- Tosine valu parema kaega liigestes\nMiks ei peaks arsti visiiti edasi lükkama? Tilgad ja verevalumid mõjutavad lihaseid, nahaalust kudet ja veresooni. Ravi viiakse sageli läbi kodus, kuid kuni täieliku taastumiseni tuleb perioodiliselt läbi vaadata. Ebamugavus süveneb spordi ajal või füüsilise koormuse ajal. Müokardiinfarkt, südamehaiguste ägenemine võivad avalduda erineval viisil. Muud põhjused Põhjuste hulgas, miks käsi valutab, on paistes, ei liigu hästi, on tohutult palju erinevaid tegureid.\nHaigus, mis põhjustab sageli ebamugavust sõrmedes. Põletusega seotud käte valu. Proriaatiline artriit.\nPatoloogia, mida iseloomustab punetus ja turse sõrmede liigestes. Põletikulised nähtused on asümmeetrilised. Õla liigeses Õlg on äärmiselt keeruline kehaosa ja üks olulisemaid liigeseid. Käe valu õla piirkonnas põhjustab: Tyndnite. Käte intensiivne valu ilmub öösel, sellel on äge krooniline iseloom.\nLiikuvusjäsemed on piiratud ja haigus põhjustab liigset kehalist aktiivsust.\nKäevalu valutab, tekivad kasvajad ja tursed. Patsient ei suuda jäseme korralikult liigutada. Erineva päritoluga mehaanilised vigastused. Alates lihaste nikastusest kuni õlaluumurdudeni. Kapsuliit Käe kogu ülaosas kiirgav ebamugavustunne, keskmise kestusega krooniline kulg.\nPõletikulisi protsesse on selles olukorras harva. Käte valu süveneb aeg-ajalt, enamasti vaikne ja tuim. Vähendatud liikuvus. Artroos Motoorne aktiivsus on keeruline, hilises staadiumis ebamugavustunne muutub ägedaks ja krooniliseks. Emakakaela osteokondroos.\nRaske patoloogiline protsess, millega kaasneb ebamugavustunne ja käte valutamine. Pöörete ajal suureneb pea- või kaelavalu. Abaluu polüartriit. Käsi valutab vasakul või paremal küljel. Lisaks on kätes tugev põletustunne. Kui ravi pole, muutuvad lihased tuimaks ja atroofeeruvad.\nHaigus, mida iseloomustab lihasnõrkus. Spordi ajal koguneb ebamugavustunne.\nBrahiaalnärvi neuriit. Äkilised valud, mis tekivad ja kaovad äkki. Küünarnuki liigeses Küünarliigese valu käsivarrel on üsna tavaline. Küünarnukk valutab järgmistel põhjustel: Epikondüliit Ebamugavustunne ilmneb tugeva ülepinge ilmnemisel ja haigus moodustub jäseme intensiivse koormuse tõttu näiteks raskete koormuste ülekandmisel. Vasakpoolses või paremas küünarnukis täheldatakse tugevaid valusid, pöörates neid.\nPeegeldunud valu. Moodustatud tservitotorakulaarse piirkonna kahjustuste tõttu. Käe rasked valud ei piirdu ainult küünarnukiga, need katavad kogu jäseme.\nEbamugavustunne muretseb nii spordi ajal kui ka rahulikus olekus. Artroos Tavaliselt ilmnevad küünarnuki valud vajutamisel, suurenevad kahjustatud käe liikumise ajal. Haiguse hilises staadiumis luud paisuvad ja muutuvad pehmemaks. Patoloogia kahjustab sageli külgnevaid liigeseid, ebamugavustunne on terav ja terav.\nKui vasak või parem käsi valutab, on puudutatult soe ja Tosine valu parema kaega liigestes turset, muutub see haiguse ilminguks. Peopesades Kui käed peopesades valutavad, näitab see mehaanilisi kahjustusi, lihaste väsimust sageli täheldatakse neid, kes prindivad palju. Parema või vasaku käe peopesa valutab teatud tegurite tõttu: Emakakaela ja rindkere piirkonna kahjustuste kiirgavad valud.\nSelgroo selle piirkonna mitmesugused haigused kajastuvad sageli kätes. Peopesa valu on enamasti tuim ja valutav ning ärritav kui ebamugav.\nMoodustatakse valu vasaku või parema käe peopesas. Märgitakse raskeid krampe, mis avalduvad alkoholi liigtarbimise või kahjuliku ja rasvase toidu allaneelamise tagajärjel. Südame ja veresoonte häired. Patsiendid kurdavad, et vasakus käes peopesa valutab, märgitakse ägedad valud rinnus. Abaluus ja käes Üks arsti juurde minemise kõige tavalisemaid tegureid on ebamugavustunne luu piirkonnas, teatud olukordades, mis on seotud käe motoorse aktiivsuse kaotusega. Mõnikord on valus vasakut või paremat kätt tõsta.\nSelle põhjuseks on järgmised põhjused: Seljaaju haigused. Neid iseloomustavad rünnakud, mis suurenevad motoorse aktiivsuse ajal.\nLülisamba raskuste ilming on ka jäsemete mittetäielik jäikus. Sellise probleemiga on ebamugavustunne koondunud ribidesse, kuni luustikuni. Seda märgitakse harva, käsi on peamiselt tuimus. Skapulaarsed vigastused. Mehaanilised vigastused tekivad ainult tõsise kukkumise või põrutuse ajal. Ebamugavustunne hääldatakse ja mõne aja pärast muutub see tugevamaks. Närvikahjustusega täheldatakse ebamugavust paremal küljel parema abaluu vigastamisel. Kardiovaskulaarne patoloogia. Valu kiirgab vasakule käele.\nEbamugavustunne on äärmiselt väljendunud, seotud õhupuuduse, higistamise, paanikahoogudega. Selliste sümptomitega on vaja viivitamatult kutsuda arst - müokardi infarkt on tõenäoline. Aordi aneurüsm. Esiteks kontsentreerub valu seljaosas, seejärel kiirgab käsivart.\nHaiguse areng toimub kohe, ebamugavustunne suureneb, seetõttu tuleb viivitamatult kutsuda arstid. Maksa koolikud. Kui inimene kannatab maksa patoloogiate all, täheldatakse väljendunud seljavalu, mis annab käsivarre. Kui teil on seljavalu, käte tuimus, peate nägema arsti, kuna see annab märku patoloogia ägenemisest.\nPerforeeritud haavandit ravitakse ainult operatiivsel meetodil, selle muudeks sümptomiteks on iiveldus, närvirefleks, järsk temperatuuri tõus. Millised on tuharavalu sümptomid? Õlast küünarnukini Kui vigastusi pole, on valu selles piirkonnas murettekitav, kuigi suur hulk Nahauhenduse laserravi ravi võib neid esile kutsuda.\nKüünarnuki kohal asuva käe valu on põhjustatud järgmistest põhjustest: Suletud vigastused. Mõnikord jääb kahjustus märkamata ja avaldub ainult liikumise ajal tekkiva ägeda valu korral.\nLihaste põletik. Vasaku või parema käe küünarnukk valutab pidevalt. Ebamugavus süveneb spordi ajal või füüsilise koormuse ajal. Brahiaalnärvi neuralgia.\nSelliseid raskusi seostatakse närvi hüpotermiaga ja neid iseloomustab tugev valu koos temperatuuri tõusuga kahjustatud piirkonnas. Seljaaju haigused. Kui jäseme valutab kaela või keha pöörde ajal, näitab see patoloogilise protsessi olemasolu. Õlaliigese haigused. Arvestades patoloogia tüüpi ja staadiumi, võib vasaku või parema käe valu õlast küünarnukini olla erineva iseloomuga. Tavaliselt koguneb see liikumise ajal ja une ajal.\nVaskulaarne patoloogia. Laevade põletikuga märgitakse pidevat ebamugavust. Tulevikus see suureneb. Soolaladestused liigeses. Kui anumates on märkimisväärne kogus soola, täheldatakse intensiivse füüsilise koormuse ajal ebamugavust. Kiirgavad valud. Esialgu lokaliseeritud rinnus, kiirgades teistesse piirkondadesse.\nNärvilõpmed pigistatakse pikema monotoonse töö ajal käe luude abil.\nSageli haiget teevad käed küünarnukist randmeni arvutiteadlased, kunstnikud. Märkimisväärse füüsilise aktiivsuse tõttu ilmneb valulik lihaste ebamugavustunne. Emakakaela ja rindkere lülisamba kahjustused kiirgavad sageli käsi ja neid seostatakse tuimusest. Liigeste haigused. Patoloogia mitmekesisust ja staadiumi arvestades on ebamugavustundel erinev kulg. Kuid põhimõtteliselt koguneb see liikumise ajal. Kesknärvisüsteemi häireid märgivad sageli käte pidevad valud küünarnukist käteni.\nValu südames, mis annab käe Üheks spetsialisti külastamise tavaliseks teguriks peetakse südame piirkonnas valulikke aistinguid, mis kiirgavad kätt. Selle põhjuseks on järgmised põhjused: Südame patoloogia. Sageli põhjustab ebamugavust selles piirkonnas ateroskleroos, südameatakk, stenokardia. Infarkti seostatakse käte tuimuse ja tugeva valuga, stenokardiaga - valu suurenemine füüsilise koormuse ajal.\nParema või vasaku käe tugev krooniline valu, millega kaasneb tuimus, näitavad probleeme südamega. Kui käe liiges valutab, paisub ja muutub põletikuliseks, on see signaal ägeda nakkusliku protsessi kohta: Äge ebamugavustunne ja tuimus kätes moodustuvad sageli müokardiinfarkti, isheemia korral. Tuim, pidev valu, mis süveneb liikumise ajal või öösel, annab Tosine valu parema kaega liigestes liigesepatoloogiatest.\nParema käe ägedad tuikavad valud, mis aja jooksul suurenevad, on jäsemete vigastuste esialgne ilming. Oluline liikuvuse kaotus näitab kinnist luumurdu või nihestust. Diagnostika Esiteks peate konsulteerima terapeudiga. Võttes arvesse kaebusi, saadab spetsialist patsiendi eriarstidele: Diagnoosimine kitsa profiiliga arsti poolt aitab diagnoosi täpsemini määrata ja valida Allkirjastatud uhine ravi.\nAitab kindlaks teha ajutegevust ja kesknärvisüsteemi. Kliinilised uuringud. Üldised ja biokeemilised vereanalüüsid aitavad tuvastada põletikku kehas ja tuvastada patoloogilisi muutusi, mis kutsuvad esile käe valuliku ebamugavuse.\nSee viiakse läbi südame-veresoonkonna haiguste haiguste kahtluse korral. Diagnoositakse luude ja sidemete luumurdude või raskete vigastuste korral.\nIntegreeritud lähenemisviis käte ebamugavust tekitava teguri kindlakstegemiseks aitab võimalikult kiiresti probleemi tuvastada ja vajaliku ravi valida.\nRavi Sõltumata põhjusest, mis põhjustas valu ülajäsemetes, on ravi eesmärk: Tosine valu parema kaega liigestes kõrvaldamine; käte õige motoorse aktiivsuse ja nende toimimise taastamine. Valu kombineeritud ravi ülajäsemetes põhineb ravimite kasutamisel.\nAlternatiivina soovitatakse kasutada traditsioonilist meditsiini. Need aitavad vähendada põletikku, leevendada ebamugavusi, vähendavad palavikku ja turset.\nHormonaalsed glükokortikosteroidsed ravimid deksametasoon, kortisoon, prednisoloon. Kandke igat liiki artriidi ja artroosi korral. Aktiivselt võidelda põletiku vastu, luua takistus ödeemi moodustumisele ja mõjutatud kudede temperatuuri tõusule. Valuvaigistid Analgin, Spazmalgon, Paracetamol. Aidake kaasa valu leevendamisele, eemaldage palavik, neil on väljendamata põletikuvastane toime. Beeta-blokaatorid, statiinid, tromboosivastased ravimid Bisoprolol, Cardiomagnyl. Need aitavad alandada vererõhku, normaliseerida verevarustust, võimaldavad stabiliseerida kolesterooli, vere vedeldada, hoides ära verehüüvete tekke veresoontes.\nVälispidiseks kasutamiseks mõeldud vahendid Diklofenak, Voltaren, Ketanov, kondroksiid. Ravimite terapeutilise toime suurendamiseks on soovitatav kasutada erinevaid salve, geele, lahuseid. Õigesti valitud ravimid võimaldavad lühikese aja jooksul vabaneda käte valu algpõhjusest ja parandada selle toimimist.\nIse ravida ei tohiks, tuleb järgida arsti ettekirjutusi. Rahvapärased abinõud Kui täheldatakse tõmbevalusid, suruvat olemust, käes on kipitustunne või põletustunne, on võimalik kasutada rahvapäraseid abinõusid: Õlialused.\nVala Tosine valu parema kaega liigestes 2 liitrit kuumutatud vett mitte üle 38 kraadilisage 5 tilka saialille- eukalüpti- ja köömneeseemneõlisid. Käed langetatakse vannis veerand tundi. Protseduuri korratakse kuni 4 korda 7 päeva jooksul. Põletikuvastane tinktuur. Infundeeritakse 40 minutit. Neid tarbitakse tavalise tee asemel kaks korda päevas.\nRavim aitab vähendada pehmete kudede põletikku ja kõrvaldada ebamugavustunne. Sidrun, kuivatatud puuviljad ja kreeka pähklid. Grillitud kuivatatud aprikoosid, sidrun, kreeka pähklid kõik koostisosad võetakse 30 grammis. Valmis mass segatakse meega. Tööriista kasutatakse kuni 4 korda päevas 1 tl.