Otsustamiseks tuleb teada laenu ja liisingu erinevust ja eeliseid. Laenu võib alati kasutada ka muude lühiajaliste kohustuste tagamiseks, näiteks käibekapitali täiendamiseks või sellise vara soetamiseks, millel puudub järelturg, mis on aga liisingu korral väga tähtis. Laenu võtmine Investeerimislaenu võtmisel võib pank nõuda äriplaani, mille koostamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata finantsprognoosidele, kuna ettevõte seob ennast laenukohustega pikkadeks aastateks. Seaduse järgi on volitatud isikuks juhatuse liige.\n. Bigbank on spetsialiseerunud oma soodsate tarbimislaenude ja hoiuste pakkumisele alates 1992 aastast. Liisingulepingud ehk rendilepingud jagunevad peamiselt kaheks: kasutusrent ja kapitalirent. Näiteks rajades tootmiskompleksi, võiks ehitust rajada laenuga, aga seadmed soetada kapitalirendi vahendusel. Laenu on eeskätt vaja siis, kui puhaskäibekapitali ei jätku.\nLaenu on soovitatav kasutada tootmis-laohoonete ehituse või parenduse finantseerimiseks, käibevahendite täiendamiseks jms. Seega raha kasutamise üle ei otsusta enam investeerija ega laenaja. Tfbank – mõistlikud kiirlaenud mõistlikele inimestele. Oluline on seejuures teha vahet oma ja ettevõtte raha vahel. Käibekapitali laenu võib kasutada ka lühiajalisteks investeeringuteks. Tuleb arvestada, et pärast investeerimis- või laenutehingut vahetab raha omanikku. Eelis on siin see, et intresse arvestatakse ainult summa eest, millega miinuses ollakse. Loe lisaks, kas põhivarade soetamiseks valida laen või liising. Eesti pankades pakutavad põhilised laenuliigid: Käibekapitali laen − on mõeldud käibekapitali püsivaks täiendamiseks. Investeerimislaen − lisaks käibekapitali suurendamisele tuleb ettevõttel teha pikaajalisi investeeringuid, et uuendada või soetada põhivara. Tihti tuleb selleks pöörduda panga poole, et osta vara enda omandusse või liisida. Laenude võtmisel tuleb arvestada intresside tasumisega laenu tagastamisega lepingu sõlmimise kuluga notaritasudega tagatise seadmisel riigilõivude tasumisega Pangaintressi kujunemisel mängib olulist osa EURIBOR, Euroopa keskpanga refinantseerimise intressimäär. Sobib kasutada juhul, kui on näiteks vaja sisse osta hooajalisusest tingitud ühekordne suurem kaubapartii või leevendada mingi suurtellimuse täitmisel tekkiv lühiajaline kapitalivajadus. Kui ettevõtte käibevarade analüüs on tehtud ja on selgunud, et käibevara on hakanud nappima ettevõtte kiire arengu tõttu, võiks pöörduda panga poole laenutaotlusega. Faktooring − laen, mis on mõeldud kauba või teenuse müüjale.\n. Seejuures kohustub ettevõte nimetatud laenu tagama lisatagatisega. Kui laenu puhul on esmatähtis äriplaan ja rahakäive ning lõpuks tagatis ja selle väärtus, siis liisingu korral on üldjuhul tähtsam renditava vara likviidsus. Ettevõtte rahastamine isiklike vahenditega Ettevõtte rahastamine isiklike vahenditega tähendab oma raha paigutamist oma ettevõttesse. Maksetähtaja saabudes tasub kauba või teenuse ostja arvesumma pangale ning pank tasub omakorda müüjale ülejäänud osa arvest, millest arvestab maha tasud faktooringu kasutamise eest. Arvelduskrediit − laen, mille korral on võimalik oma arveldusarve saldoga minna miinusesse. Ettevõtte esialgset kapitalivajadust tuleb samastada investeerimisvajadusega. Erandiks on kinnisvara soetamine kapitalirendiga, mille korral käibemaksu rendimaksetele ei lisata. Ettevõtte vara, sh raha kasutamise üle otsustamine tuleneb rollist äriühingus – kas ollakse omanik, juhatuse liige või töötaja.\n. Liisingut on otstarbekas kasutada kinnisvaraarenduseks, seadmete ja sõidukite soetamiseks jms. Kui ettevõtja on jõudnud aga olukorda, mil ta tahab ettevõtet arendada ja kasvatada müügikäivet, tekib tal vajadus lisainvesteeringute ja seega ka lisafinantseerimise järele. Laenu võtmine nädalavahetusel. Arvelduskrediit aitab leevendada käibevahendite nappust regulaarsete laekumiste vahelisel ajal. Laenulepingu korral on tegemist raha tegeliku liikumisega, st laenuvõtja arvelduskontole kantakse kokkulepitud summa. Valet liiki laenuga ei pruugi see anda oodatud tulemusi. Ettevõttesse isikliku raha paigutamise otstarbekuse kohta tuleb teha arvestusi samamoodi nagu võõrkapitali kaasamisel. Laen on pikaajaline finantskohustus, mistõttu. Suuremate projektide puhul võiks kasutada laenu ja liisingut korraga. Seda on võimalik teha kas investeerimise või laenamise kaudu. Laenu võtmine nädalavahetusel. Raha kuulub edaspidi ettevõtjale, s.o äriühingule ja seda kasutavad äriseadustiku kohaselt äriühingu juhtorganid. See panditakse või koormatakse hüpoteegiga. Finantsprognoos tuleb koostada samale perioodile, kui pikk on laen. Erandiks on olukord, kui raha ja ettevõtte omanik on üks ja sama isik


