Heiksi blogi: Info-Auto: "Valmistame gängi masinad niimoodi ette nagu läheksid need sõtta!"\nInfo-Auto: "Valmistame gängi masinad niimoodi ette nagu läheksid need sõtta!"\n"Valmistame gängi masinad niimoodi ette nagu läheksid need sõtta!"\nJust sellised sõnad mulle Kalev Toome Info-Auto Pärnu maanteel asuvas kontoris ütles kui masinate müügieelsest remondist rääksime.\n"Sõida nende kõigiga, katseta ja nii kui midagi leiad, siis too kohe tagasi, teeme korda!"\nAlul hooplemisena tundunud lause pidas aga paika. Ülevaatusel leiti tilgake torul ja viimane läks täies pikkuses vahetusse. Jube töö, sest selleks pidi ju pool masinat laiali lammutama!\nSama lugu rehvidega - ei nendega enam sõita kannata ja uued alla. Täitsa piinlik kohe kui palju mehed vaeva näevad, aga olen äraütlemata tänulik, sest siis pole vaja tulevikus töökoja vahet joosta ja vinguda.\n"Oleks sa näinud seda nägu, millega päästekaubikut põrnitseti! Ta oleks selle hea meelega segi peksnud!",ütles autos istuv tuttav kui ühe kliiniku ees seistes "veel õigemaid" loomade kaitsjaid möödumas nägi. "Põlema need teil pannakse!"\nTõsi ta, et isegi selline tühine asi nagu kasutatud kaubik võib tekitada paksu verd ja kadedust. Viimane pärl, mida kuulsin oli see, et Valner soetas aparaadid kriminaalse narkoraha eest. Õujee! Mida järgmiseks?\nTegelikult pole see rahastamise asi üldse nii salajane ja seksikas nagu krimiromaanides vaid sellega võib absoluutselt igaüks hakkama saada. Tuleb võtta vaid laenu liisingu sissemakseteks ja kindlustusteks. Siis välja mõelda kuidas hiljem igakuised maksed tasutud saaks ning lõppude lõpuks tuleb ka enda auto kulude katteks maha müüa. Sellega hakkangi varsti tegelema, sest praegu tehakse seda uue omaniku jaoks puhtaks ja korda.\nLihtne ja ei midagi kirumist väärt ning tehke ainult järele. Mul oleks selle üle aint hää meel kui taolisi aparaate rohkem ringi liiguks ja loomi meenutavad "verised tombid" maanteelt üles korjaksid ning arsti juurde viiksid! Endal ju vähem tööd siis!\nSpetsiaalkaubikute annetuskampaania väga edukas pole ja inimestel võtab silma niiskeks ikka haige loom, mitte neljarattaline plekitükk. Vaatamata sellele rahakogumine jätkub ja alates tänasest võib loodetavasti vastavat üleskutset näha ka ühissõidukites.\nMõte ikka massinad päris gängi omaks osta ja seeläbi koormavatest kuumaksetest vabaneda. Oma on ikka oma, aga kui see ei õnnestu, siis ega asi seepärast veel seisma jää ja rabeleme teistmoodi muudkui edasi.\nTänan Info-Auto ägedat kollektiivi ja inimesi, kes meie Pühal Üritusel mõtte sees leiavad olevat ja seda toetavad!\nPosted by Heiki Valner at 08:42


Wall Street Journal: NSA jätkab nuhkimist - Maailm - Postimees.ee\nWall Street Journal: NSA jätkab nuhkimist\n30. detsember 2015, 8:18\nNSA peakorter Marylandis Fort Meade´is\nMaineka väljaande Wall Street Journal (WSJ) andmetel ei ole Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekuagentuur (NSA) lubadustest hoolimata lõpetanud lääneriikide juhtide järgi luuramist.\nLeht viitab USA jugeolekuallikatele, mille teatel jätkab see agentuur näiteks Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahu ja Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani telefonikõnede ja elektronkirjavahetuse jälgimist.\nNSA laialdane jälgimisplaan tuli ilmsiks kaks aastat tagasi, tekitades ülemaailmase skandaali. Ameerika Ühendriikide president Barack Obama lubas avalikult, et NSA piirab liitlaste järel nuhkimist, kaasa arvatud Iisraeli, Türgi ja Saksamaa juhtide kõnede kuulamist.\nWall Street Journali andmetel langetas Obama siiski otsuse, et liitlasi ei tohi «silmist ja kõrvust mööda lasta» ning USA julgeolekuolukord nõuab salajast andmekogumise jätkamist.\nUSA väljaande teatel jätkab NSA Iisraeli juhtide jälgimist ja pealtkuulamist põhjusel, et Iisrael ei soovi Iraaniga tuumakokkuleppele jõudmist ning on püüdnud läbirääkimisi saboteerida.\nNSA allikate andmetel osutus USA kahtlustus õigeks.\nWSJ väite kohaselt kuulab NSA pealt ka oma riigi poliitikuid ja jälgib nende tegevust, erilise vaatluse all on need USA poliitikud, kes suhtlevad Iisraeli, Türgi või Saksamaaga.\nValge Maja ei ole WSJ andmeid eitanud.\n«Välisluuretegevus peab olema väga põhjendatud ja selle puhul lähtutakse riiklikust julgeolekust. Jälgimine ei toimu vaid juhtide tasandil, vaid seda tehakse ka tavakodanike puhul,» teatas USA Rahvusliku Julgeoleku Nõukogu (NSC)


Põrandakatte raketis: näpunäited teie puitfassaadi jaoks - takistustetaLoe Edasi\nPõhiline takistusteta Põrandakatte raketis: näpunäited teie puitfassaadi jaoks\nPõhjakatte raketis peab olema vastupidav niiskusele ja kiiresti muutuvale niiskusele. See kehtib eriti lehise puidu kohta - Siberi ja kohalikud. Lisaks lehisele on valikuvõimaluseks tammest, robiiniast või lepast ja isegi WPC-st puitfassaad.\nVaja läheb ka tugilatte ja vastulatte, näiteks 30 x 50 millimeetrit, koos sobivate tüüblite ja kinnituskruvidega. Need peaksid olema valmistatud roostevabast terasest või vähemalt tsingitud, et ei tekiks värvimuutusi, mis on võimalik õlise lehise või tamme puhul. Põrandakatte raketise kinnituskruvid peavad olema piisavalt pikad, kahe sentimeetri paksuste laudade puhul kasutage põranda jaoks vähemalt 4 x 50 ja katte jaoks vähemalt 4 x 60 kinnituskruvi.\nAlumise katte raketise eelised ja puudused\nPuitfassaad on naturaalne ja väga vastupidav, kui tagatud ventilatsioon on tagatud. Põranda- ja katteluuk sobib kõikidele fassaadidele, olenemata sellest, kas tegemist on puidu, kivi või isegi OSB paneelidega. Katteluki saab kombineerida fassaadi soojustusega. Kuna fassaadid on ventileeritud, võivad õõnsusse liikuda närilised ja putukad. Seetõttu tuleks ümberringi kinnitada tihedate silmadega linnutraadist või perforeeritud metallplekist hiirevõrk – õhk peaks ikka sisse pääsema ja ennekõike sealt välja pääsema, aga mitte hiiri.\nMilliseid kulusid on oodata põrandakattega aknaluugi puhul?\nLoomulikult ei saa kulusid anda kindla määrana, kuna need sõltuvad mitte ainult pinna suurusest, vaid ka valitud puiduliigist. Kõige sagedamini kasutatakse lehisest valmistatud raketist. Loogiliselt võttes on imporditud lehise puhul lisakulud. Muidugi maksab ka aluskonstruktsioon ja kinnituskruvid ning võimalik soojustus. Ligikaudu võib terve fassaadiga arvestada 20 eurot ruutmeeter.\nKui palju maksab põhjakatte raketis, sõltub ka puidu liigist.\nFotod: iStock / Pilyong Lee\nPõrandakatte raketise juhised\nAlumise katte raketise puhul tagavad vastulatid kauguse fassaadini. Sellesse ruumi saab paigaldada ka selle jaoks kaableid või vähemalt tühjendada kanaleid, siis olete valmis kõigiks järgnevateks juhtumiteks.\nKinnitage esmalt majaseina külge 60 sentimeetri kaugusele vertikaalsed puitkarkassid, mille peale samal kaugusel horisontaalsed tugilatid vastulattidena. Siis tulevad lõplikud fassaadilauad. Aluskonstruktsiooni serva harja juurde jätke vahe, et niiske õhk pääseks välja.\nKinnitage põhi ja kaas kahesentimeetrise ringiga. Tähelepanu, ärge kunagi keerake läbi ülekatte ala, vaid ainult vastulattidesse - kui kruvite läbi pealisplaadi, ei tohi te samal ajal läbi põrandaid kruvida. Alus ja kate peavad saama laieneda üksteisest täiesti sõltumatult. Seda tüüpi kinnitus hõlbustab ka kahjustatud liistude hilisemat asendamist. Puidu osasid, mis kattuvad, ei tohi torgata ega läbi naelutada, vastasel juhul tekivad praod.\nSamuti võite olla huvitatud värvilise puitfassaadikattega hoonest: Maja kaunistus ja kaitse Renoveerimine Reklaam fassaadi soojustamine: võimalused, eelised, puudused ja kulud Esitleb Ehituse planeerimise harja kõrgus: milliseid eeskirju peaksid hooneomanikud teadma\nKahe põrandalaua vaheline kaugus on plaadi laius miinus 4 sentimeetrit, st kahekordne ülekatte laius. 14 sentimeetri laiuste liistude puhul on nende vahel ideaaljuhul 10 sentimeetrit lai. See on 24 sentimeetrit alumise laua vasakust servast järgmise tahvli vasaku servani. Kui palju tahvleid vajate? Selleks jaga fassaadi laius või näites toodud seinaosa 24-ga. Ümardate paratamatult kõvera tulemuse, mis annab siis selle seina jaoks vajaliku laudade arvu. Seina kaugus jagatud selle ümardatud tulemusega annab ideaalse vahemaa kahe põrandalaua vahel.\nKinnitage katte raketis alati nii, et südamiku või südame pool on väljapoole – see on kitsamate aastarõngastega külg. Kui lauad peaksid siis kaarduma niiskuse imamisel, siis tehke seda sissepoole majaseina poole ja fassaad jääb suletuks, kuna katuselauad suruvad põrandalaudadele lähemale.\nEt vihmavesi saaks suurepäraselt ära voolata, varustage fassaadilaudade alumine serv kaldservaga, et vesi maha tilguks. Kaldus külje pikem külg on väljapoole.