\nPurustatakse 30 g loorberilehte ja 4 kadakamarja, lisatakse 50 g võid, vahustatakse kuni paksenemiseni. Valmistatud segu hõõrutakse kahjustatud piirkondadesse kolm korda päevas. Mädarõika kompressid. Mädarõikajuur purustatakse kuni kooriku moodustumiseni. Valmis mass kantakse väikeses kihis kahjustatud aladele ja mähitakse kuiva lapiga. Kompresse tehakse kolm korda päevas poole tunni jooksul. Traditsioonilist meditsiini tuleks kasutada põhjalikult koos peamise raviga, vastasel juhul on ravi efektiivsus lühike ja nõrk.\nTõsiste kahjustuste või vigastuste korral ei tohiks te seda ise sirgendada ega nihestatud liigendit oma kohale panna.\nPöörduge kohe spetsialisti poole. Valuvaigisteid ei tohiks kuritarvitada, kui valu algpõhjus pole kindlaks tehtud. On vaja konsulteerida arstidega õigeaegselt ja mitte ise ravida, vastasel juhul on võimalik ohtlikke tüsistusi provotseerida.\nNõutav on arsti ettekirjutuste järgimine, ärge asendage põhiteraapiat traditsioonilise meditsiini abil. Ravi ajal ei tohiks koormata käsi raskuste ja füüsilise koormusega. Puhkus ja piisav ravi on kiire taastumise võti. Käte valu rünnakud on erinevat laadi ja on nii tavalise ületöötamise kui ka ohtlike patoloogiliste protsesside tagajärjed. Patoloogia õigeaegseks tuvastamiseks ja probleemi kõrvaldamiseks peate läbi viima täieliku diagnoosi. Oluline on mitte võidelda sümptomitega, vaid valu algpõhjusega.\nKäte valu põhjused Kätevalu on tohutu hulga ägedate ja krooniliste haiguste tavaline sümptom. Nii avalduvad Polveliigese anesteesia artroskoopia ja liigeste ületreening, aga ka liigesehaigused. Et mõista, kuidas valulikest aistingutest vabaneda, on oluline mõista nende põhjust. Käte valu diagnoosimiseks on palju meetodeid, millest enamikku viib läbi ainult arst.\nRavi viiakse sageli läbi Tosine valu parema kaega liigestes, kuid kuni täieliku taastumiseni tuleb perioodiliselt läbi vaadata. Oluline on mitte haigust alustada, kuna mõned neist kulgevad kroonilises vormis ja võivad edasi areneda - sel juhul tugevneb valu ja põhjustab ebamugavust mitte ainult ametialases tegevuses, vaid ka igapäevaelus. Käte valu põhjused Valu põhjuse kindlaksmääramine ühes või mõlemas ülajäsemes on esimene samm probleemi lahendamiseks.\nOluline on mõista, miks käsi valutab ja millised patoloogilised protsessid toimuvad kudedes. Nii et saate välja kirjutada kõige tõhusama ravi, mis mitte ainult ei maskeeri sümptomeid, vaid leevendab haigust täielikult. Lihtsaim põhjus on ületöötamine. Lihased reageerivad pikaajalistele või liiga intensiivsetele koormustele ning neist toodetakse piimhapet, mis ärritab pehmeid kudesid.\nSel juhul piisab, kui anda jäsemele täielik puhkus, et see saaks taastuda ja tavapärases režiimis funktsioneerida. Vigastused ja nende tagajärjed Vigastustega seotud valu diagnoosimine on lihtne. Need lokaliseeritakse otse kahjustatud piirkonnas ja nendega kaasneb jäsemete funktsiooni järsk langus. Nende põhjuseks on kukkumised, verevalumid, löögid raskete esemetega, hooletud liigutused ja muud olukorrad, kus luude ja pehmete kudede terviklikkus on kahjustatud. Äge valu, millega kaasnevad tursed, võimetus või liikumisraskused ja mõnikord ka hematoomide ilmnemine, võivad viidata mitmesugustele vigastustele, mida on oluline üksteisest eristada.\nMurd - luude terviklikkuse rikkumine mis tahes piirkonnas. See võib Tugev polve kapuuts suletud või avatud fragmentide nihutamise või nende õige asukoha säilitamisega. Sagedamini asuvad luumurrud käsivarre keskel, kuid neid saab lokaliseerida õla piirkonnas Tosine valu parema kaega liigestes liigeste lähedal. Pehmete kudede vigastused, millega kaasneb pragude ilmumine luudes, on vähem ohtlikud vigastused. Ohvril on käes tugev valu, kuid see ei takista tal mingeid liigutusi tegemast.\nTaastumisperiood on lühike, kuid see nõuab kahjustatud ala kohustuslikku fikseerimist. Seljaaju on tavaline nähtus. Need struktuurid ei ole eriti elastsed, seetõttu tekivad koormuse suurenemisega nende mikrolõhed, mis põhjustavad jäseme amplituudi vähenemist ja valulikke aistinguid. Sidemete taastamiseks peaksite piirama käe liikuvust: kandke igapäevases elus toetavat, elastset või sidet, tehke enamus tööd ainult parema või vasaku terve käega.\nLihaste, sidemete või kõõluste rebendid on ohtlik seisund, mille korral jäsemete liikuvus pole võimalik. Kui teen näiteks võimelimisharjutust lihtsalt keha pöördeid paremale vasakule hoogsaltsiis muutub hingamine raskemaks ning imelikumaks ma tõesti ei oska seda seletada. Ka on pidev väismus. Ei ole seda kurtnud oma tuttavatele, olen lihtsalt öelnud, et olen meeletult väsinud.\nJa arsti juurde kindlasti. Seda kõike on hea teha saunas, kus on ka basseini kasutamise võimalus. Kuum saun,dušš ja siis jahedasse basseini ning vastupidi.\nBasseinis muidugi ka ujud, mis on liigestele väga hea. Jalgu ja küünarliigeseid leota vees,kuhu paned meresoola poes on müügil ja pärast kõike neid protseduure määri haige kohad Fastum Geliga. Mõnusat katsetamist ja paranemist! Hormonaalse poole võiks ka üle kaeda. Närvisüsteemi vingerbusse ei maksa siiski alahinnata.


Rasa Trading Company AS tööpakkumised\nRasa Trading Company AS\nKollane 4/6 M1, Tallinn\nRasa Trading Company AS on 1999. aastal asutatud kaubandus- ja teenindusettevõte omades sigarisalong- kauplusi nii Tallinnas kui ka Riias. Opereerime ka sigari-, alkoholi- ja teekauplust "Oak & Leaf " Tallinna Lennujaama transiittsoonis. Rasa Trading Company põhitegevuseks on tubakatoodete, tee ning toidukaupade hulgimüük.\n"The Oak Lounge" Tallinna vanalinnas on õdusa atmosfääri ning professionaalse teenindusega eksklusiivne sigarisalong, kus on esindatud maailmakuulsad sigaribrändid ning unikaalsed viskisordid.\nSalongis korraldame tihti erinevaid kliendiüritusi sigarite ning uute ja eriliste viskisortide degusteerimiseks. Samuti organiseerime mitu korda aastas ainulaadseid sigari-õhtusööke erinevates Tallinna restoranides.\nKaupluses on lai valik sigareid ning üle 100 erineva viskisordi, mida on võimalik kaasa osta. Lisaks pakume juhtivate disainifirmade sigariaksessuaare - süütajaid, lõikureid, tuhatoose ja humidore.


Ehita terrassi kohale varikatus - ideid ja soovitusi - Moodne Kodu\nEhita terrassi kohale varikatus - ideid ja soovitusi\nTerrass on saanud peaaegu iga majaomaniku aias kohustuslikuks elemendiks. Vähem kohtab terrasside kohal aga varikatuseid, mis iseenesest on praktilised, aitavad terrassi eluiga pikendada ning lubavad õueelu nautida ka vihmasemate ilmadega.\nVarikatust tasub planeerida, kui terrassil on välimööblit, mida on tüütu iga vihmasaju korral tuppa või kuuri alla vedada. Kui tahad oma terrassil näha pehmeid diivaneid, patju, pleede ja vaipu, siis muudab varikatus kindlasti elu lihtsamaks ja mugavamaks. Samamoodi pakub varikatus kaitset lõõskava päikese eest. Ja miks mitte kasutada varjulist terrassi hoopis suvise kodukontorina. Kui päikese käes on arvutitöö võimatu, siis pergola abil võib terrassist luua multifunktsionaalse õuetoa, kus nii tööd teha kui ka vaba aega veeta.\nVarikatus ise ehitusluba ei vaja, kuid korralik projekt ei tee paha, seda eriti suuremate ja eraldiseisvate varjualuste puhul. Oluline on, et pergola peaks vastu ka tormisele ilmale ning talvel mõningasele lumele, ega kukus raskuse all kokku.\nÜks variant on ehitada pergola maja külge. Teine variant on luua iseseisev pergola. Tänapäeval leidub hulgaliselt tasuta plaane ka internetiavarustes, samuti on olemas planeerijaid-programme, mis teevad ise vajaminevad arvutused ja nende järgi oma varjualust ise projekteerides ei pea kartma, et konstruktsioon nõrk saab või mõni muu apsakas ette tuleb. Näiteks on hea lehekülg iseseisvaks plaani joonistamiseks Pergola Planner, mis asub SIIN. Selles programmis saab joonisele lisada ka mööblit ning katsetada kuidas varjualune koos erinevate taimede ja muude lisandustega välja näeks. Tasuta valmisplaane koos vajamineva materjali nimekirjaga ja samm-sammult juhistega leiad aga ka SIIT. Häid ja kasulikke lehekülgi leiab internetiavarustest ohtralt.\nMõned nipid varikatuse ehitamiseks\nVarikatuse ehitamisel arvestata maja, terrassi ja üleüldise aiakujundusega ning lähtuvalt sellega vali suurus, disain ja materjalid.\nEhita terrassi varikatuse kandekonstruktsioon liimpuidust. Kui enamasti kasutatakse liimpuidust talasid ja kandekonstruktsioone suurte avadega hoonete katusekonstruktsioonide, seinakarkasside ning sildade ehituses, siis liimpuidust taladest saab ehitada ka terrassi ja rõdukonstruktsioone, varikatuste konstruktsioonielemente, vahetalasid ja tugiposte. Seega sobib liimpuit väga hästi ka terrassi varikatuse kandekonstrutsiooni ehitamiseks. Hea valiku varikatuse ehitamiseks vajalikeks konstruktsiooni- ja kattematerjalideks leiab näiteks Puumarketist.\nKuna tegemist on väliskonstruktsiooniga, on oluline, et kõik kinnitusdetailid oleksid roostekindlad. Need võivad olla kaetud tsingi kaitsekihiga (tsingitud) või töödeldud muu roostevastase materjaliga või olla valmistatud roostevabast terasest.\nPergola ehitamine on ideaalis kahe inimese töö, kuna pikad lauad ja prussid tuleb paika tõsta ja kindlalt hoida. Ka reguleeritavad klambrid võivad olla abiks, kui need hoiavad talasid kinnitusdetailide paigaldamise ajal paigal.\nKokkupanek läheb palju sujuvamalt, kui lõikate kõik tugipostid ja lauad enne kokku panemist õigesse mõõtu. Selle asemel, et lõigata esimest posti, paigaldada see ja seejärel lõigata teine, säästate kõvasti aega, kui teil on kõik kokkupanekut ootamas.\nKatuseks on hea valida laineprofiiliga läbipaistvad katteplaadid. Nii ei jää varjualune pimedaks. Poodidest võib leida nii akrüülplaate, PC valguskatuseid kui ka polükarbonaadist plaate. Neid valides tasub edasimüüjalt uurida UV-kiirguse kaitsekindluse kohta. Mõni on pikaajalisele UV kiirgusele vastupidavam, mõni materjal mitte nii väga. Hea variant on ka kvaliteetne klaasist varikatus. Klaasil on katusematerjalina mitmeid eeliseid - kindlasti on see õhulisem ja elegantsem kui akrüülist katus, samal ajal ka tugevam. Samas on klaas jälle raskem ning nõuab suurema katuse puhul tugevamat konstruktsiooni.\nAmmuta inspiratsiooni klikkides galeriil:


Sport Wagoni roolis tunneb end hästi ükskõik millises mõõdus juht. Nii iste kui ka rool on seatavad suures ulatuses ja vajalikud juhtnupud on paigutatud käepäraselt. Siseviimistlus on meeldiv ka käega katsudes ning juhiiste jälgib päris hästi inimese kehakuju.\nUniversaalkerega Mazda 6 on sedaanist oluliselt praktilisem. Pakiruumi maht on normaalolekus üle 500 liitri (506 liitrit) ning tagaistmete seljatugede langetamise järel kasvab siledapõhjaline pakiruum suisa 1648 liitrini.\nPõlveruumi puudumise üle ei tohiks kurta ei esimese- ega ka teise rea kasutajad, tagumisel pingil istujatel on sedaaniga võrreldes ka pisut enam pearuumi.\nBaasvarustus Active on keskklassi auto kohta askeetlik. Hädavajalik on selles küll olemas, kuid isegi tempomadi eest tuleb eraldi maksta ning käetuge ja elektripeegleid ei saa isegi lisaraha eest.\nSestap soovitame vaadata aste kõrgemale ehk Premium-varustuse suunas. Hind on sellel küll 3000 eurot kõrgem, kuid varustuse osas on pilt juba sootuks teine: multimeediasüsteem MZD Connect koos 7-tollise ekraaniga, vabakäe-telefoniühendus, vihmaanduriga klaasipuhastid jne. Luxury-varustus on tõeliselt luksuslik, kuid selle hind on omane juba kõrgema keskklassi autodele.


