustatud pätte on kümneid kordi rohkem, kui mingid noored kulid linnapeal. eestit võib õigustatult pidada pättide riigiks. need noored nn pätid on siiski süsteemi ohvrid.\nkapitalism ja kodanlased ongi pättide ühiskond! Kus varastatakse, valetatakse ja korrupsioon!\nKa firmajuhid, eriti IT ja mobiilifirmad on pättide pärusmaa! Pidev klientide petmine, kelmused ja röövid!\nKõik pätid lõunaks rikkaks!\nKapitalism ilma turumajanduseta oleks kindlasti õiglasem - Väikekodanlaste riik kus omanike on palju nagu oli enne Sõda EESTI WABARIIK . Oli 140 tuhat talu (omanikud) ja ettevõtjad aga praegune on EESTI VABARIIK - sulaste - palgatööliste riik .\non siinses riigis kuritegevus ausees! Me näeme seda ju kõigil elualadel!\nSinust PÕRNIKAS 07::34\nsaab õige varsti "" siniseks pekstud põrnikas"" ::\nJäta ükskord kaabakas oma plära------ja jäta EKRE ---mehed rahule ! ! !\nSee põrnikas on arvatavasti krati teine mina.\nnoored on üleüldiselt pätistunud süsteemi ohvrid. sellisele süsteemile on omane, et tegelikud ohvrid nimetatakse pättideks, pätid aga lugupeetud ärimeesteks, ametnikeks, kohtunikeks, advokaatideks jne. selline kuritegelik süsteem ei saa kaua püsida.\nTean nii mõndagi nn pätti, kellel ilus neidis bemmis kõrval ning elu lill ja pole miski muutunud. Naistele sellised mehed meeldivad, iseasi, milline se tulevik...\nvaat, mis sinus määrab õnneliku inimese ja\nmingi bemm, blondiin ja see ongi lill, et peax selle eest vangis istuma.... huvitav- huvitav, millise kategooria inime nii UNISTAB, potentsiaa# , kui SAAX ISE KA?\nKõik hakkab kodust, kui vanemad on edukad aga edukaks saanud läbi kriminaalse või kasutades halbu võtteid siis nii ka lapsed\nEks see ole tegelikult kõik juhuse ja kokkulangemise küsimus.\nOlen isegi noorena kuskile maani "sõpradega" lollustega kaasa läinud, aga kui mängu tulid narkootikumid siis loobusin, küllap olen piisavalt tugeva iseloomuga.\nEks see sõltubki rohkem sellest, et kelelga sa juhtud sõbrutsema ja kui tugev on sinu iseloom... ole sa pärit korralikust või mitte korralikust perest sõltub lapse hukkaminek tema kuuluvustunde vajadusest ja iseloomust... mõnel on kuulumise vajadus nii suur, et läheb iga lollusega kaasa ja teine põlastab vanemaid kes pole ausad ja viisakad ning üritab justnimelt näida viisaka ja korraliku inimesena.\nLoll oled... Narkoga saaks kena kopika teenida...\nSelge on see, mis saab retslastest, kui neid õiglaselt, vastavalt nende tegudele, kohelda. Ei ole aga uuritud, millised tulemused on praegusel ninnu-nännutamisel. Arvan, et oluliselt hullemad, samas head inimesed kannatavad. Retslapsed vangi!\nUsas on karistused karmid alaealiste retsidiivsus 80%, Jaapanis on noortevanglasolemas mitte ainult ujula vaid ka tenniseväljak ja karistused kordades lühemad ning retsidiivsus kõigest 20%. Tõsi distsipliin on neil seal noortevanglas päris tõsine, kui kasvõi maha sülitad, siis võetaks ujulapääse ära.\nAmeerika multikultis igasugu persoone. Jaapan on sõna otseses mõttes hoopis teine maa ja suhtumine ellu hoopis teine.\nolid ise sellised edukad ,,,kes jagasid poisikestele lahkelt varastatud raha.\nTänapäeval ongi see huvitav ,et pätt võib pätti pätiks sõimata , aga miljärdär vaatab eemalt, sõidab suure jahiga ja jagab fondidele oma äranägemise järgi raha. Vahel korraldab mõne sõja.\nHasti oeldud :)\noi, kui must masendus\nja selline maailmapilt ongi, kõik edukad pätid ja kui iseedukaks püüad, siis ju ka pätt?