Euroopa Liidu Infokeskus | Ivar Raig: Eesti eesistub, Brexit seisab!? |\nAvalehtUudisedIvar Raig: Eesti eesistub, Brexit seisab!?\nIvar Raig: Eesti eesistub, Brexit seisab!?\nMajandusteadlane Ivar Raig kirjeldab Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise hetkeseisu ning leiab, et vaikimise asemel võiks Eesti kui ELi eesistujariik aktiivsemalt aidata kujundada vähemalt väikeriikide positsioone Brexiti küsimustes.\nBrexiti referendumist on möödunud rohkem kui aasta. Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise avaldus on esitatud ja lahutusläbirääkimised on alanud, kuid tingimuste kokkulepet ei paista veel kuskilt. Täpsustatud on sisuliste läbirääkimiste alustamise eeltingimusi ning otsitud edasist koostöömudelit.\nSisuliste läbirääkimiste alustamise eeltingimuseks seadis Euroopa Liit kokkuleppimise Suurbritannia finantskohustuste ehk lahutusarve suuruses ja maksetähtaegades, Suurbritannias elavate teiste ELi liikmesriikide kodanikele ELi õiguste garanteerimise ja ELi piiri kehtestamise Iirimaa ja Suurbritannia koosseisu kuuluva Põhja-Iirimaa vahel. ELi juhid on isegi deklareerinud, et enne kui pole kokku lepitud raha, piiri ja kodanike õiguste asjus, ei saa alustada läbirääkimisi tulevikku puudutavates küsimustes, sest viimased sõltuvad paljuski esimestest kokkulepetest.


7 põnevat muuseumi Euroopas | Naisteleht\n7 põnevat muuseumi Euroopas\nÕhtuleht.ee, 14. september 2013, 00:00\nHoone võib avaldada sama palju muljet kui vitriinis seisvad eksponaadid, kinnitab veebisait mentalfloss.com ja soovitab minna järgmistesse muuseumidesse.\nBaskimaal Bilbaos asuv arhitekti Frank Gehry loodud muuseum on üks tuntumaid ja tunnustatumaid nüüdisajal ehitatud muuseumihooneid. Kuigi muuseum avati alles 1997. aastal, kuulub talle muljetavaldav kunstikollektsioon, kus võib leida Mark Rothko, Andy Warholi jpt töid.\nParima ülevaate jõe ääres asuvast muuseumist saab jõe vastaskaldalt, kus näeb korraga tervet hoonet. Eriti muljetavaldavaks muutub helkivate titaanpaneelidega maja päikeseloojangu ajal.\n16. sajandi kunstilembese kuninga Fran?ois I kogust on välja kasvanud üks maailma suuremaid kunstikogusid, kolme muuseumitiiva kolmel korrusel on 380 000 tööst välja pandud üle 65 000 skulptuuri, maali jms. Ka mullu maailma külastatuimaks kunstimuuseumiks tunnistatud maja on üks maailma suuremaid, hõlmates enam kui 60 387 ruutmeetrit.\nMuuseumi asukohtki on tähelepanuväärne – kui aastal 1190 otsustas kuningas Philippe Auguste teha Pariisist Prantsusmaa pealinna, lasi ta just praeguse Louvre´i kohale ehitada vägeva kindluse. Iga järgmine valitseja kujundas ehitist oma maitse ja vajaduste järgi edasi. Kuigi Louis XIV otsustas 1682. aastal kolida elama Versailles`sse, jäi kuninglik kunstikogu Louvre´i. Kümmekond aastat pärast kuninga lahkumist hakkas Kuninglik maali- ja skulptuuriakadeemia korraldama lossis iga-aastasi kunstinäitusi ja 1793. aastal avati Louvre`i kunstigalerii kõigile. Sellest ajast on Louvre´is väljas olnud nii Milo Venus kui Mona Lisa.\nPrantsuse revolutsiooni päevil panid kommunaarid Louvre`i ühe tiiva põlema, kuid õnneks muutsid meelt ja otsustasid mahapõletamise asemel teha lossist hoopis muuseumi.\n1989. aastal kerkis muuseumi sisepääsu kohale Ameerika arhitekti Ming Pei projekteeritud klaaspüramiid. 22 meetri kõrgune püramiid koosneb kaheksasajast alumiiniumraamis klaasrombist ja -kolmnurgast.\n1986. aastal avatud Musee d´Orsay on tõusnud Prantsusmaal populaarsuselt kolmandaks ja maailmas kümnendaks. Sajandivahetusel Seine´i kaldale ehitatud raudteejaama hoones asuv muuseum koondab põhiliselt 19. sajandi keskelt kuni Esimese maailmasõjani pärit töid. Siin asub märkimisväärne hulk impressionistide töid (Vincent van Gogh, Claude Monet, Paul Cezanne, Edouard Manet jne).\nBriti muuseum Londonis\nBritish Museum asutati 1753. aastal, kui riik omandas Sir Hans Sloane’i 71 000 esemest koosneva kogu, sealhulgas 40 000köitelise raamatukogu. Kuigi 1998. aastal loodi vanade raamatute baasil British Library, ulatub eksponaatide hulk praegu 13 miljonini.\nKuigi külastajatele on eksponeeritud kõigist varadest vaid üks protsent, on sellest kultuuri-, arheoloogia- ja etnograafia muuseumist saanud Ühendkuningriigi lemmikuim muuseum, maailmas kuulub talle külastajate hulgalt kolmas koht. Üheks suuremaks tõmbenumbriks on kahtlema Vana-Egiptusest pärit muumiad.\nÜhena Londoni millenniumiprojektidest sai muuseum 2000. aastal kunagise hoovi kohale klaaskupli, tänu millele kuulub Euroopa suurim klaasiga kaetud ruum brittidele.\nVatikani muuseum Roomas\nRooma katoliku kirik on sajandeid kunsti kogunud, seega ei tule ka Musea Vaticana maailma suurimate hulka kuuluvad kunstikogud kellelegi üllatusena. Ametikult avas muuseumi paavst Julius II aastal 1506. Kuigi muuseumi suurimad magnetid on Michelangelo maalitud Sixtuse kabeli lagi ja Raffaeli freskod Segnatura ruumides, tuleks kindlasti Vatikani väljapanekute hulgast üles otsida ka väärtuslikud antiikskulptuurid.\nVenemaa riiklik ajaloomuuseum Moskvas\nTõenäoliselt on enamik seda Punase väljaku servas seisvat punast hoonet nii piltidel kui teleekraanil näinud, aga oma silm on teatavasti kuningas. Kui Nõukogude perioodil olid 1872. aastal asutatud Gosudarst-\nvenny istoricheskiy muzey paljud väärtuslikud freskod üle värvitud, siis nüüd on need oma algses ilus taastatud. Muuseumi enam kui nelja miljoni eksponaadi hulgast olgu haruldasematena nimetatud Volga põhjast üles tõstetud purjekas ja Novgorodist pärit käsikirjad.\n1800. aastal Haagis asutatud muuseum kolis kaheksa aastat hiljem Amsterdami ning praeguses peahoones avati ekspositsioon 1885. aastal. Pärast kümme aastat kestnud renoveerimistöid avati muuseum taas tänavu aprillis. Muuseumi enam kui miljonist eksponaadist on välja pandud umbes kaheksa tuhat, nende hulgas ka Rembrandti töid.