Raja Teele mõtiskleb: habras haridus ehk Tootsile poleks kah pidanud hindeid panema - Persoon - sõbranna.ee\nRaja Teele mõtiskleb: habras haridus ehk Tootsile poleks kah pidanud hindeid panema\nRiina Hein Raja Teelena\nKui mina veel laps olin ja Arnoga koolis käisin, siis arvuteid meil ei olnud. Võib-olla Arnol juba oli ka, aga ega ta siis meile ei näidanud. Vahtisid teist õpetaja Lauriga seal tagumises toas ja mõtlesid, et küll on ikka uhke asi. Aga meil kodu jah arvutit ei olnud. Ja ega tast, risust, polekski mingit tolkugi olnud. Koogiretseptid olid emal peas. Arvutada oskas isa sõrmedel. Ja kui oli tarvis mõnda kibedat rohtu tempida, siis läks vanaema metsa ja tõi sealt sületäie heina ning söötis meile sisse.\nElektrit ja internetti polnud meil ka. Toots küll rääkis ükskord koolis segast juttu, et kui tema suureks saab, siis tema leiutab sellise koolitahvli, mis ise tema eest kõik arvutamise tehted ära teeb ja et sealt saab paljaste plikade pilte ka vahtida, aga ta oli siis just Kiirega pudeli Läti viina ära joonud ja sellist meest ei saa väga uskuda. Maakera oli ka teisel lapsena punane nagu õhupall. Iga inimene ju teab, et maakera pole sugugi punane. Aga mis teha. Toots oli vaestes oludes ja rumaluse rüpes üles kasvanud. Siis on isegi hästi, et maakera teisel üldse ümmargune sai, mitte lapik nagu lestakala.\nÜhesõnaga – arvuteid meil ei olnud, aga selle eest olid meil sõrmed. Kümme sõrme, tahvel ja krihvel. Tänapäeval võib inimene kohe imestusest pikali kukkuda, kui kuuleb, mida meie omal ajal nende kümne sõrme, tahvli ja krihvliga korda saatsime. Ja mis seal salata, inimesed olidki leidlikud. Vaesus sundis.\nAga haridusest rääkides – mina käisin nüüd ka koolis koosolekul ja kuulsin seal lausa imeasju. Osad lapsevanemad olid endale pähe võtnud, et mõnedes ainetes, mida nende lapsed eriti ei armasta, polegi tarvis hindeid panna. Neil oli kohe eraldi sõna selle tarvis välja mõeldud – «andeained». Ühesõnaga kunstiõpetus, kehaline kasvatus, muusikaõpetus ja tööõpetus on nende arvates ained, mida õppida pole võimalik.\nMina mäletan küll, kuidas köster omal ajal Tõnissoni laulma õpetas. Seal ei läinud miskit arvutitki tarvis. Võttis aga kaardikepi ja peksis poissi seni, kuni Tõnisson laulis nagu kirikuorel. Lõokesed taeva all tulid ka maa peale vaatama, et kesse nii kenasti laulab. See muidugi ei tähenda, et inimlapsele peab seitse nooti just kaardikepiga selgeks õpetama. Küllap tänapäeval leidub muid vahendeid ka. Mis ma tahan öelda on see, et ega ikka hea tahtmise korral on kõik võimalik.\nMinul polnud näiteks lapsena matemaatika peale mitte mingit annet. Ei jäänud mulle need numbrid pähe, aga õpetaja Laur ikka muudkui korrutas ja korrutas, et 2+2 on neli, siis paari aastaga õppisin saja piires liitmise ja lahutamise selgeks nagu piiblisalmi. Ei olnud annet, aga selgeks sain. Või siis Jorh Adniel Kiir. Temal ei olnud üldse annet töö tegemise peale. Aga pärast õmbles kogu külale sellised vestid, et isegi varrukad olid küljes.\nSellega olen mina aga nõus küll, et hinded inimest targaks ei tee. Hinnete panemise võiks koolis üldse ära unustada. Hinded ajavad noore inimese ainult stressi. Praegu ka kuulen, kuidas lapselaps ähvardab oma tütart, et kui ta ei õpi, siis nädala raha ei saa! Laps õpib ka suure hirmuga. Õpib ööd ja päevad, aga hindeks ikka kolm. Ema küsib: «Miks sa ei õpi?» Laps vastab, et õpib ju küll. Ema ei usu ja uurib: «Miks siis kolm on?»\nAga ega hinne siis õppimist ei väljenda. Koolipõlves näiteks Tootsil muud ei olnudki kui kahed. Aga ega see hinne siis ei takista inimesel elamist. Läks Venemaale, õppis põllupidamise selgeks ja pärast andis meil kodukandis veel teistele ka head nõu.\nSellepärast mina ka arvan, et koolis pole tõesti hindeid tarvis. Aga mitte niimoodi, et valime osad ained välja ja neis ei hinda. Kui pole hindeid, siis ärgu olgu neid kuskil. Tänapäeval polegi enam tarvis nii palju asju pea sees kaasas tassida. Ega siis teadlased ka ise ei arvuta, et mitu aastat valgus kuskilt planeedilt meile jõuab. Ikka arvuti arvutab. Sellepärast need arvutid ju välja mõeldud ongi.\nKüll aga on tänapäeval oluline, et lapsed õpetataks mõtlema. Selleks võiks kohe eraldi tunni sisse seada. Mõtlemise tunni. Laps istub laua taha ja hakkab mõtlema. Õpib seoseid looma ja asjade ühisosa märkama. Minu arust selles see tänapäeva häda ongi, et inimestel pole enam aega mõelda. Kõikse aeg istuvad oma nutitelefonides ja arvutites. Istugu parem pargipingil ja mõelgu. Või veel parem – istugu lõhkise küna ees ja mõelgu. Siis tulevad ka lahendused.\nMa püüdsin rääkida ka koolis, et äkki oleks hoopis seda mõtlemise tundi tarvis, aga selle peale vaadati mind ikka väga pika pilguga. Ja piinlik vaikus tekkis ka. Nojah, ega ma enam esimeses nooruses ei ole. Kui nüüd leiduks mõni sire ja sihvakas piiga, kes meestele ka meeldib, siis tema võiks küll kohe selle mõtlemise mõttega haridusmaastikul läbi lüüa. Aga ei tea ühtegi sellist, kes asja ette võtaks. Need sirged ja sihvakad oskavad ise enamasti juba mõelda ja lähevad ettenägelikult ettevõtlikele meestele naiseks. Aga proovida ju võiks.\nRaja Teele on isemõtleja ning naiskirjandustegelane möödunud sajandi algusest. Temaga on võimalik kohtuda Rakvere Teatris, kus ta töötab lavastuses «Ükssarvikute farm» Raja Teelena.


Nahale ja liigeste poletikule puhkimine, Osteokondroosiga crunch liigestega\nNii kurkumiin kui ka Boswellia e. Liigesepõletikud võivad tekkida ka haiguste nt düsbakterioos, ainevahetushäire , ülekaalu, liigse stressi või infektsioonide bakter, viirus, seen korral. Glükoosamiinil arvatakse olevat ka valuvaigistav toime. Reumatoidartriit on krooniline haigus, mis kulgeb laineliselt, ägenemiste ja vaibumistega. Higistamine hoiab naha niiskena, kui te higistate vähem, muutub nahk kuivaks.\nSelles on lööke ja hõõrdumisi leevendavaid kõhrepindu ja liigest koos hoidvaid kudesid ning liigesesidemeid. Liigest toetavad ka liigesele kinnitunud nahale ja liigeste poletikule puhkimine ja kõõlused. Liigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena.\nKui liigesed valutavad või on põletikus, siis on väljendatavad tunded sageli kriitilised, pahased või paindumatud ning meil oleks vaja nendest tunnete põhjustest lahti kitseliigeste ravi. Mida on vaja liigeste lõdvestumiseks vaja? Väljendada oma tõelisi tundeid? Rohkem enda vajadustele mõelda? Endale ja teistele andeks anda? Ennast heaks kiita, aktsepteerida ja armastada? Reumatoidartriit — kui ülemäärane enesekriitilisus, hukkamõist ja madal enesehinnang See on autoimmuunne haigus, kus meie enda immuunsüsteem kahjustab liigeste kelmeid, kuna veres on abnormne reumatoidne faktor.\nKas tunned, et oled takerdunud negatiivsesse ja kritiseerivasse ellusuhtumisse? Nahale ja liigeste poletikule puhkimine oled kellegi või millegi pärast pahane ja kibestunud?\nSelle ülesanne on olla pehmeks, elastseks, sitkeks ja nahale ja liigeste poletikule puhkimine vähendavaks kihiks luude vahel. Kuna kõhr on kogu aeg allutatud koormusele, peab kõhrkude pidevalt uuenema. Kõhr sisaldab kõhrerakke kondrosüütemis toodavad uut kõhre, st kollageeni ja proteoglükaane.


Elutsükli KKK – Office Live Meetingu klientrakendus\nOffice Live Meetingu teenuse eemaldatakse käibelt 31. detsembril 2017. Ülemineku kavandamise ja selle teostamise üksikasjalike juhiste saamiseks vaadake saiti Live Meetingu üleminek Skype'iks ja Skype'i ärirakenduse ajaveebi. Lisaks pakub Microsofti FastTracki keskus kasulikke ressursse ja abi klientidele, kes võtavad kasutusele teenusekomplekti Office 365.\nOffice Live Meetingu teenuse toe elutsükli poliitika alusel tuleb tugiteenuste (sh turbevärskenduste) jätkuvaks saamiseks installida Office Live Meetingu klientrakenduse uusim versioon.\nOffice Live Meetingu teenus järgib kindlaks määramata lõppkuupäevaga tootetoe elutsükli poliitikat, mis nõuab, et Microsoft teavitaks äri- ja arendajatest kliente võrguteenuste lõpetamist vähemalt 12 kuud ette. Teatis on väljastatud 31. detsembril 2017 lõppeva Office Live Meetingu tootetoe lõpetamise kohta.\nTurbevärskendused on Office Live Meetingu klientidele saadaval kuni 31. detsembrini 2017. Värskendusi pakutakse kogu elutsükli jooksul Microsofti allalaadimiskeskuse kaudu.\nArtikli ID: 17624 – viimati läbi vaadatud: 17. mai 2017 – redaktsioon: 4


Hooletu varaomanik riskib varguse ohvriks langemisega « Hiiu Leht\n26.aprill, 2016 Krimi\nMullu anti Hiiumaal politseile teada 74 toimepandud vargusest. Mitmeid neist oleks aga saanud varguse ohvriks langenu poolt ära hoida.\nLäheneva suvega suureneb inimeste arv saarel ning seni vaikne kohalik elu muutub üha vilkamaks. Kuigi vargusi on arvuliselt vähe, tuleb kahjuks tõdeda, et selleaastane “hooaeg” on juba alguse saanud. Üle-eelmisel nädalal anti politseile teada juhtumist Kõrgessaare alevikus, kus lukustamata sõidukist varastati rahakott koos dokumentidega. Võib eeldada, et rahakott oleks varastamata, kui omanik oleks oma varasse heaperemehelikult suhtunud.\nHiiumaalased on tihti julged ja usaldavad. Vargusi tuleb ette harva ja ümbruskond tundub turvaline. Jalgrattad jäetakse sageli majade ette või aia taha lukustamata seisma. Autode uksed jäetakse lukustamata ja vahel võtmedki ette. Hoonete välisuksed ja aiaväravad jäetakse lühemaks ajaks kodunt lahkudes lukustamata, arvates, et kes siia ikka tuleb. Sageli on vargused siiski toime pandud just kaugematest piirkondadest tulnud inimeste poolt. Varastatud on peamiselt kergesti kättesaadavat ja valveta jäetud vara. Vargusjuhtumeid oleks kindlasti vähem, kui inimesed suhtuksid oma varasse hoolsamini ja lukustaks endale väärtusliku.\nVõrreldes Mandri-Eestiga on Hiiumaa elukeskkond turvalisem. Siiski tuleb arvestada, et suvisel ajal on saarel rohkem ka selliseid inimesi, kelle jaoks saarerahva usaldav eluviis on vaid boonuseks. Endi kaitseks on hea, kui suudame kasvõi hooajaliselt oma käitumist muuta ja oma vara suhtes hoolivamad olla. Rahvarohketes kohtades tegutsevad kavalad taskuvargad ning tähelepanuta jäetud rahakott võib end mõni hetk hiljem prügikastist leida. Samuti püüavad pahalaste tähelepanu aedadesse või trepikodadesse jäetud väärtuslikud esemed. Kodus tasub alati jalgrattad, lapsevankrid jm väärtuslik kuuri alla või tuppa tõsta, kus need kõrvaliste pilkude alt eemal on.\nLisaks oma varale on tähtis märgata ka enda ümber toimuvat. Hea on veenduda, et kortermaja välisuksest sisenedes ei tule kaasa kedagi võõrast, kellel sinna asja ei ole. Tänaval tuleb tähelepanu pöörata nii võõrastele inimestele kui ka sõidukitele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata öisel ajal mõne maja juures või talu teeotsas seisvale või kõrvalisel külateel liikuvale kaubikule. Märgates kahtlaselt käituvaid inimesi, tuleb sellest koheselt politseile teada anda ning võimalusel üles kirjutada sõiduki registreerimisnumber, mis hiljem politseinike tööd oluliselt hõlbustab.\nOn kaks asja, mida vihkab iga varas: valjult haukuv koer ja uudishimulikud naabrid. Nii vargus- kui ka vandalismijuhtumite heaks ennetusvahendiks on naabritevaheline koostöö. Tugevad suhtlussidemed ja kogukonna ühtehoidmine raskendavad kurjategijal oma plaanide ellu viimist. Veelgi tõhusam on luua naabrivalve piirkonnad, kus tegutsemine enda ja teiste kaitseks on oskuslik. Naabrivalve kohta saab rohkem uurida, pöördudes MTÜ Eesti Naabri-\nvalve poole. Ühingu juht Marek Väljari on valmis kohale tulema ja täpsemaid selgitusi jagama. Informatsiooni leiab http://www.naabrivalve.ee/?mid=6, info@naabrivalve.ee või telefonil 5136 630).\nHoolime üksteisest ja oma varast ning märkame enda ümber toimuvat. Koostöös loome turvalisust!\nSildid: ennetus, vargused