Posted on juuli 16, 2012 by pakkumine\nKuu aega on mööda läinud lennates. Mis siis vahepeal toimunud on?\nPeale Crystali külaskäiku sadas mulle sülle suurepärane tööpakkumine – kõik on lausa kümnesse: mu kliendiks on üks siinne lõngapood, see asub mu kodu lähedal, palganumber on väga mitmekohaline ja töö ise on põnev. Poeomanikuga on kommunikatsioon suurepärane ning palgale lisaks on mul võimalus saada nende kaupa kohe eriti hea hinna eest.\nKuna see töö on veebipõhine, siis võin sellega tegeleda ükskõik kus asudes, mis on ju suurepärane!\nNädalavahetused proovin hoida vabad, et lapsega Kopenhaageni rõõme nautida ja sõpraega kohtuda. Nii olemegi käinud ikka ja jälle Tivolis, samuti mänguplatsil Fælledparkenis (see on väga äge ja tasuta koht) ning muidugi ka oma hoovi mänguplatsil.\nIse sain võimaluse oma date-iga peol käia, korteriomanik oli totsiga kodus ja nagu Murphy seadus ikka ütleb, magas tüdruk rahutult. Aga üle elasid nad selle öö 😀\nIlmad on meil nii ja naa, selline krooniline 16-17 kraadi ja tuuline. Vahepeal on nats soojem, vahepeal kallab vihma. Ei ole nii ekstreemne, nagu Eestis see suvi on, kuid ega palju maha jää ka.\nLõpetasin ka ühe hea raamatu lugemise, see on Dale Carnegie “Lõpeta muretsemine, hakka elama!” Väga hea raamat, soovitan kõigile. Lihtne tekst ja palju põnevaid näiteid. Kõige rohkem meeldis mulle see, kuidas väsimust ära hoida (sest et väsimus on ju üks väga suur stressifaktor – väsinuna tunduvad mured mitmekordsed ja väljapääsu leidmine tundub võimatu), aga igal juhul on hea puhata enne, kui ära väsid. Istu ja puhka. Tee uinak. Joo tassike teed. Tee väike jalutuskäik pea värskendamiseks. Või tööta esimene pool päeva voodis, läpakas põlvedel 🙂 Seda viimast saavad küll lubada minusugused veebinerdid ja firmaomanikud vist aga seegi hea!\nMõtlesin see nädal tulla Eestisse passe uuendama ja viisataotlusi sisse andma, kuid jääb vist esialgu ära – olen siiski kliimapõgenik ning vihma käest räästa alla ma nüüd ka ei tule. Aega veel on ka selle asjaga.\nUut on veel seda, et mu laps omandab järjest tugevamat kahtlast aktsenti. Ütleks, et soome keele sündroom on tal kõva.\nPanen siia mõned pildid, fotokat ma eriti kaasas ei tassi aga telefon pildistab suurepäraselt. Pildid tulevad otse “masinast”, ehk isegi korrigeerimise kiirabi on tegemata, aga loodan, et ei häiri 🙂 Mis tuletab meelde seda, et varsti Eestisse laekudes on tulemas põnevad workshopid blogi ehitamisest, turundusest ja fotode kiirabist blogide jaoks!\nVeronika ja AN\nGalerii ühest päevast Tivolis, kust on näha, et koht on tegelikult suur ja eriline, arvestades, et see asub Kopenhaageni südalinnas, täpselt pearongijaama ja raekojaplatsi vahel. Tivolis käime tihti sellepärast, et seal müüakse churrosid – sellised hispaania vahvlipulgad, mis tulevad otse kuumast õlist ja neid saab siis kas shokolaad, moosi või karamelliga, või hoopis nii, nagu meie neid ostame – kuumad churrod jäätise ja shokolaadikastmega mmmmmmmmm……. 🙂\nSiin aga avastasin, et lapsel on küll fantaasiat:\n…aga puuduvad mænguasjad 😀 See viga sai parandatud:


Ratas väljendas kohtumisel Eesti toetust Ukraina ametikaaslasele ja Ukraina rahvale - Kesknädal\nRatas väljendas kohtumisel Eesti toetust Ukraina ametikaaslasele ja Ukraina rahvale\nRiigikogu esimees Jüri Ratas kohtus täna videosilla vahendusel Ukraina Ülemraada esimehe Dmõtro Razumkoviga ning avaldas igakülgset toetust Ukrainale, eriti olukorras, kus sõjategevus separatistide kontrollitud Ida-Ukraina piirkonnas on intensiivistunud.\n„Venemaa agressiivne käitumine on ohtlik,“ ütles Ratas. „Me tunnustame Ukraina erakordset vaoshoitust Venemaa provokatsioonide taustal ja kinnitame, et toetame sajaprotsendiliselt Ukraina püüdlusi euro-atlandi integratsiooni suunal.“\nRiigikogu esimehe sõnul väärib tunnustust ka asjaolu, et Ukraina on vaatamata seitse aastat kestnud vaenutegevusele suutnud jätkata suuri ja keerukaid reforme. „Ukraina on ette võtnud keerulise kohtureformi ja korruptsiooniga võitlemiseks on vaja tõsiseid jõupingutusi, kuid me oleme kindlad, et saate edukalt toime tulla kõigi väljakutsetega.“\nRatase sõnul on Eesti valmis jagama oma kogemusi ja toetab Ukrainat igakülgselt, olgu selleks näiteks haavatute ravi, keeleõppe tunnid või küberkaitse koostöö. „Ukraina on Eesti jaoks arengukoostöö prioriteetne riik,“ ütles Ratas. „Samuti on Riigikogu valmis parlamentaarse koostöö raames vahendama oma kogemusi, näiteks digitaalsete lahenduste juurutamisel.“\nRatas viitas Eesti otsusele eraldada Ukraina sisepõgenike ja konfliktis kannatanute olukorra leevendamiseks pool miljonit eurot. Riigikogu esimees lisas, et Eesti soov on aidata eelkõige konfliktipiirkondades elavaid lapsi ja haavatud inimesi.\nKohtumisel puudutati ka Läänemere põhja kavandatud gaasijuhtme Nord Stream 2 projekti, mille kohta Ratas märkis, et Eesti koos teiste Balti riikide ja Poolaga on olnud algusest peale selle vastu.\nVideokohtumisel räägiti veel Venemaa tegevusest Ida-Ukrainas, Krimmi veevarustusega seotud probleemidest ning COVID-19 olukorrast nii Eestis kui Ukrainas ning parlamentide tööst tervisekriisi ajal.\nMore : Jüri Ratas, Riigikogu, Ukraina\nHanna Sepp: oleme nakatumistasemega jõudnud jõulude-eelsele perioodile\nEesti ja Soome leppisid kokku transpordiprojektide koostöös\nMina tunnen kaasa Ukrainas elavatele venelastele keda Ukraina sõjavägi pidevalt ründab hävitades nende kodusid ja inimesi. Väga paljud Ukrainas elavad venelased on põgenenud Venemaale.Neil keelati isegi emakeelt rääkida. Venemaal elab väga palju ukrainlasi ja nendesse suhtutakse hästi.\nOlin 2 aastat tagasi Peterburis külas ühel seal elaval eestlaseljatutvusin seal ühe ukrainlannaga kes tuli Ukrainast elama Peterburgi oma tütre juurde. Ta rääkis et saab Ukrainast meie rahasse ümber arvestades 80 eurot vaid. Ukrainas ei hoolitseta inimeste heaolu eest. See ebaseaduslik ja verine võimuvahetus mis toimus kunagi Kiievis oli jube. VAHEPEAL OLI JUBA RAHULIK AGA BIDENI TULEKUGA VÕIMULE HAKKAS KÕIK JÄLLE KÄÄRIMA. Ma tunnen kaasa neile Süüria elanikele kes said surma USA rünnaku tõttu. Kas tahetakse sõda või. Ukraina peab jätma Donbassi rahule ja Krimmi nagunii tagasi ei saa. Kunagi kinkis ukrainlasest Venemaa valitseja Nikita Krimmi Ukrainale aga enne ta oli Venemaa osa. Ehk polekski vaja olnud Krimmi Venemaale tagasi võtta aga peab sellega leppima sest kui tuleb sõda siis selle tagajärjed on kohutavad. Aga Ratase kaastunne ei aita kedagi.\nMina tunnen kaasa USA rahvale kes said viga kui Bideni-vastastes tänavarahutustes ja Kapitooliumi ründamisel- Ja õigusega nad ei tahtnus seda presidenti sest ta on sõjaõhutaja. Kade meel on ju ka ei Venemaal toimusid valimised rahulikult suure enamusega. Raskel koroonahaiguse leviku ajal õhutatakse vihavaenu. Ei jäeta rahule Valgevenet kus oli varem rahulik elu. Iga riik tegelegu oma asjadega ja jätku teised rahule. Brüsselis tegeldakse peamiselt vihavaenu õhutamisega.