Liiga ilusad ajad saavad läbi - Ettevõtlusaasta 2018-2019 - Majandus\nLiiga ilusad ajad saavad läbi\nEttevõtjate usk poliitikutesse on kahanenud.\nHoogsas pärituules seilanud Eesti ettevõtjate sisetunne ütleb, et 2019. aasta enam nii ilus ei tule.\nVeel aasta tagasi olid ettevõtjad väga optimistlikud ja ootasid kõigi aegade parimat aastat. Tänavu ollakse palju ettevaatlikumad. Ühelt poolt kurdavad ärimehed juba kulumiseni korrutatud probleemide üle, nagu töökäte puudus, palgasurve ja materjalide kallinemine, mis hoiab investeerimist ja kasvamist tagasi.\nEttevõtjate usk poliitikutesse ja nende võimesse pikaajalisi probleeme lahendada on üha väiksem. Kõige rohkem peljatakse aga seda, et erakonnad ei suuda polariseerunud poliitväljal kokkuleppele jõuda ning töövõimelise koalitsiooni moodustamine jookseb liiva. Vasakvalitsusest hullem oleks see, kui meid tabaks Läti või Rootsi saatus, kus ei suudeta juba kuid valitsust kokku panna.\nEesti Pank: eestlaste palk kasvas sel sajandil viis korda (34)\nEksport on aken rikkaks saamiseks!\nÜmbrikupalgad 2018: maksuamet võttis enim vahele maasikakorjajaid (4) Loe artiklit\nMadis Aben: kõige keerulisem oli prognoosida kümnendi keskel (2) Loe artiklit\nAivar Reinap: täpseima prognoosi tegi rahandusministeerium (3) Loe artiklit\nOodata on stabiilset, aga siiski küsimärkidega majandusaastat (1) Loe artiklit\nEuro saab homme 20-aastaseks ja tahab maailma vallutada (13) Loe artiklit\nTallinna börsil oli naeru ja nuttu Loe artiklit\nMööduva aasta suurimad kaotajad ja läbikukkujad (1) Loe artiklit\nTõnis Oja: majanduskriisi oodates (9) Loe artiklit\nLiiga ilusad ajad saavad läbi (4) Loe artiklit\nOTSEPILT ⟩ Ratas selgitab ERJK kaotamise ning koroonaviiruse teiseks laineks valimistumise plaane Loe artiklit\nTERVISEKRIIS ⟩ Kas USA rassiprotestid panevad plahvatama uue viirusepommi? Loe artiklit


Täna ajaloos: Valentina Tereškova - esimene naine, kes kosmoses käis - Forte\nValentina Tereškova 1969. aastal. Foto: RIA Novosti arhiiv Wikipedia vahendusel\nMaailma esimese naiskosmonaudi, hiljuti 80. aasta juubelit tähistanud Valentina Tereškova kosmoselennust möödub 16. juunil 54 aastat.\nHilisem kindralmajor Valentina Tereškova lendas kosmosesse 16. juunil 1963 kosmoselaeval Vostok-6, mis oli seda tüüpi kosmoselaeva viimane start. Vostok-6 tegi ümber maakera 48 tiiru. Lend kestis peaaegu kolm ööpäeva, täpsemalt 2 ööpäeva, 22 tundi ja 50 minutit. Kindralleitnant Nikolai Kamanin, kes osales kosmonautide valikus ja ettevalmistuses, kirjeldab starti ja Valentina Tereškova käitumist kui äärmiselt täpset ja professionaalset. „Mul on hea meel, et ma esimese naiskosmonaudi valikul ei eksinud.“\nTänavu märtsis 80-aastaseks saanud Valentina Tereškova oli enne kosmonaudi ametit tekstiilitehase tööline, kelle hobiks oli langevarjusport. 1962. aastal, mil otsiti kandidaate esimese naiskosmonaudi kohale, valiti lisaks temale finaali välja veel neli naist: Žanna Jorkina, Tatjana Kuznetsova, Valentina Ponomarjova (kes oli täielikus valmisolekus asendamaks Tereškovat juhul, kui viimasel hetkel oleks ilmnenud mõni tõrge) ning Irina Solovjova.\nKuigi algul oli lennu korraldajail plaan saata kosmosesse kahest naisest koosnev tiim (kumbki erineva kosmoselaevaga), siis 1963. aasta märtsis, umbes 3 kuud enne Tereškova kosmoselendu, sellest plaanist siiski loobuti. 14. juunil startinud teist kosmoselaeva Vostok-5 piloteeris kosmonaut Valeri Bõkovski. Kosmoselaevad lähenesid üksteisele 5 km kaugusele ning maha peeti ka raadiosideseanss kahe kosmonaudi ja riigijuhi Nikita Hruštšovi vahel.\nValentina Tereškovast ja ülejäänud neljast naiskosmonaudi kandidaadist koosnev naiskosmonautide grupp aga saadeti 1969. aasta sügisel miskipärast laiali ning maailma teine naiskosmonaut, Svetlana Savitskaja, lendas kosmosesse alles 19 aastat hiljem, 1982. aastal\nAllikas: Roscosmos.ru; Wikipedia\nVoshod 1, pool sajandit tagasi - esimene kosmoselend ilma skafandriteta\nVerstapost 20. sajandil: Nixoni ja Hruštšovi "köögidebatt" Sokolnikis 1959....


LED prozektor 30W - 7,5€, TI-GC-FL30W, Tomomori LTD, Pluvo, SMD prozektorid 30 W, prožektor, prožektorid, prozhektorid, prozhektor, 6969578611053\nPinnapealsed valgustid (27) Süvistatavad valgustid (96) Prozektorid (10) Pargi ja tänavavalgustid (14) Avariivalgustid EXIT (16)\n225x185x115 mm, 85-265V, valguse toon külm valge(6000°K), eluiga 50000 tundi, valgusvoog 2800 Lm, valgustus nurk 120°, toitejuhtme pikkus on 85 cm, tolmu ja niiskusekaitse IP65. Korpus on valmistatud alumiiniumist ja kaetud musta pulbervärviga. Kui ostad 10 tk. siis on hind 7,5 eur/tk, kui vähem siis 8,5 eur/tk.\n225x185x95 mm, 85-265V, valguse toon külm valge(6000°K), eluiga 50000 tundi, valgusvoog 2700 Lm, valgustus nurk 120°, toitejuhtme pikkus on 15 cm, tolmu ja niiskusekaitse IP65. Korpus on valmistatud alumiiniumist ja kaetud musta pulbervärviga. Liikumisandur lülitab valgusti sisse automaatse...\n225x185x100 mm, 85-265V, valguse toon külm valge(6000°K), eluiga 50000 tundi, valgusvoog 2700 Lm, valgustus nurk 120°, toitejuhtme pikkus on 25 cm, tolmu ja niiskusekaitse IP65. Korpus on valmistatud alumiiniumist ja kaetud musta pulbervärviga.


see võiks kõne alla tulla, kui firma raamatupidamises näitab suuremat palka, aga töötajale annab mustalt/sulas väiksema summa kätte. [/tsitaat]\nja sellise tegevuse point oleks – kus?\nja sellise tegevuse point oleks – kus?[/tsitaat]\npoint on see, et ühe kobedama(keda firmas hoida tahetakse) nimele vormistatakse lisaks tema enda palgale mitme mustalt töötava juhusliku jooksiku(näiteks arestitud pangakontoga luuserite) palganatuke. Neto läheb jagamisele.\nehh, ma olen ka sama mõelnud. ehkki teenin ka ilusti, aga kodus, istuv töö, arvuti taga. peaks vist isegi uurima seda asja konkreetsemalt. kui kodu lähedal oleks, siis heameelega teeks. koristamist ma vihkan.[/tsitaat]\nma olin ka samasugusel arvamusel kuni selle ajani, kui reaalselt seda proovisin. Väljas miinus 20 ja peab kell 4 minema autot ootama, mida muidugi õigel ajal ei tule. Tunniajase ootamise eest keegi ei maksnud. Ja tööd tuleb teha 6 päeva nädalas, iga ilmaga – tulgu pussnuge või olgu 30 kraadi küllma. Postkastid on kinni külmunud, majanumbreid pole väljas. üKSKÕIK, KUI PALJU LÄHEB, IKKA MAKSTAKASE POOLETEIST TUNNI EEST – KESKMINE, MILLEGA VILUNUD TÖÖTAJA HAKKAMA SAAB. aGA ALGUSES LÄHEB PALJU KAUEM, KUI MARSUUDID JA MAJAD VEEL SELGED POLE. jA KÜLMAS ja pimedas paberitega kohmitsemine võtab aega. Sama toimub laussajus. Ja olgem ausad – enamiku ajast on Eestis kehv ilm. ikka väga korralik igailmariietus peab olema, eriti saapad, kindad, kindlasti mingi vihma- ja tuulekindel komplekt. Ja need ei maksa mitte vähe.\nKatsu siis pärast seda minna veel päevatööle, täiskoormusega. Ja õhtul veel perega tegeleda. Ainult pühapäeval saab kauem magada – st, praktiliselt ei saagi õhtuti peale 9 üleval olla, muidu tapad oma tervise täielikult. Orjatöö.\nTasuta saab jalutada ka, siis, kui mulle sobib ja sellise ilmaga, kui sobib. Hommikul 20-30 minutit jooksmist enne tööle minekut on tervisele kindlasti kasulikum. Organism vajab ka und ja enne kella 4 ärkamine minu kehale küll normaalne ei ole.\nSeega sobilik neile, kellel mingit muud tööd pole ja hiljem rahulikult puhata saavad – koduperenaised, terved pensionärid vms.