Finantsturud: määratlus, tüübid ja funktsioonid\nMääratlus, tüübid ja funktsioon\nTe saate finantsturgude jaoks teie jaoks kindlalt arusaama. Foto: Blend Images / Moxie Productions\nMillised on finantsturud? See võib olla segane, sest nad lähevad paljudele tingimustele. Nende hulka kuuluvad kapitaliturud , Wall Street ja isegi "turud". Ükskõik, mida te nimetate, on finantsturgudel, kus kauplejad ostavad ja müüvad varasid. Need hõlmavad aktsiaid , võlakirju , tuletisinstrumente , välisvaluutat ja kaupu. kasvatada raha, et kasvu teenida. See on koht, kus ettevõtted vähendavad riske ja investorid teenivad raha.\nAktsiaturg on rida vahetusi, kus edukad ettevõtted lähevad, et laiendada suuri summasid. Varud on avaliku ettevõtte omandis olevad aktsiad, mida müüakse investoritele vahendaja kaudu. Investorid saavad kasu, kui ettevõtted suurendavad oma kasumit. See hoiab USA majanduse kasvu. Varude ostmine on lihtne, kuid sellel on palju teadmisi, et osta õigeid ettevõtteid.\nPaljudele inimestele on Dow aktsiaturg. Dow, mis on Dow Jonesi tööstusliku keskmise hüüdnimi, on vaid üks võimalus varude rühma tegevuse jälgimiseks. Samuti on Dow Jonesi transpordi keskmine ja Dow Jones Utilities Average. Paljud investorid ignoreerivad Dowi ja keskenduvad pigem S & P 500 või muudele indeksitele, et jälgida aktsiaturu arengut. Nende keskmiste väärtuste varud kaubeldakse maailma börsidel, millest kaks on New Yorgi börs ja NASDAQ .\nKuidas toimib aktsiaturg sõltub nii ostjate kui ka müüjate tegevusest ja otsustest, mis puudutavad nende arusaama kaubeldavate äriühingute profiilitabelist.\nVastastikused fondid annavad teile võimaluse osta korraga palju varusid. Mõnes mõttes muudab need lihtsamaks vahendiks, kui investeerida ainult üksikutesse varudesse.\nVähendades aktsiaturu volatiilsust , on neil olnud ka rahustav mõju USA majandusele. Vaatamata nende eelistele peate ikkagi õppima, kuidas valida hea investeerimisfond .\nBonditurg on see, kus organisatsioonid saavad väga suured laenud. Kui aktsiahinnad tõusevad, siis võlakirjade hinnad vähenevad. On palju erinevaid võlakirju , sealhulgas riigivõlakirju , ettevõtte võlakirju ja kohalikke võlakirju . Võlakirjad pakuvad ka osa likviidsusest, mis hoiab USA majanduse sujuva toimimise.\nOluline on mõista riigikassa võlakirjade ja riigivõlakirjade tulususe suhet. Kui riigikassa võlakirjade väärtused vähenevad, suurenevad tootlused, et kompenseerida. Kui riigikassa tootlikkus tõuseb, siis ka hüpoteegi intressimäärad . Veelgi hullem, kui riigikassa väärtused vähenevad, on ka dollar väärtust . See muudab impordihinna tõusu, mis võib põhjustada inflatsiooni . Treasury saagikus võib ka ennustada tulevikku. Näiteks võib inverteeritud tulukõver avaldada majanduslangust.\nKaupade turg on see, kus ettevõtted kompenseerivad oma tulevikuriske loodusvarade ostmisel või müümisel. Kuna selliste asjade hinnad nagu õli, mais ja kuld on nii kõikuvad, saavad ettevõtted täna teadaoleva hinnaga lukustada. Kuna need vahetused on avalikud, tegelevad paljud investorid ka kaupadega ainult kasumiga.\nNäiteks ei kavatse nad osta suures koguses sealiha kõhupulgleid.\nNafta on USA majanduse kõige olulisem tooraine . Seda kasutatakse transpordi, tööstustoodete, plastide, kütte ja elektritootmise jaoks. Kui naftahinnad tõusevad, näete mõju gaasihindadele umbes nädal hiljem. Kui nafta ja gaasi hinnad jäävad kõrgeks, näete mõju toiduainete hindadele umbes kuus nädalat.\nToodete futuuriturg määrab kindlaks nafta hinna . Mis on futuurid ? Need on viis, kuidas maksta täna midagi, mis homme tarnitakse. See eemaldab mõned USA majanduse volatiilsuse . See võimaldab ettevõtetel kontrollida iga päev kasutatavate kriitiliste toorainete tulevasi kulusid.\nFutuurid suurendavad ka kaupleja finantsvõimendust , võimaldades tal laenata raha kauba ostmiseks.\nSee võlakoormus võib tekitada suurt kasu, kui ettevõtjad arvavad õigesti. Samuti suurendab see kaotust, kui ettevõtjad arvavad valesti. Kui piisavalt ettevõtjaid arvab valesti, võib see avaldada suurt mõju USA majandusele, suurendades tegelikult üldist volatiilsust. Toorainete kaubanduse eest vastutati rekordiliselt kõrgete naftahindade tõttu 2008. ja 2011. aastal, mille tagajärjel toimusid rahutused ja isegi araabia kevad.\nTeine oluline kauba on kuld . See on ostetud inflatsioonimarginaalina. Gold hinnad tõusevad ka siis, kui maailmas on palju majanduslikku ebakindlust. Varasemas mõttes võib iga dollarit kaubelda kulla väärtusega. Kuid kui USA läks kullastandardile , kaotas see suhe rahaga. Kuid paljud näevad kulda kui turvalisemat alternatiivi sularahale või raha.\nDeri v atives on keerulised finantstooted, mis põhinevad nende väärtusele alusvaradele. Arenenud investorid ja riskifondid kasutavad neid potentsiaalse kasu suurendamiseks. 2007. aastal suurenesid riskifondid populaarsuse tõttu kõrgema tasuvusega investorite eeldatava suurema tootluse tõttu. Kuna riskifondid investeerivad suuresti futuuridesse, väitsid mõned, et nad vähendasid aktsiaturu volatiilsust ja seega ka USA majandust. Riskifondide investeeringud ebakorrapärasesse hüpoteeklaenudele ja muudele tuletisinstrumentidele põhjustasid 2008. aasta ülemaailmse finantskriisi .\nIsegi enne seda olid riskifondid näidanud oma riskantset olemust. Aastal 1997, maailma suurim riskifond sel ajal, Long Term Capital Management , vähendas praktiliselt USA majandus.\nForex Trading on detsentraliseeritud maailmaturg, kus valuutad ostetakse ja müüakse. Üle 5,3 triljonit dollarit kaubeldakse päevas ja 87 protsenti hõlmab USA dollarit. Pankade poolt oma klientidele tehakse peaaegu neljandik tehinguid, et vähendada äritegevuse välismaailma volatiilsust . Riskifondid vastutavad veel 11 protsendi eest ja mõned neist on spekulatiivsed. See turg mõjutab vahetuskursse ja seega ka dollari ja teiste valuutade väärtust. Vahetuskursid toimivad riigi rahanduse nõudluse ja pakkumise ning selle riigi majandusliku ja finantsstabiilsuse alusel.\nFinantsturud loovad avatud ja reguleeritud süsteemi, et ettevõtted saaksid suuri summasid kapitali saamiseks. Seda tehakse aktsiate ja võlakirjaturgude kaudu. Turud võimaldavad neil ettevõtetel ka riske kompenseerida. Nad teevad seda kaupade, välisvaluutafutuuride lepingute ja muude tuletisinstrumentidega.\nKuna turud on avalikud, pakuvad nad avatud ja läbipaistvat võimalust kehtestada kõik kaubeldavad hinnad. Need kajastavad kõiki olemasolevaid teadmisi kõigest, mida kaubeldakse. See vähendab teabe hankimise kulusid, kuna see on juba hinna sisse lülitatud.\nFinantsturgude suur suurus tagab likviidsuse. Teisisõnu, müüjad saavad varasid maha laadida, kui neil on vaja raha teenida. Suurus vähendab ka äritegevuse kulusid. Ettevõtted ei pea ostja või keegi, kes on valmis müüma.\nRiigi pärandimaksu graafik


Epson WorkForce dokumendiskänne DS-30 | Kulbert\n» Epson WorkForce doku...\nEpson WorkForce dokumendiskänne DS-30\nWorkForce DS-30 tooteleht\nA4 portatiivne dokumendiskänner\nVäga kompaktne ja kerge - kaal kõigest 325 grammi\nVajalik toitevool USB 2.0 jadaliidese kaudu - ei mingeid toitejuhtmeid ega akusid\nEpson WorkForce DS-30 on kaasaskantav äriklassi skänner. Tänu kompaktsusele ja väga kergele kaalule on seda lihtne võtta kaasa igale poole, kus on vajadus dokumentide skaneerimise järele. Kuna DS-30 skänner saab oma tööks vajaliku toitevoolu läbi USB liidese, siis puudub vajadus välise vooluadapteri järgi. Seadme kasutamine on lihtne ja ei vaja kasutaja erikoolitust. Seadme komplekti kuulub laia funktsionaalsusega tarkvara pakett, mis võimaldab muuhulgas ka tekstituvastust (OCR) ja visiitkaartide haldust. Epsoni kodulehelt (http://www.epson.eu/documentcapturepro) tasuta allalaetav tarkvara, Epson Document Capture PRO, võimaldab hõlpsalt integreerida DS-30 skännerit ettevõtte tööprotsessidesse tänu scan-to funktsioonile - skaneerimine e-mailile, pilverakendustesse, SharePoint rakendustesse. Samuti lisab see rakendus ribakoodi tuvastamise ja OCR-A/B toe.\nResolutsioon 600 dpi\nKiirus A4 m/v 200 dpi: 13 sek/lk; A4 värviline 200 dpi: 13 sek/lk\nFailiformaadid PDF, TIFF, Multi-TIFF, BITMAP\nSkanneerimisala 52 x 73.7 mm (min) / 216 x 356 mm (max)\nPaberikäsitlus A4, A5, A6, B5, A8 (ainult Windows), visiitkaart, Letter, Legal, plastikkaardid, reljeefse pinnaga kaardid\nMuud funktsioonid Komplektis: ABBYY FineReader Sprint Plus 9 (Win) / 8 (Mac); NewSoft Presto! BizCard 5.6, Lisana: Document Capture Pro (ainult Windows) vabalt allalaetav Epsoni kodulehelt\nMõõtmed 276 x 50 x 36.5 mm\nToitevool DC 5V±10% (USB pesa kaudu)\nVoolutarve 2,5W normaalrežiimis, 1.3W Eco-režiimis, 0.0125W unerežiimis


Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2001/29/EÜ – Artikli 3 lõige 1 – Üldsusele edastamine – Mõisted „edastamine” ja „üldsus” – Teleprogrammide levitamine – „Otseedastuse” kasutamine\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Hof van beroep te Brusseli (Brüsseli teise astme kohus, Belgia) 17. juuni 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. juulil 2014, menetluses\nkoosseisus: kohtunik J. Malenovský (ettekandja) üheksanda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud M. Safjan ja K. Jürimäe,\narvestades kirjalikus menetluses ja 10. juuni 2015. aasta kohtuistungil esitatut,\n– SBS Belgium NV, esindajad: advokaadid P. Maeyaert ja A. De Bleeckere,\n– Belgische Vereniging van Auteurs, Componisten en Uitgevers (SABAM), esindaja: advokaat E. Marissens,\n– Prantsuse valitsus, esindajad: D. Segoin ja F.‑X. Bréchot,\n2 Taotlus on esitatud SBS Belgium NV (edaspidi „SBS”) ja Belgische Vereniging van Auteurs, Componisten en Uitgeversi (SABAM) (Belgia autorite, heliloojate ja kirjastajate ühing) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab õiglase tasu maksmise kohustust programmide levitamise eest otseedastuse tehnoloogia kaudu.\n3 Direktiivi 2001/29 põhjendused 23 ja 27 on sõnastatud järgmiselt:\n„(23) Käesolev direktiiv peaks täiendavalt ühtlustama autoriõigusi teoste üldsusele edastamiseks. Seda õigust tuleb käsitada laiemas mõttes, et hõlmata edastamist ka üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse. Nimetatud õigus peaks hõlmama teose igasugust edastamist või vahendamist üldsusele kaabli või kaablita vahendite, kaasa arvatud ringhäälingu kaudu. See õigus ei peaks hõlmama muid tegevusi.