\nKas\t3 nädalat ago\nJurka ütles ka välja, millal meie ründevägi läheb Krimmi vabastama? Paljast mulast ju kasu pole.\nAhah\t3 nädalat ago\nJüri Ratasel pole üldse vaja toppida oma nina teiste riikide siseasjadesse. krimmi elanikud läksid vabatahtlikult Venemaa koosseisu ja on varemgi seal olnud kuni ukrainlasest Venemaa valitseja Nikita Krimmi ebaseaduslikult Ukrainale kinkis. Krimmi rahvas on väga rahul oma eluga praegu aga Ukraina suur osa rahvast kiratseb vaesuses. Ja nagunii midagi ei muutu ning see uus vihavaenulaine on USA uue presidendi tekitatud. Ei tea kas tahtis Krimmi oma sõjaväge paigutada koostöös EL-uga.\nEnn\t3 nädalat ago\nMina tunnen ka kaasa pensionäridele kes saavad imrpisikest pensioni.. Tunnen kaasa ka inimestele kes seal hukkuvad tänu vastikule presidendi poliitikale. Tunnen kaasa inimestele kes ei saa parimat Venemaa vaktsiini sest vihavaen on tähtsam ja EL ei luba ka. Ukrainas ei hoolita rahvast.\nLollidemaa\t3 nädalat ago\nTunneb kaasa ja annab raha Ukrainale kus Venemaa on okupeerinud suure tüki maad. Ja sealsamas tahab see ahverist anda Venemaale 5,2% Tartu rahujärgsest eesti territooriumist. Miks see inimene ei lähe arsti juurde? Ei ole ju sellel inimesel mõistusega kõik korras või on ta vene agent.\nOi\t3 nädalat ago\nKeegi ei anna kellelegi maad vaid see on juba nii ja oleks absurdne seda teisiti nõuda. See sõjaõhutamine on nii vastik. Tuleb ikka leppida olukorraga ja mitte nõuda võimatut. See mis toimub Venemaa ja Ukraina vahel pole üldse meie asi. Meil on endal palju probleeme.\nSulle "oi"\t3 nädalat ago\nKirjutad,et see mis toimub Ukraina ja venemaa vahel pole meie asi. Aga ütle siis seda oma Ratasele. Aga see mis puududab eestit on ka minu asi ja sinusugused töllmokad ja äraandjad võiksid vait olla.\nrobert\t2 nädalat ago\nKunagi ütles Savisaar maidani kohta etega valitsus mis sai võimule molotovi kokteilide ja kurikate abil valitseda oska USA l oli vaja Ukraina vastandada Venemaale Presidentnehk teekski midagi rahu kehtestamiseks aga bandeeralased oma provokatsioonidega ei lase Ega Donbass Kiievisse ihka ikka Ukraina armee tapab tsiviilisikuid sh lapsi Aga Jürkale see korda ei lähe Loodan et kesikute punt järgmistel valimistel Riigikokku ei saa Vargaerakond peab istuma paraski juures mitte seadusi treima\nKeskerakond saab tingimata ka järgmine kord võimule sest on parim. Mis puutub aga välispoliitikasse siis vist nad teisiti ei saa kuna teised erakonnad on täielikult pühendunud Venemaa-vstasele tegevusele ehkki praegune Venemaa pole meile midagi halba teinud.Vastik on vaadata seda vihavaenu õhutamist mis on löönud lõkkekle eriti peale Bideni tulekut. Olen arvamusel et paljud keskerakondlased ei jaga nende vihavaenu väljendusi aga ega välja näidata ei tohi.EL-us olemise suhtes olen nõus ekrelastega.\nkakab minu õuele\t2 nädalat ago\nUkrainas pidada olema USA biolabor. Ukraina,mis on alati kuulunud Venemaa võiualasse ja selline värk.\nNo mida peab vaene Putin teie arvates tegema.?\nUkraina on Eestile lähemal ka kui Ameerika. Kommid tulevad sealt .\nuskmatu-toomas\t1 nädal ago\nRatas elab minevikus sest kunagi oli Ukraina riik aga tänapäeval toimetavad seal Batka Mahno sarnased tegelased keda rahva hulgas lokkav vaesus põrmugi ei huvita !