Oskuste ruudustiku saamine Tehniline vastuvõtt ja juhtimine - 2. tase | Jalgpallikontroll ja 12–15-aastaste vastuvõtmine Juhtimine ja vastuvõtmine Tehnilised jalgpalliharjutused\nOskuste ruudustiku saamine\nVanemkategooria: Jalgpallikontroll ja 12-15-aastaste vastuvõtt\nKategooria: Vastuvõtmine ja juhtimine tehniline - 2. tase\nAeg: 25 min Ametikohad: kõik\nMängijad: 10+ Pindala: 30x30 jrd\nArendada osalejate üldine võime valduses.\nJulgusta mängijad mängida penetrative möödub.\nJulgustage mängijaid olema loov, kui nad on käes\nTähistama mänguvälja (u. 30x30yrds).\nJagage rühm kaheks. Üks töötab nii, nagu üks teenib.\nMängijad töötavad enne töökohtade vahetamist juhuslikult serverist serverisse, täites vastava vastuvõtmisoskuse. Esimesed kaks segmenti võimaldavad mängijatel harjutada palli ja tunda palli. 3., 4. ja 5. osa sisaldavad tegelikke juhendamispunkte ja info areneb meie edenedes.\n1. Võta vastu pall ja sööd tagasi, kasutades mõlemat jalga (edasijõudnutele üks puudutus). Varuge palju aega, et mängijad saaksid puuri ja palli tunnetada. Vaheta töökohti.\n2. Enne serverile naasmist võtke serverilt vastu, täitke oskus kiirete jalgadega. Kasutage mõlemat jalga. Laske neil end väljendada, kuid julgustage pead üleval hoidma. Vaheta töökohti.\n3. Kolmas osa on koht, kus alustame oma tegelikku tööd. Selle asemel, et läheneda serverile ruudukujuliselt, lähenege talle nurga all ja keha "lahti", et ta saaks serverit ja enamikku oma meeskonnakaaslasi näha. Vaheta töökohti.\n4. Mängijad lähenevad avatud kehaga nurga all. Enne mängija vastuvõtmist peab ta üle õla kontrollima, et näha, mis teda ümbritseb, ja võtma palli tagajalgale (serverist kõige kaugemal asuv jalg). Kui ta on kätte saanud, siis pöörake ennast tagasi, kui soovite võõrsil mängida, enne kui pöörate tagasi ja tagastate palli serverisse.\n5. Siinkohal toome kõik elemendid kokku. Mängija kordab punktis 4 toimuvat. Kuid kui ta selgub, saab ta sealt tilkuda ja leida tasuta serveri.\nLähenege meeskonnakaaslasele nurga all vastuvõtmiseks.\nMängijad pööravad pead ja otsivad võimalikult palju teavet.\nVõta pall vastu avatud kehaga.\nVõta pall vastu nende "tagumist jalga". Jälgige palli esimese puudutuseni.\nSõltuvalt söödu raskusest võib mängijatel olla vaja palliga kokkupuutel oma jalg pehmendada või tagasi tõmmata, et raskus söödu pealt maha võtta.\nKui olete kätte saanud, kas mängijad saavad pöörata ja mängida või peavad nad palli oma kehaga kaitsma ja tagurpidi mängima? (opositsiooniga).\nSeansi lõppu täiendava dünaamilisuse lisamiseks saavad mängijad serverist vastu võtta, varuserveri leida ja sinna pääseda ning tema koha võtta, nii et kõik töötavad samal ajal piiratud puhkeajaga.\nLisage 2 mängijat, kes tegutsevad kaitsjatena, ja proovige töötavatelt valdusi "näpistada".\nSuuremate alade saamiseks tehke ala suuremaks.\nSuurendage ala suurust a) pikendage sööte ja parandage pikemate söötude vastuvõtmist või b) panege mängijaid füüsilises vormis rohkem pingutama.


Välgi puhkemaja, Tartu maakond\nPuhkemaja asub looduskaunis kohas kesk seene-ja marjametsi, lähedal loodus- ja rattarajad, vähem kui pooletunnise autosõidu kaugusel Elistvere loomapark, Jääaja Keskus, Peipsi järv, Alatskivi loss. Puhkemaja kõrval 130-aasta vanune EAÕK Aleksander Nevski puukirik, mida saab külastada etteteatamisel.\nMaja on sobilik väiksemale seltskonnale kvaliteetseks puhkuseks, samuti asutustele mõttetalgute läbiviimiseks väljaspool linnamelu. Vastavalt soovile aitame sisustada teie aega – koostöös Peipsiveere ettevõtjatega saab mekkida kohalikku toitu, käia kalal, jahil ja rabamatkal, seenel ning marjul.\nPuhkemaja asub looduskaunis kohas kesk seene-ja marjametsi, lähedal loodus- ja rattarajad, vähem kui pooletunnise autosõidu kaugusel Elistvere loomapark,\nVälgi küla, Peipsiääre vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Välgi küla, Peipsiääre vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Välgi küla, Peipsiääre vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil


Seminarid ja konverentsid: september\n3. septemberTallinn, Radisson SASTeemad: Milline oleks optimaalne omakapitali struktuur, milline on erinevate omakapitalitehingute mõju. Antakse ülevaade täiendava omakapitali kaasamise erinevatest võimalustest.Esineja: Marko Saag advokaadibüroost Luiga Mody Hääl Borenius.Hind: 2972 krooni + kmLisainfo: www.aripaev.ee/seminar\n10. septemberTallinn, Sokos Hotel ViruTeemad: Millist müügistrateegiat valida praeguses majandusolukorras. Kuidas müügitegevus edukaks muuta ning millised on müügiproffide nõuanded.Esinejad: OÜ Müügitreeningute Keskus tegevjuht, müügikoolitaja Ekke Lainsalu, Vain & Partnerite konsultant ja partner Urmas Purde jtHind: 3900 krooni + kmLisainfo: www.aripaev.ee/seminar\n11. septemberTallinn, Tallink SPA hotellTeemad: Anname ülevaate keskastmejuhtidele, kuidas muudatustega paremini toime tulla, et töötajad oleksid motiveeritud ja ka juht rahul.Esinejad: EBSi teadusprorektor ja juhtimise õppetooli juhataja professor Ruth Alas, siseministeeriumi sisejulgeoleku ühendasutuse loomise juht Marek Helm, Implement Balticu tegevjuht Helen Pastarus.Hind: 2972 + kmLisainfo: www.aripaev.ee/seminar\n17. septemberTallinn, Radisson SASTeemad: Käesolevat aastat tähistab strateegiliste ostu-müügitehingute märgatav kasv. Uudseks trendiks on ka maksejõuetute ettevõtete ülevõtmised. Nendest ja paljudest muudest ettevõtete ostu-müügiga seotud aspektidest räägivad seminaril oma ala tipptegijad.Esinejad: Marko Rudi, Ernst & Youngi juhtiv konsultant; Toomas Prangli, Advokaadibüroo Sorainen partner; Peeter Saks, BaltCapi juhtivpartner; Helen Pastarus, Implement Balticu konsultant.Hind: 2972 + kmLisainfo: www.aripaev.ee/seminar\n24. ja 25. septemberTallinn, Vene TeaterTeemad: Konverents pakub ideid ja prognoose järgmise aasta eelarve ja äriplaani koostamiseks. Konverentsi keskne mõte on anda põhjalik ülevaade järgmise aasta võimalustest ja ohtudest majandussektorite kaupa, pöörame pilgu Eesti majanduses enam kõneainet pakkuvatele sektoritele.Esinejad: Esinevad Eesti äri tipptegijad ja erinevate sektorite arvamusliidrid: Jaan Sven Männik, Erkki Raasuke, Jüri Käo, Tiit Vähi, Kuldar Leis, Anne Samlik, Mart Kadastik jt.Hind: 7900 kr + kmLisainfo: www.aripaev.ee/seminar