\n(27) Üksnes füüsiliste abivahendite pakkumist, mis võimaldavad edastada või edastavad, ei käsitleta käesoleva direktiivi kohaldamisel edastamisena.”\n4 Selle direktiivi artikkel 3 „Õigus teoseid üldsusele edastada ja muid objekte üldsusele kättesaadavaks teha” sätestab:\n5 SABAM on autorite ühing, mis esindab autoreid ning teostab nende eest õigust anda kolmandatele isikutele luba autoriõigusega kaitstavate teoste kasutamiseks ja saada neilt selle eest tasu.\n6 SBS on hollandikeelne kommertsringhäälinguorganisatsioon, mis toodab ja edastab teleprogramme. SBS haldab Belgias oma ringhäälingutegevuse raames eraõiguslikke kommertskanaleid. SBS‑i programmivalik sisaldab nii tema enda toodetud kui ka Madalmaade ja välismaistelt programmitootjatelt ja ‑vahendajatelt sisse ostetud programme.\n7 SBS edastab oma saateid üksnes tehnoloogia kaudu, mida nimetatakse „otseedastuseks”. Otseedastus on kaheetapiline protsess, mille käigus SBS vahendab programmi sisaldavaid signaale eraõiguslikel alustel kasutatava niinimetatud punktist punkti ühenduse kaudu oma edasimüüjatele Belgacom, Telenet ja TV Vlaanderen. Sellise edastamise ajal või tõttu ei saa üldsus asjaomaseid signaale vastu võtta. Seejärel edastavad edasimüüjad signaalid oma abonentidele, kes saavad programme vaadata oma televiisoritest (vajaduse korral edasimüüjate poolt nende käsutusse antud dekodeerimisseadme abil). Olenevalt edasimüüjast toimub edastamine kas satelliidi (TV Vlaanderen), kaabellevivõrgu (Telenet) või xDSL‑liini (Belgacom) kaudu.\n8 SABAM leiab, et kasutades otseedastuse tehnoloogiat, tegeleb SBS ringhäälinguorganisatsioonina üldsusele edastamisega direktiivi 2001/29 artikli 3 mõttes. Seetõttu on nõutav autoriõiguste omanike luba. Hüvitisena palub ta tasuda teatud rahasumma.\n9 SBS ei ole sellise nõudega nõus. Tema sõnul tegelevad üldsusele edastamisega autoriõiguste mõttes üksnes edasimüüjad ja muud samalaadsed organisatsioonid. Seetõttu ei pea ta vajalikuks hüvitist maksta.\n10 Rechtbank van koophandel te Brussel (Brüsseli esimese astme kohus) rahuldas SABAM‑i taotluse ja kohustas SBS‑i tasuma 2009. aastal autoritasu ligikaudu miljon eurot.\n11 SBS esitas esimese astme kohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.\n12 Neil asjaoludel otsustas Hof van beroep te Brussel (Brüsseli teise astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas ringhäälinguorganisatsioon, kes edastab oma programme ainult otseedastuse kaudu – see tähendab kasutab selleks kaheetapilist protsessi, mille käigus edastab ta programme sisaldavad signaalid kodeeritult satelliidi, klaaskiudkaabli või muu edastamisvahendi kaudu edasimüüjatele (satelliit-, kaabel- või xDSL‑ühenduse pakkujad) selliselt, et need signaalid ei ole edastamise ajal või selle tõttu üldsusele kättesaadavad, ja kui edasimüüjad edastavad seejärel need signaalid abonentidele selleks, et viimased saaksid neid programme vaadata –, tegeleb üldsusele edastamisega direktiivi 2001/29 artikli 3 tähenduses?”\n13 Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub selgitada sisuliselt seda, kas direktiivi 2001/29 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ringhäälinguorganisatsioon tegeleb üldsusele edastamisega selle sätte tähenduses juhul, kui ta edastab programme sisaldavad signaalid vaid edasimüüjatele selliselt, et need signaalid ei ole edastamise ajal või selle tõttu üldsusele kättesaadavad, ja kui edasimüüjad edastavad seejärel need signaalid oma abonentidele selleks, et viimased saaksid neid programme vaadata.\n14 Kõigepealt tuleb meenutada, et direktiivi 2001/29 põhieesmärk on kehtestada autoritele kõrgetasemeline kaitse, mis võimaldab neil saada nende teoste kasutamise eest nõuetekohast tasu, eelkõige üldsusele edastamise korral. Järelikult tuleb selle direktiivi artikli 3 lõikes 1 esinevat mõistet „üldsusele edastamine” käsitada laias tähenduses, mis on sõnaselgelt märgitud ka direktiivi põhjenduses 23 (kohtuotsus, ITV Broadcasting jt, C‑607/11, EU:C:2013:147, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).\n15 Euroopa Kohus on juba otsustanud, et mõistes „üldsusele edastamine” on ühendatud kaks kumulatiivset elementi, nimelt teose „edastamise toiming” ja teose edastamine „üldsusele” (vt kohtuotsus Svensson jt, C‑466/12, EU:C:2014:76, punkt 16).\n16 Esiteks, mis puudutab „edastamise toimingut”, siis selle all mõeldakse teoste igasugust ülekandmist, sõltumata kasutatud tehnilisest vahendist või protsessist (kohtuotsus, Football Association Premier League jt, C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, punkt 193).\n17 Põhimõtteliselt peab asjaomase teose autorilt saama eraldi loa teose igakordseks edastamiseks või taasedastamiseks, mis toimub spetsiifilist tehnilist lahendust kasutades (kohtuotsus, ITV Broadcasting jt, C‑607/11, EU:C:2013:147, punkt 24).\n18 Antud asja puhul nähtub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasjas kõnealune ringhäälinguorganisatsioon edastab programme sisaldavad signaalid erinevatele edasimüüjatele satelliit-, kaabel- või xDSL-ühenduse kaudu ehk erinevate tehniliste vahendite või protsesside abil.\n19 Siit võib järeldada, et sellised edastused, olenemata sellest, kas need toimuvad paralleelselt või mitte, kujutavad endast „üldsusele edastamist” direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 mõttes.\n20 Teiseks, selleks, et mõiste „üldsusele edastamine” direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 tähenduses hõlmaks kaitstud teoseid, on lisaks vaja – nagu on meenutatud käesoleva kohtuotsuse punktis 15 –, et edastamine toimuks „üldsusele”.\n21 Selles osas tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et mõiste „üldsus” viitab määratlemata suurusega potentsiaalsetele televaatajatele ning eeldab peale selle ka küllaltki suurt arvu isikuid (vt selle kohta kohtuotsused, SGAE, C‑306/05, EU:C:2006:764, punktid 37 ja 38, ning ITV Broadcasting jt, C‑607/11, EU:C:2013:147, punkt 32).\n22 Nagu nähtub eelotsusetaotlusest, edastab põhikohtuasjas käsitletavas olukorras asjaomane ringhäälinguorganisatsioon programme sisaldavad signaalid igale konkreetsele edasimüüjale eraldi, ilma et potentsiaalsed televaatajad pääseksid neile ligi.\n23 Järelikult ei edastata põhikohtuasjas kõnealuse ringhäälinguorganisatsiooni edastatud teoseid mitte „üldsusele” direktiivi 2001/29 artikli 3 lõike 1 mõttes, vaid igale konkreetsele teenusepakkujale eraldi.\n24 Võttes arvesse, et käesoleva kohtuotsuse punktis 15 märgitud kaks elementi, mis moodustavad üldsusele edastamise, on kumulatiivsed, ei ole täidetud tingimus, et kaitstud teosed peavad olema edastatud üldsusele, mistõttu sellise ringhäälinguorganisatsiooni edastatud ülekanded ei kuulu põhimõtteliselt direktiivi 2001/29 artikli 3 lõikes 1 tähenduses mõiste „üldsusele edastamine” alla.\n25 Eelnevat arvestades ei saa kohe välistada, et teatud juhtudel saab edasimüüjate abonente, nagu neid, kes on kõne all põhikohtuasjas, käsitada „üldsusena”, kellele ringhäälinguorganisatsioon algse ülekande edastab.\n26 Sellega seoses on esiteks selge, et sellised edasimüüjad nagu antud asjas ei kuulu igal juhul üldsuse hulka, erinevalt ettevõtjatest nagu majutusasutused, mis olid kõne all kohtuotsuste SGAE (C‑306/05, EU:C:2006:764) ja Phonographic Performance (Ireland) (C‑162/10, EU:C:2012:141) aluseks olnud asjades.\n27 Sellest tuleneb, et abonente, kellele edasimüüjad ülekandeid edastavad, ei saa a priori käsitada „uue” üldsusena, mis erineb üldsusest, kellele algselt ringhäälinguorganisatsioon ülekannet edastab (vt vastupidi kohtuotsus SGAE, C‑306/05, EU:C:2006:764, punkt 40).\n28 Seega saab põhikohtuasjas olla vaid üks „üldsus”, mille moodustavad vastavalt iga konkreetse edasimüüja kõik abonendid.\n29 Sellega seoses nähtub eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuse sõnastusest, et edasimüüjate abonendid saavad teleprogramme vaadata alles pärast edasimüüjate vahendajana sekkumist.\n30 Euroopa Kohus on juba otsustanud, et sellise teenusepakkuja poolt nagu põhikohtuasjas teose edastamine ringhäälingu kaudu oma abonentidele kujutab endast iseseisvat teenust, mida osutatakse tulu saamise eesmärgil, kuna need isikud ei maksa abonenttasu mitte ringhäälinguorganisatsioonile, vaid teenusepakkujale, ning seda tasu ei tule maksta mitte võimalike tehniliste teenuste eest, vaid juurdepääsu eest edastusele ning seeläbi juurdepääsu eest teostele (vt analoogia alusel kohtuotsus Airfield ja Canal Digitaal, C‑431/09 ja C‑432/09, EU:C:2011:648, punkt 80).\n31 Teenusepakkuja edastatud ülekanne käesoleva kohtuotsuse eelmises punktis esitatud tingimustel ei kujuta niisiis vaid tehnilist lahendust, millega tagada või parandada originaalsaadete vastuvõttu selle levipiirkonnas (vt analoogia alusel kohtuotsus Airfield ja Canal Digitaal, C‑431/09 ja C‑432/09, EU:C:2011:648, punkt 79).\n32 Eelnevat arvestades ei saa välistada võimalust, et edasimüüja leiab end olukorrast, kus ta ei ole iseseisev võrreldes ringhäälinguorganisatsiooniga, ning kus tema pakutavad teenused on vaid puhtalt tehnilist laadi, mistõttu tema sekkumine kujutab vaid tehnilist lahendust Euroopa Kohtu praktika mõttes (vt eelkõige kohtuotsused Football Association Premier League jt, C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, punkt 194, ning Airfield ja Canal Digitaal, C‑431/09 ja C‑432/09, EU:C:2011:648, punktid 74 ja 79).\n33 Kui see nii peaks olema – mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul –, siis võiks kõnealuseid edasimüüjate abonente käsitada üldsusena, keda ringhäälinguorganisatsiooni edastamine hõlmab, mille tulemusel tegeleb viimane „üldsusele edastamisega”.\n34 Kõiki eelnevaid kaalutlusi arvestades tuleb eelotsuse küsimusele vastata, et direktiivi 2001/29 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ringhäälinguorganisatsioon ei tegele üldsusele edastamisega selle sätte tähenduses, kui ta edastab programme sisaldavad signaalid vaid signaali edasimüüjatele selliselt, et need signaalid ei ole edastamise ajal või selle tõttu üldsusele kättesaadavad, ja kui edasimüüjad edastavad seejärel need signaalid oma abonentidele selleks, et viimased saaksid neid programme vaadata, välja arvatud juhul, kui kõnealuste edasimüüjate osalemine kujutab endast vaid tehnilist lahendust, viimati nimetatud asjaolu tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.\n35 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ringhäälinguorganisatsioon ei tegele üldsusele edastamisega selle sätte tähenduses, kui ta edastab programme sisaldavad signaalid vaid signaali edasimüüjatele selliselt, et need signaalid ei ole edastamise ajal või selle tõttu üldsusele kättesaadavad, ja kui edasimüüjad edastavad seejärel need signaalid oma abonentidele selleks, et viimased saaksid neid programme vaadata, välja arvatud juhul, kui kõnealuste edasimüüjate osalemine kujutab endast vaid tehnilist lahendust, viimati nimetatud asjaolu tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.