Luup peale | Saagi kübaratrikk näitas, et legendile pole palju vaja ning Tulevik seljatas derbirivaali - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLuup peale | Saagi kübaratrikk näitas, et legendile pole palju vaja ning Tulevik seljatas derbirivaali (0)\n31. JUULI 2021, 16:22\nTänase Premium liiga laupäeva avas Lõuna-Eesti derbi ehk Viljandi Tulevik võõrustas kodusel linnastaadionil Tartu Tammekat. Mängu algus oli väga rabe, kuid peale seda hakkas väravaid sadama nagu vihm eilsel Vapruse mängul.\nVaata Marit Stepanova fotogaleriid mängust siit või uudise alt!\nMeistriliiga raames on Lõuna-Eesti klubid kohtunud nüüd 46 korda ning Viljandi Tuleviku jaoks oli see alles 14. võit. Kohtumise käigus löödi kaheksa väravat ning näidati, et nende klubide omavaheline mäng väärib nii Lõuna-Eesti derbi kui ka "Sander Kapperi derbi" nimetust.\nEsimene poolaeg algas mõlema meeskonna poolt väga kompivalt ning kummagi väravat ei ohustatud ligi 25 minutit. Neli minutit hiljem sai Usbekistani mees Abubakir Muidinov oma esimese Premium Liiga värava kirja, kui Tammeka totaalse kaitseprohmaka tagajärjel usbekk palli Karl Johan Pechteri selja taha veeretas.\nPärast Tuleviku esimest väravat hakkas mäng elavnema – mängijad hakkasid ise rohkem palli nõudma ning 35. minutil kandis Tammeka rünnak vilja, kui Tuleviku kastis toimunud pingpongi tulemusena sai Andre Paju palli jalale ning virutas selle viljandlaste väravasse.\nTulevik viigiseisus pead norgu ei lasknud, vaid 37. minutil võeti oma - Mintongo sai Herol Riibergi karistuslöögist antud tsenderduse peaga Pechteri selja taha suunata. Tammeka kaitsetegevus oli selles olukorras totaalselt olematu ning Viljandi mees sai ilma igasuguse segamiseta pallini kerkida.\nViljandlaste esimese poolaja kirsiks tordil oli 42. minutil Kaimar Saagi poolt löödud oskuslik värav, kui Eesti koondise legendile jäeti ligikaudu 20 meetri peal ruumi ning Tuleviku mees kaua ei mõelnud ja suunas nahkkera tartlaste värava küljevõrku.\nTeine poolaeg algas külaliste poolt väga energiliselt ning oli tunda, et peatreener Kaido Koppel oli riietusruumis sõnad peale lugenud.\n48. minutil sai Mihkel Järviste anda tsenderduse Taio Tenistele, kes oli väga lähedal, et lüüa peaga värav, kuid Marten Ritson sai näpud vahele.\nKolm minutit hiljem sai hiilgava mängu teinud Usbekistani mees Muidinov söödu ette, jooksis üle nii Reio Laabuse kui ka Ats Toomsalu ning murdis kasti, kus Laabus tegi tema vastu vea ning Tulevik teenis sellega penalti. Kaimar Saag realiseeris 11 meetri karistuslöögi ning viis viljandlased 4:1 ette.\nHuvitava katse tegi igatepidi nähtav olnud Muidinov, kui üritas keskringi lähedusest kauglöögiga Tammeka väravavahti üllatada, kuid lõi selgelt väravast üle.\n58. minutil hakkasid tartlased tagasi tulema, kui Tammeka ründeduo Mätas ja Koskor omavahel kombineerisid ning Mätas vormistas lõpuks värava.\nViljandi poolt vaadatuna ei jäänud 4:2 ilma 5:2 seisuta ning Saag kahe värava asemel ilma kolmanda väravata ehk Muidinovi tagasi võidetud pallist ning tsenderdusest vormistas Kaimar Saag 5:2 ja enda kübaratriki tänases mängus.