Heli liigeste haigused. Mis on jalgade liigeste haigused\nKõhr muutub tihedamaks, mõnikord ilmuvad neisse soolakogumid. Esmased teabeallikad, selleteemalised teaduslikud materjalid Reumaatilised haigused.\nRahvapärased abinõud Rahvapärased abinõud krõmpsu raviks: Ravimaterjal linaseemnetega. Segage 2 osa linaseemneid ja sama palju naistepuna ürdi, põllukultuuri 2 korda rohkem3 osa elektroampaaniat, 5 - nööre. Pange vaiksele tulele, valage eelnevalt keeva veega 3 supilusikatäit liitri kohta. Eemaldage 15 minuti pärast, laske kaane all seista, kuni see jahtub.\nJoo pool klaasi 30 minutit enne sööki 3 korda päevas. Ravimi keetmine piparmündi ja kummeliga. Võtke 1 osa piparmünti ja sama palju pärnaõisi, 3 osa Heli liigeste haigused ja humalakäbisid, kummeliõied, 5 osa looduslikku rosmariini. Valmista ja kasuta nagu ülaltoodud keetmine. Esmased teabeallikad, teemakohased teaduslikud materjalid Reumaatilised haigused. Sisehaiguste käsiraamat. Nasonov V. Medicine,lk. Sisehaigused, Makolkin V. Jaotis "Liigeste haigused".\nLiigesehaigused perearsti praktikas, praktiline juhend. Dzyak G. Kliinilised juhised. Nasonov L. Jaod: "Reumatoidartriit", "Osteoartriit".\nÕlavalu sündroom: kaasaegsed lähenemisviisid diagnoosimisele ja ravile, artikkel. Nikoforova A. RMZh,köide 14, nr 8, lk.\nTraumatoloogia ja ortopeedia. Smirnova L. Jagu "Lihas-skeleti süsteemi mitmete ja samaaegsete vigastuste ravi". Harrison T. Jaod: "Peamised sümptomid ja nähud", "Allergia", "Kliiniline immunoloogia ja reumatoloogia".\nTraumatoloogia ja ortopeedia, Kavalsky G. Sektsioonid "Luu- ja lihaskonna kaasasündinud patoloogiad". Mida peaksime sellest teadma? Liikumise ajal liiguvad liigese erinevad elemendid, mis põhjustavad sageli mitmesuguseid helisid, mis sarnanevad krigistamise või pragunemisega. Kõige sagedamini kõlavad põlved, selg ja pahkluud.\nMõnel inimesel võivad olla sõrmede ja käte krõmpsud liigesed. Kõige sagedamini on liigeste krigistamine seotud suurenenud liikuvusega. Seda nimetatakse hüperliikuvuseks ja see on kõige levinum noortel naistel, kuna nad toodavad kehas muudetud kollageeni - paindlikumalt.\nSee põhjustab muutusi paljudes kudedes, eriti liigestes. Mis põhjustab liigestes krigistamist? Sidemete, liigeste ja kõõluste liikumine. Liikumise ajal muutub kõõluse asukoht liigeses. Kui kõõlus on oma kohale tagasi viidud, võib kuulda klõpsatust. Gaasi kogunemine liigestes. Liigend sisaldab sünoviaalvedelikku, mis toimib määrdeainetena. Selles vedelikus lahustatakse lämmastik, hapnik ja süsinikdioksiid.\nAminohapperikkad toidud: Türgi, lõhe, tarretiseliha ja avokaado Sünoviaalvedeliku koguse suurendamiseks liigeses jooge rohkem vedelikku mineraalvesi, looduslikud köögiviljamahlad. Rahvapärased abinõud Rahvapärased abinõud krõmpsu raviks: Ravimaterjal linaseemnetega. Segage 2 osa linaseemneid ja sama palju naistepuna perforeeritud, repeshka 2 korda rohkem3 osa elektroampaanit, 5 - järjestusi. Pange vaiksele tulele, täitke eelnevalt keeva veega 3 spl.\nEbaühtlased liigesepinnad. Kui kõhre siledus on kadunud, tekitavad karedad pinnad helisid. Soolade kogunemine. Sooladega ummistunud liigeses võib sidemete ja kudede elastsus väheneda. Samuti võib see liikudes põhjustada krigistamist. Kas krigistamine liigestes on ohtlik?? Enamik eksperte kaldub arvama, et liigeseid on vaja ravida, kui krigistamisega kaasnevad ebameeldivad või valulikud aistingud.\nKõige tõenäolisemalt võib see näidata luukoe kasvu.\nKui lõhenemine ja krigistamine kaasnevad selgroo, pahkluude, sõrmede või põlvede liigeste liikumistega ja valu pole, siis tõenäoliselt ei peaks te muretsema. Nende liigeste, sidemete ja nende ümber paiknevate luude struktuur on selline, et isegi kerge liigutamine võib põhjustada lõhendavat häält, kusjuures liigesed on täiesti terved. Näiteks hüppeliigesel on kolm luud ja selgroolülid on passiivsed. Liigesprobleemide ennetamine Väga sageli ilmnevad istuva eluviisi tõttu krigistamine ja seejärel liigeste haigused.\nTöötades, mis nõuab pikka viibimist ühes asendis istudes või seistespeate kehtestama enda jaoks reegli: iga poolteist tundi tõusta ja liikuda. Kui näiteks õpetaja juba seisab, on mõttekas treenida ennast kõndima või vähemalt regulaarselt nihutama raskust ühel jalal, võimaldades teisel puhata ja puhata. Saate kontoris tutvustada "tööstusliku võimlemise" moodi: Heli liigeste haigused püsti, pöörake pead, pöörake käsi, liigutage oma õlgu, suruge mitu korda rusikat.\nSportimiseks on soovitatav teha kaks kuni kolm korda nädalas. Pidage ainult meeles, et mida traumeerivam on sport, seda rohkem võib Heli liigeste haigused probleeme liigestega.\nParim ennetamise võimalus on ujumine. Ülekaalulistel inimestel on alati rohkem liigeseprobleeme, eriti jalgade Noelad liigeste raviks selgrooga. Sel juhul vähendab kaalulangus dieet, treening liigestele avaldatavat stressi.\nKui valite õige harjutuse, saate artroosi varases staadiumis peatada ja isegi kõhrekoe kasvu stimuleerida. Sporditegevused aitavad parandada liigest ümbritsevate lihaste ja kudede verevarustust, võimaldavad kõhre hapniku kohaletoimetamist ja taastavad ainevahetusprotsesse.\nKuidas liigeseprobleemidega toime tulla? Artroosi avastamise korral võivad arstid välja kirjutada kondroprotektoreid. Need preparaadid sisaldavad tavaliselt kahte toimeainet - kondroitiini ja glükoosamiini. Nende kaasaskantavus ja tõhusus on üsna kõrge.\nNeed ravimid aitavad aeglustada liigese loomulikku hävimist, soodustades sellega kõhre kasvu liigeses. Koos kondroprotektoritega määratakse liigesekude verevarustuse parandamiseks väga sageli vasodilataatorravimeid.\nSoolavannide kuur võib olla kasulik. Kuumale veele lisatakse mikroelementide poolest rikkaid sooli, see on võimalik taimede salvei, kummeli, männi ekstraktide abil. Pärast vanni võite hõõruda kuuseõli vuukidesse.\nEnnetusmeetmete võtmisega saate takistada tõsiste vaevuste tekkimist. Mõne haiguse salakavalus seisneb tõepoolest selles, et need ei avaldu pikka aega. Seetõttu peaksite igal juhul pöörduma arsti poole, isegi kui miski muu kui kripeldamine teid ei häiri. Kas on võimalik liigeseid krõmpsutada Paljud meist on vähemalt korra krimpsutanud sõrmi või kaela. Ja kellelgi üldiselt on selline ebameeldiv harjumus, eriti teiste jaoks.\nMe kõik teame želatiinist, kuid ei teadnud kõiki kasulikke omadusi. Želatiin on looduslik, viskoosne ja läbipaistev aine, mis saadakse kõõluste, sidemete, luude ja mõne muu kollageeni sisaldava loomse kude seedimisel vees. Želatiini kasutatakse toiduvalmistamisel, meditsiinis ja kosmetoloogias. Želatiin pakub traditsioonilise meditsiini kui liigesehaiguste raviks kasutatava vahendi vastu kõige suuremat huvi.\nReutersi andmetel viidi Ameerikas läbi uuring, milles osales põlveliigeste osteoartriidiga eakat patsienti. Neile anti iga päev 10 g želatiinipulbrit. Juba pärast sellist ravi 14 päeva on paljudel paranenud liigeste Heli liigeste haigused ja lihasjõud.\nTraditsiooniline meditsiin soovitab lihtsat retsepti selliste liigesehaiguste nagu artriit, osteoporoos, osteoartriit, nihestused ja nikastused ennetamiseks ja raviks. See retsept on kasulik ka neile, kellel on loomulikult nõrgad juuksed ja küüned. Õhtul enne magamaminekut valage 1 tl želatiini poole klaasi külma keedetud veega. Želatiin peaks paisuma üleöö. Pange hommikul paisunud želatiini 1 tl mett ja lisage klaas kuuma keedetud veega.\nSegage klaasi sisu hästi ja jooge segu tühja kõhuga soojalt. Ravi viiakse läbi päevaste kursustega.