Tallinn 27. mai 2009 nr 52 - PDF Tasuta allalaadimine\nTallinn 27. mai 2009 nr 52\nDownload "Tallinn 27. mai 2009 nr 52"\n1 TALLINNA LINNAVALITSUS MÄÄRUS Tallinn 27. mai 2009 nr 52 Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 30 lg 1 p 2, Vabariigi Valitsuse 14. aprilli 1994 määrusega nr 138 kinnitatud Geodeetiliste ja kartograafiliste tööde tegemise ning geodeetiliste ja kartograafiliste andmete kasutamise kord p 5, majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. augusti 2007 määruse nr 70 Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord 1 lg 3, 11 lg 2 ja 13 lg 2 ning Tallinna Linnavolikogu 30. aprilli 2009 määruse nr 13 Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistöödega seotud kohaliku omavalitsuse ülesannete delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele alusel. 1. peatükk ÜLDSÄTTED 1. Reguleerimisala ja eesmärk (1) Geodeetilisi mõõdistus- ja uurimistöid (edaspidi mõõdistustööd) tehakse maa-alade planeerimiseks vajalike lähteandmete saamiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks. Ehitusjärgset kontrollmõõdistamist tehakse kõikide ehitusseaduse mõistes ehitamise käigus maaüksusel tehtud muudatuste kajastamiseks. (2) Geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise korra (edaspidi kord) eesmärk on Tallinnas tehtavate mõõdistustööde kvaliteedi parandamine, kaardiandmebaasi varustamine ajakohaste andmetega kõikide tehtud geodeetiliste mõõdistustööde põhjal ning andmete taaskasutamiseks väljastamine. (3) Kord sätestab Tallinna linna haldusterritooriumil tehtavate mõõdistustööde algatamise ja teostamise reeglid ning määrab kindlaks mõõdistustööde teostajate, mõõdistustööde andmete haldajate ja kasutajate õigused ja kohustused. lk 1\n2 (4) Kord täiendab majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. augusti 2007 määruses nr 70 Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord (edaspidi MKM määrus) kehtestatud nõudeid Tallinna linna tehniliste vajaduste osas Tallinna linna haldusterritooriumil. Korras sätestamata küsimustes lähtutakse mõõdistustööde osas MKM määrusest. 2. Mõisted Korras käsitletakse mõisteid alljärgnevas tähenduses: 1) amet Tallinna Linnaplaneerimise Amet; 2) Geoveeb Tallinna geodeetiliste mõõdistustööde register; 3) Geoveebi administraator ameti töötaja, kes korraldab Geoveebi tööd; 4) mõõdistusluba ameti poolt Geoveebi kaudu väljastatav luba teha mõõdistustöid; 5) taotleja isik, kes taotleb luba teha mõõdistustöid Tallinna linna haldusterritooriumil; 6) taotlus mõõdistusloa taotlus, mille mõõdistustöid teostav isik esitab Geoveebis; 7) mõõdistustööd geodeetilised mõõdistus- ja uurimistööd (geodeetilised alusplaanid, teostusmõõdistused, ehitusjärgsed kontrollmõõdistused, geodeetilise põhivõrgu tööd või muud siin kirjeldamata eriliigid); 8) ehitusobjekt ehitusprojektis määratletud tööala; 9) ehitusjärgne kontrollmõõdistamine kõikide ehitusseaduse mõistes ehitamise käigus ehitusobjektil tehtud muudatuste kajastamiseks tehtav geodeetiline mõõdistamine; 10) mõõdistusala piir sirglõikudest koosnev murdjoon mööda äärmisi mõõdistatud punkte; 11) mõõdistustöö objektid digitaalse joonise graafilised elemendid; 12) mõõdistustöö geodeetilise alusplaani väljavõte digitaalne väljavõte, mille teeb Geoveebi administraator; 13) snäppimine graafiliste objektide üksteise külge kinnitamine; lk 2\n3 14) objekti ruumikuju objekti geograafilise asukoha graafiline esitamine. 3. Ameti pädevus (1) Amet menetleb taotlusi, väljastab mõõdistusloa, esitab vajaduse korral tehnilisi lisanõudeid mõõdistustöödele, säilitab mõõdistustööde andmed ning lahendab teisi mõõdistustöödega seotud küsimusi, mida kord ei reguleeri. (2) Amet tagab Geoveebi funktsioneerimise, arendamise ning andmete kättesaadavuse. (3) Amet väljastab mõõdistustöö täitmiseks vajaliku lähtematerjali mõõdistustööd ettevalmistavale isikule viie tööpäeva jooksul pärast mõõdistusloa taotlemist Geoveebis. (4) Amet kontrollib teostajalt töö vastuvõtmisel selle kvaliteeti ja vastavust tehnilistele normidele ja käesolevale korrale, vigade ja puuduste ilmnemisel tagastab teostajale töö koos puuduste protokolliga. 4. Mõõdistustöö teostaja pädevus ja kohustused (1) Esmakordsel mõõdistustöö tegemisel Tallinna linna haldusterritooriumil esitab mõõdistustöö teostaja ametile kehtiva ehitusuuringute ja ehitusgeodeetiliste tööde tegemise registreeringu numbri majandustegevuse registris ning Geoveebi administraatorile volitatud isikute nimekirja, kellele mõõdistustööd teostav firma annab õiguse Geoveebist välja võtta ning tagastada andmeid ja materjale. Samuti esitab ettevõte ametile vastavasisulise taotluse, kui volitatud isik on lahkunud ettevõttest ning tema volitused on vaja lõpetada. (2) Enne mõõdistustööde alustamist esitab mõõdistustööde teostaja ametile Geoveebi vahendusel mõõdistusloa taotluse s 5 sätestatud korras. (3) Mõõdistustöö teostaja täidab ameti esitatud nõuded mõõdistustöö mõõtkava, mõõdistatava ala piiride jt nõuete osas. (4) Mõõdistustöö teostaja võib ametilt kasutamiseks saadud materjale ja andmeid kasutada vaid mõõdistusloa taotluses märgitud mõõdistustöö tegemiseks. 2. peatükk MÕÕDISTUSLOA MENETLEMINE lk 3\n4 5. Mõõdistusloa taotlemine (1) Mõõdistustööde tegemiseks Tallinna linna haldusterritooriumil tuleb taotleda mõõdistusluba. Taotlus esitatakse Geoveebi kaudu. (2) Mõõdistusluba annab õiguse teha mõõdistustöid mõõdistusloal määratud maa-alal ning märgitud tingimustel. (3) Mõõdistustöid võib teha ja taotluse esitada iga isik, kes on majandustegevuse registris registreeritud ehitusuuringute ja ehitusgeodeetiliste tööde tegijana. 6. Taotlusele esitatavad nõuded (1) Taotlust saab esitada Geoveebis registreeritud kasutaja. (2) Taotluses tuleb esitada järgmised andmed: 1) mõõdistustöö tellija nimi; 2) mõõdistustöö tellija kontaktmeiliaadress; 3) mõõdistustöö teostaja nimi; 4) mõõdistustöö objekti nimi (objekti aadress või asukoht); 5) töö number (mõõdistustöö teostaja määratud unikaalne number); 6) mõõdistuse tüüp (täidetakse valikud: geodeetiline alusplaan, teostusmõõdistus, ehitusjärgne kontrollmõõdistus, muu); lk 4\n5 7) eriuuring (täidetakse valikud: katend, gaas, side, vesi, elekter, kanalisatsioon, sadevesi, soojus, tänavavalgustus, muu); 8) mõõdistusala, mis määratletakse Geoveebi kaardil või imporditakse Geoveebi etteantud formaadis; 9) töö alguskuupäev; 10) töö teostamise eeldatav lõpukuupäev; 11) lisainformatsioon (lisatakse info tellija nõuete või tähelepanekute kohta). (3) Ametil on õigus vajaduse korral esitada taotlejale tehnilisi lisanõudeid. Lisanõuded esitab Geoveebi administraator elektrooniliselt Geoveebi kaudu. 7. Taotluse menetlemine ja mõõdistusloa väljastamisest keeldumine (1) Amet otsustab mõõdistusloa väljaandmise viie tööpäeva jooksul taotluse saamisest. Mõõdistusloa väljastab administraator elektrooniliselt Geoveebi vahendusel. (2) Kui taotluses on esitatud ebakorrektseid või vigaseid andmeid, on ametil õigus taotlus tagasi lükata ja nõuda andmete korrigeerimist kolme tööpäeva jooksul. Vigade kohta esitatakse taotlejale vigade protokoll. (3) Ametil on õigus keelduda mõõdistusloa väljastamisest, kui taotlus ei vasta korra -s 6 sätestatud taotluse nõuetele ning puudust ei ole võimalik kõrvaldada. Keeldumise kohta esitab Geoveebi administraator taotlejale teate. 8. Mõõdistusloa väljastamine (1) Mõõdistusloa väljastab elektrooniliselt Geoveebi administraator. (2) Mõõdistusluba sisaldab järgmisi andmeid: 1) mõõdistustöö maa-ala skeem; 2) mõõdistustöö geodeetilise alusplaani väljavõte (kui on olemas selle ala kohta); lk 5\n6 3) vajaduse korral erinõuded. (3) Kui mõõdistustööde käigus selgub, et geodeetilise alusplaani väljavõte on koostatud ebatäpselt või sisaldab valeandmeid, kohustub mõõdistaja sellest kohe ametit teavitama. Amet võtab esitatud teabe alusel seisukoha võimaliku rikkumise väljaselgitamiseks. 3. peatükk MÕÕDISTUSTÖÖ TEGEMINE 9. Mõõdistustöö tegemine (1) Maa-ala planeerimiseks ning ehitusprojekti aluseks kasutatav mõõdistustöö võib olla kuni ühe aasta vanune. (2) Kui lähteülesandega määratud maa-alale on ametil olemas ajakohane geodeetiline alusplaan, väljastatakse koos lähteülesandega geodeetilise alusplaani osa, mida kasutada ja uute andmetega täiendada ning võrguvaldajatega kooskõlastada. (3) Mõõdistustöö digitaalse joonise koostamisel lähtutakse lähteülesandega antava mõõdistustöö objektidest. (4) Objektide ruumikujude muutmisel lähtutakse lähteülesandega edastatud objektide ruumikujudest, snäppides uute objektide (murde)punktid olemasolevate külge või muutes olemasolevate (murde)punktide asukohti. (5) Kui mõõdistatud objekti ruumikuju erineb olemasolevast rohkem kui lubatud mõõtmistäpsuse võrra, jäetakse mõõdistatud objektide ruumikujude otspunktid muutmata. Sellisel juhul märgitakse nimetatud ruumikuju otspunktid joonisel. 10. Mõõdistustöö esitamine (1) Mõõdistustöö teostaja esitab pärast mõõdistustöö lõpetamist tulemid kümne päeva jooksul ametile järgmiselt: 1) digitaalsed tulemid (joonised, tabelid) esitatakse Geoveebi; 2) kaevude uurimisandmed esitatakse kas põhijoonisel või Exceli tabelis; lk 6\n7 3) aruanded ning muu seonduv materjal esitatakse paberkandjal ametile. (2) Mõõdistustöö lõpeb pärast seda, kui mõõdistustöö teostaja esitab mõõdistustöö tulemid ning amet kinnitab mõõdistustöö tulemite kättesaamist. Ameti kinnituseks on Geoveebi administraatori vastavasisuline märge Geoveebis. 4. peatükk EHITUSJÄRGNE KONTROLLMÕÕDISTAMINE 11. Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine (1) Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine on geodeetiline mõõdistamine, mis kajastab kõiki ehitustööde käigus ehitusobjektil tehtud muudatusi, k.a maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamised. Teostusmõõdistamine MKM määruse mõistes on ehitusjärgse kontrollmõõdistamise osa. (2) Ehitusjärgse kontrollmõõdistamise teostab ehituse tellija tellimusel maamõõdufirma ning kontrollmõõdistamise tulemid sisestab Geoveebi maamõõdufirma esindaja. (3) Ehitusjärgse kontrollmõõdistamise plaan koostatakse, kui on ehitatud või likvideeritud hoone või rajatis (sealhulgas tehnovõrgud, piirded ja reklaamikandjad) ja on paigaldatud, muudetud või likvideeritud haljastust. (4) Ehitusjärgne kontrollmõõdistamine teostatakse pärast kõikide ehitusprojekti etapijärgsete tööde tegemist ehitusobjektil. (5) Ehitusjärgse kontrollmõõdistamise tulemid sisestatakse Geoveebi enne ehitisele kasutusloa väljastamist. 12. Teostusmõõdistamine (1) Maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamine tehakse enne kaeviku kinni ajamist, v.a juhul, kui ehitustöödel lahtise kaeviku meetodit ei kasutatud. (2) Maa-aluste tehnovõrkude teostusmõõdistamine tehakse kolmemõõtmelisena, esitades käänupunktide koordinaadid tabelina (txt-failina) kolme koordinaadiga. 5. peatükk TEHNILISED NÕUDED MÕÕDISTUSTÖÖDELE lk 7\n8 13. Mõõdistustöödele esitatakse järgmised tehnilised nõuded (1) Mõõdistustöödel tuleb juhinduda õigusaktidest, geodeetilistel mõõdistamistel kehtivatest normidest, heast tavast ja käesolevast korrast. (2) Topogeodeetiliste uurimistööde aruanded esitatakse ametile paberil ning mõõdistusandmed sisestab mõõdistustööde teostaja Geoveebi digitaalkujul. Teostusmõõdistamise andmed sisestab Geoveebi mõõdistustööde teostaja. 14. Nõuded digitaaljoonise failidele (1) Digitaalse joonise koostamisel võetakse aluseks ameti veebilehel väljas olevad ressursifailid (dgn- või dwg-formaadis). (2) Geoveebi esitatavate mõõdistustöö andmete failid peavad olema MicroStation dgn V7 või AutoCAD dwg 2002 formaadis. (3) Kogu informatsioon failis, v.a kihil VORMISTUS (58), tuleb kanda ühte mudeliruumi MicroStationis (Default), AutoCadis (Model). (4) Digitaalsel joonisel tuleb kõik tekstielementide (elemenditüüp Text) ankurpunktid (origin), mis iseloomustavad kindlat punktobjekti, paigutada nii, et need jääksid punktobjektile lähimaks teksti ankurpunktiks. Kõik suletud kontuuri (näiteks kõlvik või hoone) omadusi kirjeldavate tekstide ankurpunktid peavad asuma selle kontuuri sees. (5) Iga selgitav või objekti omadusi kirjeldav tekst tuleb vormistada eraldi tekstielemendina. (6) Tekstielementidel kasutatakse MicroStationis kirjatüüpi (font) INTL_ISO  ja AutoCadis kirjatüüpi (font) ROMANC. (7) Kõrgusarvude puhul kasutatakse MicroStationis kirjatüüpi (font) INTL_ISO_ITALIC  ja AutoCadis kirjatüüpi (font) ITALIC. 