\nTartlased veel alla ei andnud, kui täna Tammeka särgis debüüdi teinud Marko Lipp sai Mihkel Järviste nurgalöögist ühe värava tagasi lüüa, kuid seis ka lõpuks selliseks jäi. Kaheksaväravalisest trillerist tuli 5:3 võit Tulevikule. Soccernet.ee tähelepanekud:\n1. Otsivad esimesed 25 minutit asendusid totaalse väravatesajuga\nEsimesed 25 minutit olid mõlema meeskonna poolt väga kompivad ning palju ei üritatud teineteise väravat ohustada. Rohkem oli võitlust keskväljal. 29. minutil muutus kõik, kui Usbekistani mees Abubakir Muidinov lõi oma esimese värava Premium liigas.\nMuidinovile järgnes vastus Tammekalt, millele vastati Tuleviku poolt kahega ning nii see läks. Lõpuks löödi kokku kaheksa väravat ning kohtumine oli meelelahutuslik igale vaatajale - täiesti derbi-vääriline mäng.\n2. Väga sümpaatne esitus Usbekistani mehelt\nViljandi Tulevik tõi aprillis enda ridadesse Usbekistani mehe Abubakir Muidinovi. Saabus ta korraliku draamaga, kui osales registreerimata mängijana Vapruse vastu mängus, aga see polnud tema süü.\nTänaseks on usbekk mäng-mängult üha paremaks ja enesekindlamaks muutunud ning täna oli tema poolt siiani parim mäng. Esimese värava puhul oli ta väga hästi valmis, et Tammeka kaitseliini prohmakas enda väravaks vormistada, teisel poolajal meelitas penalti välja ning Saagi kübaratrikile tegi ta meeletult hea eeltöö - võitis vasakul äärel Tenistelt palli tagasi ning andis tsenderduse Saagile, kes ei jätnud sellist võimalust kasutamata.\nJah, vahepeal tegeles Muidinov lollustega - korjas mõttetu kollase kaardi ning proovis keskringi lähistelt peale lüüa. Kui need lollused kõrvale jätta, siis oli tegu väga sümpaatse esitusega Usbekistani mehelt.\n3. Mängu parim – Kaimar Saag\nEks me kõik siiani meenutame, kuidas varsti 33-aastaseks saav Kaimar Saag meid Fääri Saarte vastu päästis 2010. aastal. Täna oli taaskord see päev, kus legendaarne Saag tõttas omadele appi ning lausa nii hästi, et tuli lahingust tagasi kübaratriki ehk kolme väravaga.\nEnne tänast mängu oli Saagi nimel sel hooajal kolm väravat, kuid täna lõi ta ühe mänguga kolm - legendil pole palju vaja.\n31. juulil kell 13.00 Viljandi Linnastaadionil\nViljandi JK Tulevik - Tartu JK Tammeka 5:3 (3:1)\n29. Abubakir Muidinov, 37. Arc-En-Ciel Mintongo Mpal, 42., 52. pen., 77. Kaimar Saag - 35. Andre Paju, 58. Kevin Mätas, 84. Marko Lipp\nVäravasöödud: 26. x, 37. Herol Riiberg, 42. Nikita Komissarov, 77. Abubakir Muidinov - 35. x, 58. Tristan Koskor, 84. Mihkel Järviste\nHoiatused: 71. Abubakir Muidinov, 79. Ganiu Atanda Ogungbe\nTulevik: Marten Ritson, Jevgeni Demidov, Ganiu Atanda Ogungbe, Tanel Lang, Kazeem Bolaji Soliu, Daniel Tuhkanen, Arc-En-Ciel Mintongo Mpal, Nikita Komissarov, Herol Riiberg, Kaimar Saag (82. Kristjan Kask), Abubakir Muidinov (90+1. Hargo Liiving).\nVarus: Kaupo Kruusmäe, Karmo Einmann, Kristjan Kask, Hargo Liiving, Raimond Mets.\nTammeka: Karl Johan Pechter, Taijo Teniste, Ats Toomsalu, Kevin Anderson (58. Marko Lipp), Kevin Aloe, Reio Laabus (90. Tanel Tammik), Mihkel Järviste, Andre Paju, Patrick Genro Veelma (62. Sander Kapper), Kevin Mätas, Tristan Koskor.\nVarus: Mait Toom, Tanel Tammik, Carl Robert Mägimets, Marko Lipp, Sander Kapper, Dominic Laaneots.