ETIS - Läänemeresoome ja permi keelte ajaloolised kontaktid : areaalne analüüs : sihtasutuse Eesti Teadusfond grandiprojekti nr 2741 lõpparuanne\nLäänemeresoome ja permi keelte ajaloolised kontaktid : areaalne analüüs : sihtasutuse Eesti Teadusfond grandiprojekti nr 2741 lõpparuanne\n19 lk. koos tiitellehe ja lisaga\nTekst lehe ühel küljel. - Lisa : Language affinity and language contacts in the history of settlement of Northeast Europe / Anu-Reet Hausenberg.; Bibliograafia lisa lõpus.; Kokkuvõte ja lisa inglise keeles.\nläänemeresoome keeled., permi keeled., keelekontaktid., projektiaruanded.


Otsing leidis 359 vastet\n26 Dets 2019 21:31\nTeema: M: 928- 80 eurot\nM: 928- 80 eurot\nTere, mul veel suurema 928 ajast garaažis alles tema väikevend. Aga kuna kasutust pole, läheb müügiks. Töötab 4 suurema patareiga ja vuriseb, ning tuled põlevad. Siiski ka üks miinus, mootori veovõllil on hammasratas lahti ja liikuma ei pääse. Muidu igati kobe vanake, esimese 1978 aastakäigu koopia ...


Tuuli Tammla ja Triin Lukase fotod Palanga tervisekeskuses « Hiiu Leht\nTuuli Tammla ja Triin Lukase fotod Palanga tervisekeskuses\nTäna teekondaalustav Hiiumaa esindus viib Palanga tervisekeskusesse järjekordse näituse.\nSeekord pakutakse leedulastele vaatamiseks Triin Lukase ja Tuuli Tammla fotonäitust. Kummaltki autorilt on väljas viis portreed ja näitus “Hiiumaa inimesed – saare portreed” avatakse neljapäeval Palaga taastusravikeskuse raamatukogus.\nTänasest reedeni on Hiiu maavanem Riho Rahuoja, haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Ermo Mäeots ja SA Hiiumaa haigla nõukogu esinaine ja maavalitsuse terviseedenduse peaspetsialist Vilma Tikerpuu välislähetuses Leedu vabariigis. Visiidi raames kohtutakse Eesti vabariigi aukonsuliga Leedus Virginijus Biskysega.\nSildid: näitus, Palanga, Triin Lukas, Tuuli Tammla


Meri ja lepatriinud: Vihmane pühapäev.\nPühapäev. Vahelduva eduga sajab hoovihma, aga kahjuks õhu nö klaarimaks muutumist see kaasa pole toonud. Ikka on troopiliselt lämbe.\nNo kohe nii lämbe, et südamel on raske ja köögi poole ei taha isegi väga vaadatagi.\nNatuke peab ikka toimetama, aga lubasin endal väga vähese vaevaga hakkama saada. Küll jahedamate ilmadega jälle natuke rohkem viitsimist ka ehk tuleb.\nJa kuna täna sain omale uue lugemisvara, siis vot just vihmase ilmaga ongi hea end diivaninurka kerra sättida ja raamatut lugeda. Mulle meeldivad ajaloo- ja elulooraamatud, kust saab teada aja ja inimeste kujunemise lugusid.\nSee on küll natuke kummaline, sest kooliajal oli ajalugu minu jaoks vist kõige vähem meeldiv õppeaine üldse. Tõenäoliselt küll seepärast, et tunnetasin ... ajaloo e aja loo teadmine üldises mõistes on tarvilik ja isegi põnev, kuid mingite kuupäevaliste teadmiste päheõppimine kontrolltööde ja klassi ees üleslugemise jaoks on üsna mõttetu. Mitmelgi korral olen mõelnud, et nt Euroopa ajaloo õpetuses võiks pigem sisalduda toidukultuur ja riietuskultuur ning vähem peaks käsitlema sõdasid. Neid peaks tutvustama ja käsitlema vaid üldise elu-olu kontekstis. No näiteks, et selle või tolle sõja või revolutsiooni vms järel hakkasid levima nii- või teistsugused rõivamoed ... või hakati kasutama ümbermaailmareisidel nähtud tööriistu .... või hakati importima niisuguseid toiduaineid ja hakati valmistama seesuguseid roogasid ..... need oleksid ju palju põnevamad teemad, kui kuivalt meelde jätta aastaarve ja sõjadaatumeid!\nAga nüüd siis loen:\nPostitaja: Elina K kell 31.7.16\nOSSU 31. juuli 2016 17:58


Meie planeet (ELF materjalid) : Koolielu\nkasutatud 922 korda\nMeie planeet (ELF materjalid)\nEestimaa Looduse Fondi materjalid, seal sissejuhatuseks kirjutatu: Kuidas peatada loodusressursside arutu raiskamine? Kui ohus on elu Maal? Pole suur uudis, et inimkond tegutseb globaalselt, mõjutades Maa keskkonda üleilmselt. Ehkki inimestena moodustame vaid pool protsenti planeedi biomassist, oleme võimelised ära tarbima 32% Maa primaarproduktsioonist. Inimmõjulised muutused Maa ökosüsteemides on niivõrd suured, et need hakkavad ohustama meie endi ja järeltulevate põlvede heaolu.\nloodus looduskaitse keskkonnakaitse keskkond säästev areng kliima soojenemine vihmamets õiglane kaubandus mulla viljakus elurikkus globaalprobleemid ökotoode


Salme Raatma perele ja kirjandusele elatud elu 1. osa - Eesti Kirik\n13.08.2015 | Vallo Kepp | Rubriik: Järjejutt, Persoon minevikust\nSalme Raatma Pikasillal. Erakogu\nSalme Raatma elas meie keskel aastatel 1915–2008. Kodutalus oli komme iga lapse sünni puhul istutada nimeline õunapuu. Kümmekond aastat hiljem hakati ehitama uut eluhoonet ja Salme puu istutati teise kohta. Salme nägi selles ettekuulutust pagulaspõlvele.\nSalme Raatma, enne nimede eestistamist aastani 1935 Rosenberg, sündis Viljandimaal Helme vallas Liinakülas Aindujaagu talu peremehe tütrena. Õppis Helmes ja Tõrvas ning 1933–1938 Tartu ülikoolis kunstiajalugu, kirjandust ja etnograafiat. Õpingute ajal töötas ta Eesti Rahva Muuseumis kataloogijana. Sellest ajast on säilinud muuseumis proseminari- ja seminaritööd: «Eesti torupill» 1937 ja «Vikatiteritamise viisid Eestis» 1938. Kooliajal oli tulevasel luuletajal võimalus mitmel korral kaasa elada poeeside kuninga Henrik Visnapuu esinemistele Helmes ja Tõrvas ning ERMi kataloogiruumis sai pisut juttu ajada seal töötava Arbujate luulerühmituse liikme August Sangaga.\nAbiellumine pastor Herbert Alexander Rosensteiniga 1938. aastal viis noorpaari Eesti teise otsa Noarootsi. Valdavalt rannarootslastega asustatud alal sai abikaasa vikaarpastori koha. Vaevalt sai noor perekond kohaneda ja sisse elada, kui Eesti vabariiki tabas pealesunnitud baaside aeg. Nõukogude Vene baaside ajal lubasid pastoraati majutatud 120 Vene sõjaväelast ühte tuppa surutud perekonnal isegi kööki kasutada!\nSakslaste kodumaale kutsumine 1939 viis Salme ja Herberti Eestist Saksamaale. Oli ju Salme ja Herberti laulatuse salm Helme kirikus võetud Toobiti raamatust: «Mine koos selle inimesega, aga Jumal, kes taevas elab, andku teile head teed ja tema ingel mingu teiega» (Tb 5:17). Salme ristiema kirjutas pika kibeda kirja: Sina oled meie perekonna häbiplekk – sina jooksed sakslaste sabas minema! Tänapäeval vaatab taevas ülevalt Helme kiriku tühjakspõlenud müüridesse sisse.\nLaev väljarändajatega pardal seisis mitu päeva Tallinna reidil. Seda aega mäletas Salme katkendlikult läbi pisarate Tallinna silueti silmitsemise ja lõppematute nutuhoogudega talle määratud koikul. Laev lahkus Tallinnast 16. detsembril 1939. «Saksamaa randa jõudsime suure ja sügava lumega ja sealses talves sündis meie esimene laps ja minu esimene muinasjutt. Seal oli üks lumme mattunud kaluriküla nimega Dievenau.»\nSõja puhkedes võeti Herbert vaatamata baltlastele antud vastupidistele lubadustele ikkagi 1941. aastal Idarindele sõjaväkke tõlgiks ja langes vangi Prantsuse kanali ääres augustis 1944. Ligi kaks aastat ei teadnud Salme oma mehe saatusest midagi. Ränkadel rännakutel rindejoone ja eri tsoonide jalus koos kahe lapse, lastekäru ja kahe kohvriga olid igal pool lootuskiirteks kohalikud pastoraadid leivapalukese ja eelkõige hea nõuga.\nVene tsoonist pääsemine ameeriklaste omasse – «7. septembril 1946 läksime üle võrratu päikest täis aasa eikellegimaal pärast öist helgiheitjate tulevärki üle piiri ameeriklaste poolele» – ja Herberti vangist kojutulek olid Salmele rahuaja alguseks. Pikemaaegsed elamispaigad olid Schlichtingsheimi 1940–1945) ja 14 aastat Bachhauseni kiriklas Baieris.\n«Helme kiriku kellad meie koduni ei kostnud, või siis väga harva tõi tuul mõne löögi nelja kilomeetri taha. Hobusega teel olles kostus küll, isegi surnuaia kabeli kellake. Bachhauseni kiriku kelli löödi kell seitse hommikul, kaksteist, kuus ja üheksa õhtul. Torn oli õue kohal, löömise ajal ei saanudki rääkida. Töö jäi katki, mehed võtsid mütsid peast. Vana katoliku ajast pärit kristlik komme säilis. Meie peres sel hetkel vaikiti ja pandi käed palveks kokku. Ja nii neliteist aastat.»\nSalme Raatma on üks väheseid eesti kirjanikke, kes on läbi teinud baltisakslaste kojukutsumise traagikarohke teekonna.\nEelmine: 600 aastat Jan Husi hukkamisest\nJärgmine: Salme Raatma perele ja kirjandusele elatud elu 2. osa