15. Nõuded faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide osas (1) Digitaalsel joonisel tuleb kasutada ainult korra lisa tabelis 1 nimetatud elemenditüüpe. lk 8\n9 (2) Mõõdistustööd peavad vastama korra lisa tabelis 2 esitatud faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide nõuetele. (3) Uute sümbolelementide graafiline kuju peab vastama korra lisa tabelis 3 esitatule. 6. peatükk JÄRELEVALVE JA VASTUTUS 16. Vastutus ja järelevalve (1) Mõõdistustööde teostaja vastutab mõõdistustöö andmete sisulise ja mõõtmistäpsusliku õigsuse ning korrale vastavuse eest. (2) Ameti Geoveebi administraator kontrollib kõikide Geoveebi laekuvate tehtud mõõdistustööde vastavust käesolevale korrale ning teavitab ilmnenud vigadest ja puudustest mõõdistustöö teostajat. (3) Vigade ilmnemise korral esitab mõõdistustööde teostaja oma vahendite arvelt uued andmed Geoveebi kümne tööpäeva jooksul. (4) Kui teostaja on jätnud korra nõuded täitmata, ei väljasta Geoveebi administraator talle uute tööde alustamiseks mõõdistusluba enne, kui eelnevate mõõdistustööde vead on parandatud ning uuendatud andmed Geoveebi sisestatud. (5) Korduvate nõuetele mittevastavate või sisuliste vigadega mõõdistustööde esitamisel on ametil õigus Geoveebi administraatori ettepanekul tühistada mõõdistustööde teostaja Geoveebi juurdepääs ning esitada mõõdistustööde litsentsi väljaandjale taotlus litsentsi või majandustegevuse registri registreeringu peatamiseks või tühistamiseks. 7. peatükk RAKENDUSSÄTTED 17. Määruse jõustumine Määrus jõustub 5. juunil lk 9\n10 Edgar Savisaar LinnapeaToomas Sepp Linnasekretär Tallinna Linnavalitsuse 27. mai 2009 määruse nr 52 LISA Mõõdistustöö faili kihtide, joonetüüpide ja sümbolelementide nõuded Tabel 1. Digitaalsel joonisel lubatud elemenditüübid 1 NrElement AutoCAD MicroStation 1 Sirglõik Line Line (Type 3) 2 Murdjoon Polyline/Lwpolyline Linestring (Type 4) / Complex String (Type 12) 3 SümbolelementInsert Cell Header (Type 2), Library Cell 4 Tekst Text Text (Type 17) 5 Pind 2 Polyline/Lwpolyline (suletud)shape (Type 6) 6 Ellips 3 Ellipse, Circle Ellipse (Type 15) 1 Kihtidel ABIJOONIS ja VORMISTUS võib kasutada ka siin nimetamata elemenditüüpe. 2 Allpool toodud kihtidel peavad vastavad elemendid olema joonestatud suletud murdjoonena, kui nad jäävad tervenisti mõõdistatava ala sisse. lk 10\n11 Element Kihi nimetus KUPITS PIIRDEAED RDTYMBER RAJATISP TOOPIIR ALUSVORK ALUSVORK RDT POST ELRAJATIS SIKAEV GKAEV KKAEV SKKAEV VKAEV TKAEV KAEV MOOTPIIR 3 Ellips on lubatud kihil KAEVU_NR, HOONE, HOONEDET, KORGUS, MOOTMPUNKT, RAJATIS lk 11\n12 Tabel 2. Digitaalsel joonisel nõutavad nähtused NrMõõdistatav nähtus Selgitus Kujutamine plaanil 1 Hoone kõrgus Mõõta hoonekontuuri või erineva korruse-lisusega hoone osade olemasolul nende katuseharja absoluutne kõrgus. Ainult ehitus-järgse kontroll-mõõdistuse puhul. Vormistamine vastavalt MKM määruse lisade 1 ja 2 punktile hoone sokli, trepi jne absoluutkõrgus. kiht: HOONEDET (2) 2 Hoone sisse- ja väljapääs sümbolelement: RTKQRG Vormistamine vastavalt MKM määruse lisade 1 ja 2 punktile sissepääs hoonesse. kihid: HOONEDET (2) sümbolelement: UKSAVA 3 Värav Värav kujutada väravaposte ühendava joonega. Kihile AED (28) luua väravaposte 4 Rajatise kõrgus Mõõta eraldiseisva korstna, antenni, (mobiili)masti ja teiste kõrgrajatiste kõrgused, juhul kui need ulatuvad üle 10 meetri. Korstnate puhul mõõdetakse andmed sõltumata nende kõrgusest. ühendavad jooned. Joonetüüp: VARAV* Vormistamine vastavalt MKM määrusele. Lisaks määrata rajatise kõrgus ning kirjutada see rajatisega samale kihile. 5 Katendi liik Määrata teede katendite liigid. MKM määruse lisa 1, punkt järgi tuleb määrata katendi liik. MKM määruse lisas 3 nimetatud katendi liikidele lisaks tuleb eraldi liigina määrata monoliitne graniitplaat, leppelühendiga gr. 6 Tänavavalgusti seinal Mõõta seintel asuvad tänavavalgustuslambid. Ainult tänavavalgustuse projektide puhul. kiht: TEE (30) Kihil POST (26) kujutada seinal asuvaid tänavavalgusteid tingmärgiga SEINVA*. kiht: POST (26) sümbolelement: SEINVA* lk 12\n13 7 Mürapiire Eristada mürapiirded teistest piiretest selgitava tekstiga. Piirete kujutamisel eristada mürapiirded infotekstiga mürapiire. Tekst kirjutada kihile AED (28) kiht: AED (28) joonetüüp: lubatud on kõik MKM määruse lisade 1 ja 2 punktis 3.4 nimetatud joonetüübid. 8 Teksti viide Vajadusel kasutada teksti viitamiseks objektile. Joone üks otspunktidest peab olema kinnitatud (snäpitud) tekstielemendi ankurpunkti ja teine otspunkt kirjeldatava kinnise kontuuri sisse, joonelemendi murde-punkti või leppemärgi kinnituspunkti. kiht: lubatud kõikidel kihtidel joonetüüp: VIITJOON* 9 Mõõdistatud ala Kohale, kus mõõdistus-ala piir ja mõõdistatud objekt Vormistamine vastavalt MKM määruse piir (tööpiir) lõikuvad, tuleb luua uus murdepunkt (vertex) ning kõik lisa 1 punktile mõõdistatud ala piir mõõdistusala piirini ulatuvad objektid peavad olema (tööpiir). selle külge snäpitud, v.a maa-aluste tehnovõrkude puhul. kiht: MOOTPIIR (61) joonetüüp: TOOPIIR * Märgitud joonetüübid ja sümbolelemendid on Tallinna linna erinõue, MKM määruse järgi neid ei nõuta. (1) Tabelis 2 toodud nõuetest tulenevalt on lisaks MKM määrusele toodud alljärgnevad nähtused: 1) joonetüüp: VARAV; 2) sümbolelement: SEINVA; 3) joonetüüp: VIITJOON. lk 13\n14 Tabel 3. Sümbolelemendi graafiline kuju Tänavavalgusti seinal (vt tabeli 2 punkti 6) Toomas Sepp Linnasekretär lk 14\nETTEVÕTTESISENE PÕHIMÕTE Lk. 1/21 1. Üldinformatsioon 1.1. Juhendi eesmärk Käesolev juhend on seotud Elioni kaubamärgi all teenuseid osutava AS Eesti Telekom (edaspidi nimetatud Elion) võrguarenduse protsessiga\nMicroStation CONNECT CAD-süsteemide OÜ 2018 Töölaua käsuread Töövoog Workflow Alustades tööd tuleb valida 2D või 3D mudeli keskkond 2D keskkonnas kuvatakse kaks töövoogu 3D keskkonnas kuvatakse neli töövoogu


Kuidas puhastada oma kõrvu vesinikperoksiidiga kodus - juhised ja vastunäidustused - Farüngiit\nKas lapsed saavad oma kõrvu puhastada vesinikperoksiidiga?\n- 10/03/2017 03.10.2017 1 13556\nAinu puhastamise probleem muretseb iga ema ja mitte ainult ema. Kuidas eemaldada väävelkork, kuidas oma kõrvu kiiresti ja ilma probleemideta puhastada - me kõik küsime endalt neid küsimusi. Kui ma otsisin selle teema kohta teavet, leidis mulle artikkel, mille abil saate oma kõrvu puhastada vesinikperoksiidiga, et see on ohutu ja puhastus on see kõige lihtsam. Otsustasin selle probleemi lahendada. Minu järeldustega jagun teiega.\nKuidas kuulmine on?\nMeie kõrva vastutab selle eest, mida kuuleme ja kuidas me kuuleme, ja see vastutab ka pea liikumise eest.\nKui puhastame oma kõrvu või lase midagi seal, siis me mõjutavad ka välimist kõrva. See on üsna õrn, kaetud rasvade sekretsioonidega rasvade näärmetest, samuti bakteritsiidne sekretsioon, mis kaitseb keskmist ja sisekõrva bakteritest.\nSaladust uuendatakse pidevalt, tundub see nagu kerge vaha - nn kõrvapähkel, mille segamiseks on tolm, surnud nahaosakesed ja karvad. Kui me närime või räägime, on välimine kõrv ise puhastatav. Kuid mõnikord muutub see protsess keerukaks ja moodustab väävelhappegaasi.\nVäävli pistiku eemaldamiseks võite konsulteerida otorünolinaaranoloogiga, lihtsalt ENT-ga, või võite seda ise eemaldada. Piisab kõrvad puhastada vesinikperoksiidiga.\nVesinikperoksiidi võib leida igas meie koduvõrgu abivahendis. Isegi lapse pärast jumaldasin, kui mu ema ravis minu põlvi peroksiidiga. See hissing rahul mind. Miks vesinikperoksiid kiskub? Mis on põhjus?\nKeemilise reaktsiooni käigus jagatakse vesinikperoksiid vee ja hapniku molekuliks, samal ajal kui orgaanilised ühendid hävitatakse. Seega on vesinikperoksiidil antibakteriaalne toime.\nTuleks meeles pidada, et vesinikperoksiid hävitab mitte ainult kahjustatud koe, vaid ka terved. See protsess põhjustab hissingi.\nKuidas puhastada oma kõrvad täiskasvanu vesinikperoksiidiga?\nTäiskasvanu saab valida kolme tee. Esimene ja kõige ohutum minu arvates on minna ENT-le. Arst puhastab teie peroksiidiga liiklusummikuid.\nKui reisi arsti juurde on mingil põhjusel võimatu, võite te ise liiklusummikust lahti saada. Seda saab niisutada kõrvapulgaga vesinikperoksiidiga ja õrnalt puhastada oma kõrvu.\nJa võite vesinikperoksiidi lihtsalt kõrva riputada, kuni korks ise puhastab.\nSelleks kirjutage pipetti sisse peroksiid, laske selle küljel kinni. Seejärel loputage peroksiid kõrva kanalisse ja oodake paar minutit. Seejärel pühkige oma kõrv koe- või puuvillapaberi abil.\nNii üks kui ka teine meetod on üsna lihtne ja valutu, nii et te ei saa isegi võõraste inimeste abistamiseks.\nAga mida teha, kui lapsel on väävli pistik?\nMiks sa ei saa lapse kõrvu puhastada kõrvaklappidega?\nKuidas laste kõrvu puhastada?\nVäikelastel on sekretsioon suurenenud, mistõttu beebide kõrvad saastavad kiiremini kui täiskasvanutel.\nKõrva puhastamiseks vajab laps palju ergastust ja täpsust, ma tunnen seda isikliku kogemuse põhjal, kui kaks väikest poissi on 11-kuulise ja 3-aastase rahutu. Kui vanem mõistab juba natuke seda, mida nad teda soovivad, ja võib istuda kümme minutit (muidugi pärast poole tunni veenmist), siis on lapsega palju raskem. Ta ei taha ühele küljele isegi 10 minutit libistada.\nSama viletsa emade jaoks on mul mõni elu hacks.\nVastsündinute kõrvade puhastamiseks on kõige parem panna laps tema külge, asetama selle ees ette heledat mänguasja, laskma laste kõrvaklapid ja puhastada ettevaatlikult ühe kõrva esimest ja seejärel teist. Hele mänguasja või muusika, panen ma tavaliselt muusikakasti, võtab see mõneks ajaks lapsega lapse ja see ei pöörle.\nVanemat lapsi saab pidada läbirääkimisteks. Minu poeg on selle protseduuriga harjunud, sest kõrvahügieen on sama oluline kui suuhügieen. Alates üheaastasest aastast oleme muutnud kõrvapuhastus rituaaliks. Kogu pere istuvad pärast dušši sõitu, võtavad kõrvapulgad, taimed mänguasju ja kõik puhastavad üksteise kõrvu.\nKui laps osaleb kõrvade puhastamises, lõpetab ta selle nägemise ebameeldiva täitmisega ja tajub kõike lõbusaks mänguks. Mu poeg puhastab oma palusõprade kõrvu, kassi ja rõõmuga annab mulle sama võimaluse oma kõrvadega.\nLapsed ei pea pidevalt oma kõrvu peroksiidiga puhastama. Piisab üks kord kuus ja ainult 2-3 tilka peroksiidi reostuse ja väävliühenduse eemaldamiseks. Vanematele lastele saate kasutada poolperoksiidi pipetti.\nLaste välise kõrva struktuuri iseärasuste tõttu tuleb vesinikperoksiidi instillatsiooni ajal tuharest tõmmata tagasi ja tagasi.\nEnne lastekaelu puhastamist peroksiidiga veenduge, et teie beebil ei oleks palavikku, nohu või kõrvu, sest kõik see võib olla kesknärvisümptomid, kus peroksiidi kasutamine on rangelt keelatud.\nPea meeles, et enne aastat on keelatud kõrvad puhastada vesinikperoksiidiga.\nMida peaksite kõrvade puhastamisel meeles pidama\nEnne tuharade puhastamist vesinikperoksiidiga on vaja välistada keskkõrvapõletik, st kõrvapõletik.\nOptiini märgid võivad olla vesine nohu, palavik ja kõrvavalu. Kui keskkõrva põletik on põletikuline, siis on otorinolarioloogi reis vältimatu ja isegi vajalik, parem on mitte ise ravida ja isegi enam ei pea kõrvad peroksiidiga puhastama.\nVälise kõrva põletikuna võite enne ravimite nagu Otipax kasutamist kasutada anesteetikumina vesinikperoksiidi. Pidage meeles, et vesinikperoksiid ei ole keskkõrvapõletiku raviks mõeldud ravim, see aitab ainult kõrvu puhastada.\nSelleks, et eristada väävlipikkuse ja keskkõrvapõletiku esinemist, tuleb meeles pidada, et väävelhappega on kaasnenud sellised sümptomid nagu kõrva ummistus, temperatuuri ja valu puudumine.\nNii, et puhastada kõrvu vesinikperoksiidi, tuleb aru saada, et see on üsna agressiivne ravim, mis mõjutab mitte ainult reostuse vaid ka naha ja pehmete kudede, st peroksiidi võib põhjustada ärritust, naha kuivus. Meie kõrvad on väga tundlikud vedelike ja eriti peroksiidide suhtes.\nÄrge kuulata kõrvade puhastamist peroksiidiga. See peaks olema viimase võimalusena kõrvahügieen, eriti lastel.\nHoolitse oma kõrvade eest ja püsige tervena.\nJaga postitust "Kas ma saan oma kõrvu puhastada vesinikperoksiidiga lastele"\nKuidas ja kuidas kõrvad korralikult puhastada: vahendite, ohtlike sümptomite ja vigastuste ülevaade\nEarwax on ainus aine, mis toodetakse välise kuulmiskanalis. See on kaitsev barjäär, mis takistab patogeense mikrofloora läbitungimist ja kaitseb teiste erinevate väliste ohtude eest.