\nKübaratriki teinud Saag: väga hea tunne on (0)\nKeskkaitsja päästis 88 minutit kaotusseisus olnud Barcelona suurest häbist, aga Koemani jalgealune kõigub ikkagi (3) 12 h\nHaan edu valemist: suviste täiendustega loksusid pusletükid paika (Sadovski: ise tegime liialt praaki) (0) 14 h\nViimsi hoiab tüüri, Kalju duubel jätkab vihast võitlust püsimajäämise nimel (0) 11 h\nEuroopa meister Spinazzola: kui kõik läheb hästi, siis olen 75 päeva pärast tagasi väljakul (0) 25 min\nIsa jälgedes: Romeo Beckham tegi profidebüüdi (0) 3 h\nTÄNA OTSEPILT: Eesti naiskond võõrustab MM-valikmängus tugevat Walesi (kell 20!) (0) 9 h\nMessi välja vahetanud Pochettino: peame tegema otsuseid ja mõnikord need ei meeldi mängijatele (1) 22 h\nIslandi II liigast langenud Vnukovi koduklubi lõpetas hooaja nelja järjestikuse kaotusega (0) 23 h\nPõhja-Londoni derbi tõotab tulla põnev (0) 1 h


Kliimaseade vs konditsioneer - mis on nende vahe? | 24tundi\nmai 15, 2018 admin Aiatehnika, E-kaubandus, Kaubandus, Kodu ja Aed 0\nMis on kliimaseade? Mis on konditsioneer? Kliimaseade vs konditsioneer – levinud küsimus, millega paljud on kokku puutunud, kui on soovinud soetada kütteseadet või konditsioneeri.\nMis on kahe mõiste vahe?\nKliimaseade on igasugune seade, mis on seotud siseruumi õhu kvaliteedi ja/või kütmisega. Tegemist on väga laia mõistega, mis koondab enda alla kõiksugused erinevad kliimaseadmed.\nParemaks arusaamiseks kasutame näiteid: kliimaseade on õhksoojuspump, maasoojuspump, ventilaator, puhur, õhukonditsioneer või mõni muu taoline seade, mis puhastab, värskendab, jahutab või kütab siseruumi.\nSeega on konditsioneer kliimaseadme alaliik, mis on eelkõige mõeldud siseruumi õhu värskendamiseks, puhastamiseks ning jahutamiseks palaval ajal.\nKonditsioneer on ideaalne kliimaseade tuppa, mis muutub suvisel või kevadisel ajal väga umbseks ja palavaks. Soovitatakse, et siseruumide temperatuur on aastaringselt ühtlane ja jääks umbes 21 kraadi ümber. Sellist temperatuuri võib olla keeruline väga kuumade ilmadega saavutada, mistõttu tulebki appi konditsioneer.\nKonditsioneer hoiab sisetemperatuuri stabiilsena. Kaasaegsed mudelid võimaldavad ka õhuniiskuse vähendamist kui ka ebameeldivate lõhnade eemaldamist.\nKonditsioneeri valides tuleb tähelepanu pöörata seadme tehnilistele näitajatele ning erinevatele funktsioonidele.\nKonditsioneer töötab külmkapiga sarnaselt eemaldades soojuse ruumist. Samuti on konditsioneeridesse lisatud spetsiaalsed filtrid, mis puhastavad sinu kodus õhku ja vähendavad tolmuosakeste kontsentratsiooni õhus.\nKonditsioneere on erinevat tüüpi: kõige levinumad on seina-, lae- ja põranda mudelid. Õiget liiki konditsioneer sinu kodu jaoks tagab hea sisekliima. Mobiilsust võimaldab portatiivne konditsioneer.\nKuidas töötab kliimaseade?\nKliimaseade tööpõhimõtet on keeruline lahti kirjutada, kuna seadmed töötavad erinevatel põhimõtetel. Õhksoojuspumba tööpõhimõte on väga sarnane konditsioneerile, sest tihtipeale on tegu ka seadmetega, mis mõlemat funktsiooni sisaldavad. Inverter-tüüpi seadmed on nö kaks ühes seadmed, mis täidavad konditsioneeri kui ka soojuspumba funktsioone: suvel jahutavad, talvel kütavad.