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 123 598 €.\nULTIMATEBEAUTY OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nULTIMATEBEAUTY OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, S. V. ja M. P. , seda juhtima hakkasid. S. V. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 6 aastat ja M. P. 2 aastat. ULTIMATEBEAUTY OÜ valdkond on jaemüük muudes spetsialiseerimata kauplustes. Samas valdkonnas (EMTAK 47191) on tegutsevaid ettevõtteid...\nTHE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nTHE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ alustas peaaegu 9 aastat tagasi, mil juhatuse liige S. V. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. THE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ valdkond on juuksuri- ja muu iluteenindus. Samas valdkonnas (EMTAK 96021) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 2756 tükki, kes annavad tööd kokku 3856-le inimesele ja kogu valdkonna...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 8 460 €, tööjõumaksud 693 € ja maksustatav käive 123 598 €.\nTelefon (+372) 5205777\nKäibed kokku (2021) 269 845 €\nBilansimaht (2021) 193 815 €\nULTIMATEBEAUTY OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTHE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nULTIMATEBEAUTY OÜ Logi sisse\nTHE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ Logi sisse\n14.01.2019 - .... ULTIMATEBEAUTY OÜ juhatuse liige\n22.11.2018 - 15.01.2019 BOOSTYOURBEAUTY OÜ juhatuse liige\n23.05.2013 - .... THE ULTIMATE HEALTH&BEAUTY OÜ juhatuse liige\n15.06.2012 - 21.05.2013 SANDRA VOLKOV FIE füüsilisest isikust ettevõtja


Muinasaeg Eestis - põhjalik kokkuvõte | Ajalugu\nMuinasaeg Eestis - põhjalik kokkuvõte (1)\nJääeg: päikese kiirguse nõrgenemine, Maa pooluste asukoha muutus, mitmesugused protsessid atmosfääris ja teised loodusnähtused.\nVanem kiviaeg : paleoliitikum – algab inimese kujunemisega, lõpeb P-Euroopas viimase jääajaga.\nKeskmine kiviaeg: mesoliitikum – 9000-5000 eKr\nNoorem kiviaeg: neoliitikum – 5000-1800 eKr, Eestis alguse tunnuseks savinõude kasutuselevõtt. Paljudes teistes maades üleminek viljelusmajand.\nRauaaeg : vanem rauaaegu: eelrooma (500eKr-50pKr), rooma (50-450pKr)\nNoorem rauaaeg: viikingiaeg (800-1050), hilisrauaaeg (1050-1200)\nKESKMINE KIVIAEG EHK MESOLIITIKUM (9000-5000eKr)\nIX aastatuhande algusest eKr pärinev Pulli asulakoht on kõige vanem praegu teadaolev inimeste elupaik Eestis.\nKunda lammasmägi – sinna elama asutud mõnevõrra hiljem.\nKõigi Eesti mesoliitikumi asulad kuuluvad Kunda kultuuri alla, sest ühelaadsed muistised, mis peegeldavad omaaegsete elanike tegevusalade ja eluviisi sarnasust , on arheoloogid ühendatud teatud arheoloogilise kultuuri alla.\nKunda kultuur levis Lõuna-Soomest Leedu lõunaosani.\nveekogude läheduses, soodne kalastada, küttida veelinde, vee äärde jooma tulnud metsloomi .\njärved-jõed paremad liikumisvõimalused.\nelati 15-30-liikmeliste kogukondadena, mis koosnes 2-4 perest . Võis olla mitu elukohta, mida vahetati sõltuvalt saakloomade püügiaegadest ja taimede korjeperioodist.\nMesoliitikumi lõpus võisid tekkida aasta ringi kasutatavad asulad.\nTÖÖ- JA TARBERIISTAD\nkivist, luust , sarvest, puust.\nkivimitest parim tulekivi , annavad lõhestamisel lõikamistöödeks teravaid servi . Tulekivi leidus Eestis vähe, kasutati kvarsti. Mõlemast valmistati suhteliselt väikesi tööriistu. Tarvitati lõikamiseks, kraapimiseks v puurimiseks.\nsuuremad tööriisat moondekivimist. Kivikirved ebakorrapärase kuju ja konarliku pinnaga, lihvitud enamasti vvaid tera . Silmaauke polnud, kirves puuvarre küljes nahkrihmaga.\nkalastamine – ahingutega suuremad kalad . Kalatõkked, algelised võrgud ja mõrad. Luust õngekonks.\njaht – põtru, kopraid. Linde, veelinde. Viskeodad, vibud , nooled, püünised, lõksud.\nloodusannid – taimed, juurikad, marjad , pähklid, seened.\nNOOREM KIVIAEG E NEOLIITIKUM (5000-1800eKr)\nAlgus keraamika kasutuselevõtt. Savinõud – savist , millesse segatud teokarpe, purustatud taimi ja kivipurdu. Suured teravneva põhjaga padad. Tehti ka liuataolisi savinõusid – taldrikud.\n4000a eKr levis uus arheoloogiline kultuur. Paremini valmistatud savinõud, mis olid kaunistatud lohukeste ja väiksemate täkete ridadega, mis tehti kammi meenutava hambulise templiga. Kammkeraamika kultuur Lõuna-Lätist Põhja-Soomeni ja Loode-Venemaal.\nAsulad jõgede ja järvede ääres. Elamud ridastikku, ukseava veekogu poole. Ritvadest püstitatud koonusekujulised püstkojad.\nNeoliitikumis püstitati ühtlasi suhteliselt suuri neljakandilisi, postidele tuginevaid hooneid.\nJAHI- JA TÖÖRIISTAD\nVarasemaga võrreldes tublisti arenenud. Tulekivist nooleotsad töödaldud ühtlaselt üle pinna, mitte ainult servast. Moondekivimist hoolikalt lihvitud mitut tüüpi kirved ja talvad.\nTähtsamad surnud sängitati asula territooriumile. Elamu põranda alla. Lahkunule kaasa noake, kõõvits ja ehteid.\nVivika Aleksejev Õppematerjali autor\nKäsitletakse neid teemasid:\nKeskmine kiviaeg e mesoliitikum (9000-5000eKr)\nVanem pronksiaeg (1800-1100eKr)\nNoorem pronksiaeg (1100-500eKr)\nEelrooma rauaaeg (500eKr-50pKr)\nRooma rauaaeg (50-450pKr)\nKeskmine rauaaeg (450-800) Viikingiaeg (800-1050)\nmuinasaeg eestis , kiviaeg , mesoliitikum , neoliitikum , nöörkeraamika , pronksiaeg , muinasaeg , viikingiaeg , rauaaeg\nkeskmine kiviaeg, kunda lammasmägi, järved, kalastamine, loodusannid, savinõud, teravijlade õietolmuterakesed, tegeleti loomakasvandusega, laevkalmed, jahil, ringvall, kääpad kagu, kaubavahetus tulus, valitsev kiht, ringvall\nKarel Varik: väga hea õppematerjal on, soovitan\nMuinasaeg Eestis ( tabelid )\nMuinasaeg Periood Aeg Tööriistad Oskused Eluviis Muu Keskmine 9000  * kivist, luust ja sarvest * kalastamine ...\nVarasemast, kui 11. aastatuhat eKr ei ole Eesti asutusest jlgi leitud, sest Euroopa phjaosa katsid mitmel korral paksud jkihid. ldist jahenemist on ptud seletada mitmeti: Pikese kiirguse nrgenemise, Maa poolu...