\nKõrvade puhastamine peaks olema teatud sagedusega. Sel juhul on laste ja täiskasvanute jaoks sellel teemal lähenemine erinev. Laste otolaryngologid soovitavad puhastada väävli liigest ainult väliskest. Täiskasvanutel võib see põhjustada väävlipikke. Nad võivad mitte ainult kahjustada kuulmist, vaid ka ebamugavustunnet.\nSee on kollakaspruun, rasvane sekretsioon, mida toodavad spetsiaalsed näärmed. See on vajalik kuulmiskanalite puhastamiseks ja määrimiseks.\nSelle ühendi ülejääk võib põhjustada prilli kinni. See põhjustab tinnitust, pearinglust, oksendamist ja isegi krampe.\nÜhe kuu jooksul tekitatakse kõrva kanalis umbes 20 mg väävliühendit. Just piisavalt, et kaitsta patogeenide eest. Üks funktsioonidest on kõrvakalli niisutamine, määrimine ja puhastamine. Kui kõrvas ei ole väävlit, on see üks tõsistest patoloogiatest, mida tuleb ravida.\nMis on väävli pistik:\nKui sageli seda tehakse\nKõrva membraani liigse rõhu eemaldamiseks on vaja kõrvad puhastada. Hügieeni protseduurid on sageli vajalikud, kui:\nväävli näärmete liigne toimimine,\nkõrva eriline anatoomiline struktuur\nVäävli toodangule mõjutab väliseid või sisemisi tegureid.\nOn teaduslik fakt, et mida sagedamini inimene puhastab oma kõrva, seda rohkem väävlit hakkab silma paistma. Enamik patsiente, kes kurdavad kõrvapudede sagedast moodustamist, on tõepoolest ülemäärane soov puhastamiseks.\nMehaaniliste puhastusmeetodite ebaõige kasutamine võib viia asjaolule, et väävel hakkab aeglaselt liikuma prilli suunas. See on kokkusurutud ja kogunenud.\nKuidas kõrvad puhastada\nNeed ei ole ette nähtud kõrvade puhastamiseks. Nende peamine eesmärk on kasutada haavade antiseptilist lahendust. Seetõttu peate neid väga hoolikalt kasutama. Need on:\nVõib vigastada prilli. See põhjustab tõsist pearinglust ja minestamist.\nToob kaasa kudede infektsiooni. Puuvillased tampoonid on piisavalt kõvad, nii et need võivad nahka kergesti kahjustada või kriimustada.\nSee viib kõrvapõletikust suurema surudes.\nKui otsustate oma kõrvad puhastada oma või lapse jaoks mõeldud puuvillaste põlvtega, siis kasutage spetsiaalseid riideid, millel on piirajad. Sellel tüübil on palju eeliseid: see ei luba sügavust tungida, tõhusalt puhastab välimist kõrvat mustuse ja väävli kogunemise eest.\nmärge pulk veega või vesinikperoksiidiga,\npühkige kõrva kanal väga ettevaatlikult.\nSellisel viisil väävlipikkuse eemaldamine on peaaegu võimatu. Seda meetodit saab rakendada lastele, kuid äärmiselt ettevaatlikult. See kõrvade puhastamine ei ole enam kui kolm korda kuus.\nPrillipuu perforeerimine vatitikuga\nTilgad on vähem traumeeriv viis kui ketramine. Kompositsioonis on aineid, mis mõjutavad väävlit ja kõrvakalli pinda. Enamikul täiskasvanutele mõeldud tilgad sisaldavad pindaktiivseid aineid.\nAlla üheaastaste laste puhul võite kasutada kreemi "Aquamaris from". Selle kompositsioonis on merevett, mis aitab kõrvapalli puhastada, toidab selle epiteeli. See viib väävli näärmete toimimise normaliseerimisele.\nKui te ei soovi mitte ainult oma kõrvu puhastada, vaid ka kõrva leevendamist, siis võib kasutada Otinumi tilka. Igal juhul pakuvad tootjad mitte ainult tilka, vaid ka pihustusi, et vabaneda väävli liigist.\nNeid ei tohiks kasutada imikutel. Kui otsustate seda kasutada, siis konsulteerige arstiga. Kõigil muudel juhtudel on lubatud kasutada tilka merevee baasil.\nSellise kokkupuuteviisi kasutamise puuduste hulgas on suur hulk vastunäidustusi. Ärge kasutage tilguti pruuliku perforatsioonil, kõrvapõletikega, allergiliste reaktsioonidega või prillide pritsimisega või pärast selle eemaldamist.\nKasutage tilke peaks järgima juhiseid. Tavaliselt piisab, kui valetate vastassuunas, asetage kõrvadesse mõni tilk raha ja kõhelge. Pärast seda protseduuri on soovitatav teha puuvillane tampoon ja kaitsta kõrva külma õhuga.\nSelle meetodi kasutamiseks peate ostma vesinikperoksiidi kontsentratsiooniga 0,3%. Siis lahjendatakse segu 1: 2 veega. Kasutage väikest kogust ühendit oma käega. See kontrollib kõige sobivamaid temperatuuri tingimusi. Pange paar tilka ühes kõrvas. Seejärel sulgege turund ja libistage 10 minutit. Korrake protseduuri teise kõrva abil.\nSeda protseduuri ei tohiks korrapäraselt läbi viia, seda on kõige parem kasutada haruldaste puhastusvahendite puhul. Kui peate vabanema olulistest väävlipikkustest, ei saa te vesinikperoksiidi lahjendada.\nSelle meetodi eeliseks on see, et selle toimeaine mõju tõttu paranevad haavad hästi, luumurrud eemaldatakse. Kuid kroonilise põletikulise protsessiga ei ole võimalik kiiret ravimist saavutada.\nSeda protseduuri saab vajadusel teha imikutele ja lastele. Pange vesinikperoksiid kõrva, asetage laps küljele, nii et väävel ja liigne lahus võivad välja tulla. Siis peate kõrva kanal pühkima.\nKüünlad võivad vabaneda väävelhappest. Need on erineva suurusega lastele ja täiskasvanutele saadaval. Tavaliselt on need valmistatud fooliumist ja puidust, mis on küllastatud mesilasvaha.\nLisakomponentideks võib kasutada ürte, olulisi aineid. Selle tagajärjel ei lase küünlaid mitte ainult liigse väävli kõrva, vaid ka erinevad mõjud:\nKuidas kõrvad puhastada, vaata meie videost:\nOhtlikud sümptomid võivad tekkida\nTehnikat eiramine võib põhjustada valu, verd või ummistumist. Kui teil esineb selliseid nähtusi, pöörduge abi saamiseks arsti poole.\nKõige sagedamini tekib ebamugavustunne või valulikkus mikrotraumas. Mõnikord on põhjuseks peidetud kõrvapõivad. Mehaaniliste vahendite kasutamine võib pritsmekaotust kahjustada. Earwaxi eemaldamine muudab kuulmisorgan tundlikeks erinevate kõrvainfektsioonide suhtes. Seetõttu võib valu ilmneda mõne päeva või tunni järel.\nKui pilliroost on rikutud, on üks kõige ohtlikumaid tagajärgi vere välimus. Sellisel juhul eritub bioloogiline vedelik väikestes kogustes ja peatub kiiresti.\nKui puhastamise ajal surub inimene küünarnukist alla, võib vere vabaneda kõrvast, kui nahk on kahjustatud. Arst tuvastab verehüübe ja tervet pearõngas.\nÄrked võivad tekkida pärast teravat rõhu langemist, näiteks küünlaid kasutamisel. Kui kasutati puuvillapakendeid, siis väävli toru eemaldamist ei leidu ja sümptom näib vastusena asjaolule, et toru on läinud prillidesse. Põhjus võib olla:\nnaha vigastus puhastamisel,\nkanali ummistus puuvillaga.\nKas lapsed peavad oma kõrvu harjama? Dr Komarovsky vastab:\nPeamine põhimõte kõrvade puhastamisel - ära kahjusta. Seetõttu ei tohiks seda tihti puhastada puuvillapumpadega. Inimese kehas on paljude elundite enesepuhastamine, eriti need, mis inimestel on peidetud.\nLaste jaoks on parem puhastada pehme puuvillavillaga, mis leotatakse vesinikperoksiidis. Igal kuul peaks olema oma turund. Kui teil on vaja kõrte puhastada, on paremini kasutada vesinikperoksiidi või küünlaid vastunäidustuste puudumisel.\nTraditsiooniline meditsiin on kogu aeg levinud. Alates iidsetest aegadest on esivanemad tuvastanud palju taimi, millel on tervendavat omadust. Kummel eristub enamuse taimede seas.\nLaringiit on hingamisteede haigus, kus esineb kõri limaskesta põletik. See haigus on väga tõsine ja mõnedel juhtudel lastel tänu kõripõletiku tursele tekib täielik hingamisraskuste oht, mis viib patsiendi surma ilma kiireloomulise arstiabita.\nLülisamba mandlite põletiku põhjused ja sümptomid


LIFE HAPPYRIVER | LIFE envir\n+372 5592 9760\nJõeliste elupaikade ökoloogilise seisundi parandamine Alam-Pedja Natura 2000 alal – Laeva jõe alamjooksu loodusliku seisundi taastamine (Restoring the integrity of freshwater habitats in Alam-Pedja Natura 2000 area- bringing the River Laeva back to life, LIFE12NAT/EE/000871).\nAlam-Pedja looduskaitseala mitmekesisus ja esinduslikkus tugineb erinevate elupaikade olemasolul ning hea ökoloogilise seisundi saavutamisel ja hoidmisel. Oluline osa on mitmesugustel veekogudel, milledest üks - Laeva jõgi, on täna rikutud. Kunagi suubus Laeva jõgi Emajõkke Tallinna-Tartu maanteest ligi 5 kilomeetrit Võrtsjärve poole, täna aga on jõgi juhitud Emajõkke sirget kanalit pidi Kärevere sillast allpool. Voolava vee puudumise tõttu on looduslik säng kohati täis settinud.\nPuhastada jõgi setetest ja taastada 5 km pikkune looduslik Laeva jõe alamjooks.\nTaastada hooldatavat luhta ja luhakoelmuid.\nTugevdada kaitsealuse tõugja populatsiooni Emajõe süsteemis, asustada 10 000 isendit.\nKorraldada laste ja noorte õppelaagreid kokku 100 lapsele.\nProjekti elluviimine aitab saavutada Alam-Pedja kaitseala eesmärke, suurendab kaitseala terviklikkust ning head ökoloogilist seisundit.\nLaeva jõe alamjooksu loodusliku seisundi taastamine/ ühenduste taasavamine, setete eemaldamine ja voolava veega jõe taastamine.\nLuha puhastamine võsast, koelmute ja elupaikade taastamine luhal kudevatele kaladele ning linnustikule.\nKoelmu rajamine tõugjale, tõugja taasasustamine Laeva jõkke.\nProjekti tegevuste ja tulemuste seire.\nRahvusvaheline koostöö, kogemuste ja tulemuste jagamine.\nAvalikkuse teavitamine, Natura 2000 väärtuste ja looduskaitse põhimõtete. tutvustamine.\nÕppelaagrite korraldamine noortele.


Harjumägi - Howling Pixel\nHarjumägi on Ingeri bastionile kujundatud haljasala (park), mis asub Tallinna kesklinnas Vanalinna asumis Toompea tänava, Komandandi tee, Kaarli puiestee ja Vabaduse väljaku vahel, Toompeast kagusuunal.\nHarjumägi on jäänuk Tallinna bastionide Ingeri bastionist.\nErik Dahlbergi jooniste järgi ehitati Tallinna muldkindlustusvööndi bastione Tallinnas ja ka Narvas, Tartus, Pärnus, Kuressaares jm. Kavandatud bastionidest jõuti Tallinnas valmis ehitada: Ingeri, Rootsi ja Skoone bastion. Enne Tallinna kapituleerumist Põhjasõjas Vene vägedele 1710. aastal jõuti ehitada valmis Ingeri ja Rootsi bastion linna edelaküljel (kõrgusega kuni 22 m) ja uus Wismari raveliin nende ees.\nHarju mägi kandis kuni 24. maini 1939 Harjuvärava mäe nime (Schmiedepforten Anlage, Горка у Новых ворот). 17. sajandi lõpul ehitatud Ingeri kantsi (Bastion Ingermanland, Ингерманландский бастион) maa-ala haljastati 1860-ndatel aastatel, pärast Tallinna kindluse likvideerimist (1857). Endist Ingeri bastioni hakati haljasalaks korraldama 1861. aasta sügisel suurkaupmehe ja bürgermeistri (linnapea) Carl August Mayeri algatusel. Mäele pääsuks ehitati Harju värava juurest lai trepp, mis kandis Mayeri trepi nime. Kultuurimälestis nr 2217.. Haljasala valmis 1862. aastal ja sinna istutati nn. Mayeri pärn, mis 1887. aastal ümbritseti raudaiaga ja varustati mälestustahvliga. 1887. aastal valmis ka uus tee Vabaduse väljakult Toompeale.\nKõrge Rondeel oli 16. sajandi keskel Liivi sõja eel Tallinna linnamüüri edelanurga ja Kiek in de Köki torni kaitseks ehitatud kindlustis. Rondeeli kuju ega täpseid mõõte pole teada, arvatavasti oli see poolümara põhiplaaniga kivitorn või kivist eskarpmüüriga muldehitis.\nArvatavasti sai Kõrge Rondeel Liivi sõdade ajal tublisti kannatada ja seda enam ei taastatud. 17. sajandil ehitati sellele kohale mahult palju suurem Ingeri poolbastion, millest omakorda ehitati 17. sajandi lõpus välja Ingeri bastion (tänapäeva Harjumägi).\nTallinna bastionid on Tallinna muldkindlustusvööndisse kuulunud bastionid.\nSkoone bastion (Rannamägi)\nIngeri bastion (Harjumägi)\nRootsi bastion (Lindamägi)\nGootide bastion, Toompea lääneküljel, Toompuiestee ääres\nPommeri bastionKavandatud bastionidest jõuti valmis ehitada: Ingeri, Rootsi ja Skoone bastionid.\nSuure Rannavärava bastion, aastatel 1518–1529\nVäikese Rannavärava bastion, 1647. aastast\nSelle tänava 8. majas on Kaitseliidu hoone ja Okupatsioonide muuseum.\nTänava varasemad nimed: Die Dom-Brücke, Die Langebrücke, Großer Dom-Weg, Der alte Domweg, Alter Domweg, Karlstraße, Kaarli tänav (kuni 1948), Nõukogude tänav (ainult 1941). Praegune nimi alates 13. juulist 1948.\nVanalinn on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Kelmiküla, Kalamaja, Sadama, Südalinna, Tõnismäe ja Kassisaba asumiga. Vanalinna asumi pindala on 1,1 km2.Vanalinna asum moodustub kolmest suurest territooriumist. Asumi lääne osas asub 9 hektari suurune Toompea ning linnamüüriga ümbritsetud all-linn asub 30 hektari suurusel maa-alal. Mõlemad allasumid on ümbritsetud 79 hektari suuruse muldkindlustuste vööndiga, mis moodustab Vanalinna piiri. Enamik sellest muldkindlustuste vööndist on haljastuse all.Suur osa Vanalinna asumist kuulub Tallinna vanalinna muinsuskaitsevööndisse, mis loodi 1966. aastal. 1997. aastal kanti vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.Vanalinnas tegutseb Vanalinna Selts, mis asutati 2010. aastal.