Lavastaja (õppekava), Helsingi, Soome 2022\nViieaastane režiiõppekava koosneb kolmeaastasest bakalaureuseõppest (180 kr) ja kaheaastasest magistriõppest (120 kr). Bakalaureuseõpe annab baaspädevuse töötamiseks direktori erialal. Magistriõpingute käigus süvendate oma pädevust ja saate võimaluse uurida oma huvivaldkondi terviklikumast vaatenurgast. Programmi eesmärk on avatud, uudishimulik ja dialoogiline õhkkond ning valmisolek uurida oma kunsti, kultuuri ja ühiskonnaga seotud küsimusi. Õppetöö aluseks on kunstivaldkonna teoreetilised ja praktilised ruumid. Pärast põhitõdedega tutvumist rakendavad õpilased oma harjutustes traditsioonilisi ja kaasaegseid režii teooriaid ja praktikaid. Jälgite mõisteid, mis on teie isikliku kunstiloome jaoks tähenduslikud, ja väljendate oma mõtteviisi teistele. Loote oma ainulaadse lavastamisstiili ja õpite oma tööd kajastama kontseptuaalsest ja teoreetilisest vaatenurgast. Õpingute edenedes õpite nägema oma tööd osana suuremast kontekstist teatrimaailmas ja ühiskonnas laiemalt.


Ameeriklanna sõnul langes ta 16-aastasena USA endise presidendi George H W Bushi käperdamise ohvriks - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n14. november 2017, 7:54\nAmeeriklanna sõnul langes ta 16-aastasena USA endise presidendi George H W Bushi käperdamise ohvriks\nAmeeriklanna Roslyn Corrigan teatas USA meediale, et ta oli vaid 16-aastane, kui USA endine president, siis 79-aastane George H W Bush ta istmikku katsus.\nPraegu 30-aastase Corrigani teatel leidis see ahistamisjuhtum aset 2003. aastal Texases, kus ta poseeris pildil koos Bushiga. Seal toimus USA Luure Keskaegntuuri (CIA) töötajate nõupidamine, millel Corrigan oli koos oma ema ja isaga, kes töötas CIAs analüütikuna.\nNaise teatel ei ole ta varem sellest rääkinud, kuid seoses teista sarnaste lugude avalikuks tulemisega otsustas ta avaldada ka enda oma.\n«Minu esimene reaktsioon oli paanika, kui Bush käe mu istmikule pani. Siis tuli üllatus ja ma vaatasin oma ema suunas, kuid Bush hoidis ikka kätt mu istmikul. Mida ma teismelisena oleksin talle öelnud? Kas nii, et kuule kutt, sinu käsi ei pea olema minu tuharatel,» sõnas Corrigan.\nAmeeriklanna sõnul ei võtnud Bush kohe pärast ühisfoto tegemist kätt ära, vaid pigistas ta ühte tuharat.\nBushi pressiesindaja Jim McGrath sõnas, et endine president vabandab kõigi ees, keda ta nimetatud foto tegemise ajal solvas või kellega valesti käitus.\nCorrigan on kuues naine, kes süüdistab George H W Bushi ahistamises.\nMcGrathi teatel on Bush juba väga eakas, liikudes viimased aastad vaid ratastoolis, kuid 2003. aastal Texases aset leidnud fototegemise ajal ta veel ratastoolis ei olnud.\n«Bush on mitmel sündmusel inimestega koos fotosid teinud, kuid kuna teised seisavad püsti, siis ei saa ta neil õlgade ümbert kinni võtta ja pihast hoidmine on raske, seega võib vahel tõesti ta käsi natuke allapoole langeda,» selgitas esindaja.\nKinnitamata andmetel kannatab Bush kerge dementsuse all.\nGeorge Herbert Walker Bush oli president Ronald Reagani ajal 1981- 1989 asepresident ning 1989 -1993 USA 41. president.\nTa läks ajalukku sellega, et sõdis Iraagis ja allkirjastas Kanada ja Mehhikoga Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Lepingu (Nafta).\nGeorge H W Bushile järgnes USA 42. Presidendina Bill Clinton, kes oli võimul 1993 – 2001.\nGeorge H W Bushi poeg George Walker Bush oli USA 43. president 2001 – 2009.\nUSAs lahvatas seksuaalse ahistamise skandaal oktoobris, kui ilmus mitu uuriva ajakirjanduse artiklit, kuida tuntud produtsent Harvey Weinstein näitlejannasid on aastakümneid seksuaalselt ära kasutanud.\nSellele järgnesid seksuaalse ahistamise süüdistused näitleja Kevin Spacey aadressil, kes nüüdseks on sõltuvuskliinikus ravil ning on kaotanud nii maine kui töö.\nLisaks on veel mitmete elualade esindajad, kaasa arvatud poliitikud ja sportlased, toonud pinnale seksuaalse ahistamise juhtumeid.