Sina pead oma hinge eest hoolt kandma | Pärdikute päevaraamat\nA post shared by Rents (@rrrents) on Jan 10, 2018 at 10:46pm PST\nElu on vahel naljakas ja mängib pidevalt sarnaseid teemasid kätte. Ma nimelt plaanisin teile kirjutada, kuidas ma parajasti end armastan, aga enne, kui ma seda teha jõudsin, jõuti mult paluda, et ma just sel teemal veidi pikemalt kirjutaksin, nii et kirjutan teile hoopis, kuidas mul läheb.\nInglise keeles on selline hea väljend nagu self-care, millele meil eesti keeles head vastet polegi, sest enesehool ei kõla sugugi nii hästi. Igatahes olen mina viimasel ajal üritanud enda eest hoolitseda, sest talv ja külm ja pime ja stress jne. Haigusest täielikult ülesaamine võtab nii pikalt aega ning veel esmaspäeval tundsin, et pea käib joogas ikka ringi ja üldse on nõrk olla (mida näitab ka kehv sooritus lõuatõmmetega). Asja teeb hullemaks see, et ma olen laisk, aga samas mitte piisavalt egoistlik. Nii et ma ei söö õhtuti korralikku sooja toitu, sest mu bf on dieedil – ta täna ka pakkus mulle, et võib spagette teha ainult minu jaoks, aga kuidas ma ütlen jah, kui endal ka käed otsas, niigi tegi eile mulle pelmeene. Nii et ütlesin, et küll ma ise teen, ja lõpuks sõin ikka valgubatooni (btw, kas keegi teab, kas just seda maapähklivõi oma Eestist ka kuskilt saab, sest me maksame iga kord Soomes käies hingehinda selle eest, Eestis ma olen ainult mustika- ja šokolaadioma näinud) ja apelsini, see on ka kokku juba 350-400 kalorit, õhtusöök missugune. Aga siiski tundub mulle selle kõige tulemusel, et ma võtan kiiremini alla, kui see dieedipidaja ise, nii et sellele, kes siin hiljuti küsis, milline üks 1.63 cm pikk ja 60 kg kaaluv naine ka välja näeb, vastuseks üks pilt (see on muidugi maailma parima valgustusega kohas tehtud, aga no ei saa öelda, et just lohutu oleks see olukord):\nWhen your bf is on a diet and refusing to cook for you, so you end up losing weight out of pure laziness #sendingweight #v16hereicome\nA post shared by Rents (@rrrents) on Jan 12, 2018 at 7:12am PST\nNii et esimene samm enese eest hoolitsemisel on see, et ma üritan vaeva näha, et ma a) sööksin piisavalt ja b) sööksin võimalikult tervislikku toitu. Teine samm on mitte teha liiga palju trenni, aga see on raske, sest kui mul näiteks on esmaspäeval kogu kere ronimisest valus (pühapäev oli selline tore 8tunnine päev, sest tuleb ju valmistuda), siis no tõmbab joogasse, sest tahaks kõiki neid valusaid lihaseid nüüd venitada ju ometigi. Kolmas on see, et üritan igal ööl vähemalt kaheksa tundi magada. Ei pea ilmselt selgitama, miks see hea on.\nNeljas ja minu jaoks kõige olulisem samm on olnud see, et hakkasin uuesti korralikult kaks korda päevas mediteerima. Hetkel olen küll veel sellel tasemel, kus kogu aeg tahaks kella piiluda (aga ei piilu, mis sellest, et mu äpp läheb vahepeal lolliks ja teeb häält hoopis kolm minutit hiljem kui peaks), aga kasu on juba ikkagi, öösiti on parem magada, olen hommikuti hulga puhanum ja hea on olla. Samas toob mediteerimine alati välja mingeid sügavale maetud emotsioone, nii et paari päeva eest olin ma näiteks ise siiralt üllatunud selle üle, kui nostalgiline ma sessiooni lõpus olin. Ma olen praegu õnnelikum kui varem, aga vahel ikka igatsed mingeid hetki “eelmisest elust”. Ja ma ei mõtle seda, et hakkad mõtlema, et küll eelmisel peiksil oli alles suur … süda, vaid mina hakkasin näiteks ühel hommikul mediteerides mõtlema, kui kurb see ikka on, et meil Reedaga ei saa enam kunagi olema neid mõnusaid tunde, mis me veetsime kahekesi autos ühest Eesti otsast teise boulderdama sõites. Tõesti olid head ajad, sain süüa Statoili hommikusöögi-baguette’i* (mida ükski inimene ei peaks sööma, see üks sai on üle 500 kilokalori ja ma jõin sinna kohvikakaod juurde) ning Reet sai mulle käratada, et enne kohvi hoitakse suu kinni, ja siis sai kõiki inimesi julmalt tundidekaupa taga rääkida. Lihtsalt igapäevaselt ma ei mõtle sellistele asjadele, sest elu on teises kohas, aga elu on hea. Mediteerimine on rahustav, aga näitab ka su (või vähemalt mu) negatiivseid emotsioone selgemalt.\nMinu jaoks on mediteerimine ka oluline osa oma keha armastamisest. Ma ei saa just öelda, et ma hetkel temaga väga rahul oleksin, sest ta on ju nõrk ja ei tee seda, mida ma tahan, rääkimata sellest, et ta üldse ei sobi siia kliimavöötmesse (krooniline nohu on tagasi, niigi ootas viisakalt jaanuarini). Meditatsioon aitab kuidagi end sellest eraldada, näed nii oma keha kui ka vaimu hulga rohkem kõrvalt ja saad aru, et eks sa pead nende mõlema eest hoolitsema, et nad konkreetsetes oludes võimalikult hästi käituda saaksid, aga sellest hoolimata ei tähenda mingi nendepoolne ebaõnnestumine veel sugugi ilmtingimata MINU ebaõnnestumist, sest ma ei ole mu keha – ja ma ei ole päris kindlasti ka see ahv, kes mind öösel kell kaks üles ajab ja ütleb, et “kle, läheks sööks köögis kondenspiima”, kui ma olen mõne tunni eest küsinud, kas ta tahab korralikku sooja toitu ning tema on eitavalt vastanud. Mediteerimine aitab seda anumat õrnemalt kohelda ning seda ahvi kindlama käe ja selgema silmaga karjatada. Soovitan kõigile.\nNäete, ilmselgelt ei ole ma veel päris terve, jagan teiega oma EMOTSIOONE siin blogis, nagu mingi viimane pehmo. Vaadake parem, kui ilusaks ma oma kiivri tegin, nüüd on kõik suureks reisiks valmis, kohe varsti saate jälle vinguma hakata, et miks ma ainult ronimispilte panen:\nWhen you want everyone at the #crag to know that you are THAT #levelofextra even when #climbing 🤣\nA post shared by Rents (@rrrents) on Jan 14, 2018 at 12:07am PST\n* Keeletoimetajad, mida ma tegelikult selliste sõnadega tegema peaksin? Statoil ise kasutab kirjakuju “hommikusöögibaguette”, ma ei saa ju ainult poolt sõna kaldkirja panna? Samas võõrkeelest otse üle võetud sõnad peaksid kaldkirjas olema ja ülakomaga käänduma, ÕSis on ka see kaldkirjas, nii et mina ka ei tea.\nKommentaar kirjutas nodsu on jaanuar 18, 2018 5:59 e.l.\npoolt sõna saab kaldkirja küll panna, kui sidekriips vahel on:\nhuvitav, kui palju aega läheb, kuni keegi leiab, et see on piisavalt levinud sõna, et vajab häälduspärast ortograafiat ja me saame “bageti” (käändub nagu kett-keti)\nKommentaar kirjutas Rents on jaanuar 18, 2018 8:59 e.l.\nNo näed, ma panin täitsa täppi. 😄\nKommentaar kirjutas Adele on jaanuar 18, 2018 10:20 e.l.\nMis meditatsiooni-äppi kasutad?\nKommentaar kirjutas Rents on jaanuar 18, 2018 11:25 e.l.\nKommentaar kirjutas ReetH on jaanuar 18, 2018 12:23 p.l.\nErialavahetus ei ole sugugi lihtne Kohaaaaal