Pafi mängija keerutas 3,4 miljonit eurot\nKodu\t» Pafi mängija keerutas 3,4 miljonit eurot\nPafi mängija võitis 3,4 miljonit eurot\nÜliõnnelik mängija võitis Paf.com veebikeskkonnas 3,4 miljonit eurot Net Entertainment'i slotimänguga Mega Fortune Dreams. Tegu on Pafi ajaloo suuruselt viies väljamängitud online jackpot ja kaheksas jackpot, mille suurus on üle 3 miljoni euro.\nJuba kolmteist aastat Pafi kliendiks olnud neljakümnendates mees sai võidu 15. jaanuari varahommikul. Võidumehe panus oli 4 eurot. “Loomulikult oli see väga ärev hetk, kuid suureks üllatuseks ka iseendale suutsin ma täiesti rahulikuks jääda,” lausus võitja. Mehe ainsaks plaaniks hetkel on võidust ka oma naist ja last teatada. "Nad kindlasti üllatuvad kõvasti, kui neile võidust räägin," ütles võitja.\nSoovid samuti Mega Fortune Dreamsi mängida?\nPaf pakub parasjagu nii uutele kui ka varasemalt registreerunud mängijatele kuni 100€ suurust sissemakse boonust. Boonuse saamiseks tuleb sissemaksel kasutada Paf boonuskoodi BONUS100. Nii saad koheselt oma õnne selles NetEnt'i jackpotimängus Mega Fortune Dreams proovile panna.


Selgitused arvestuse tabelile\nToote nimi on nimi märgistusel. Ühe aine korral võib see olla ka kemikaali nimi (vaata 5.1).\nSisesta A, kui ostetud kemikaal on üks aine; sisesta V, kui see on valmistis.\nVõib-olla on kemikaalil sinu ettevõttes tuntud traditsiooniline nimetus. On kasulik märkida ka see arvestusse.\nLisa oma tarnija nimi (ettevõte, kelle käest sa kemikaali tellid ja kelle poole sa küsimustega pöördud).\nSõltuvalt toote märgistusel, ohutuskaardil või tehnilistes toimikutes olevast informatsioonist tuleb nimekirja lisada tootes sisalduva aine CAS number (EC-number) või kemikaali nimi. CAS number (EC) on olulisem. Lõpuks on sul terve nimekiri koostisosi. Sellisel juhul vali ainult need, mis on ohtlikud. Kasuta iga ühendi jaoks eraldi rida ja ühte rida toote jaoks.\nMärgistused või ohutuskaardid annavad informatsiooni ohtlike ühendite kontsentratsioonide kohta mingis vahemikus.\nValmistise klassifikatsioon (esimene rida) ja üksiku komponendi klassifikatsioon.\nSisesta R-laused vastavalt ohtlikkuse tüüpidele: toksilised mõjud, mõjud keskkonnale, keemilised-füüsikalised ohud. Sisesta S-laused.\nMärgi viimane ohutuskaardi kaasajastamise aasta; kui ohutuskaart puudub, siis sisesta “0”.\nSisesta kindla aja jooksul kasutatud kemikaali kogus (kg-des). Kasutatud kogus = perioodi alguse varu + ostetud kogus – perioodi lõpu ülejääk.\nVõib olla kasulik sorteerida tooted vastavalt nende tehnilisele kasutamisele, nt värvid ja lakid, tindid, värvained, lahustialuselised puhastid, vesialuselised puhastid, metalli kontsentraadid galvaniseerimiseks. Proovi koostada lühike nimekiri (vähem kui 20 kategooriat).\nViita sellele, kas aine jääb ka lõppprodukti. Vasta jah kõigile ainetele, mis on:\ntoote osad (nt lakid, plastifitseerivad ained) või\npuutuvad kokku lõpptootega ja võivad jääda selle pinnale (nt puhastusühendid).\nEttevõttes võiks olla nimekiri tegevuste asukohtadest (töökohad, protsessid, hallid, üksused). Proovi koostada lühike nimekiri kohtadest, kus kasutatakse kemikaale. Alustuseks peab see olema lühike, selgelt defineeritud asukohtadega, mitte üksikud töökohad.


Ettevõtted väärtustavad sporti ja spordinädalat – Ajakiri SPORT\nHomeAjakiri SPORTNr. 32 - 2017 septemberEttevõtted väärtustavad sporti ja spordinädalat\nEttevõtted väärtustavad sporti ja spordinädalat\n22/09/2017 Nr. 32 - 2017 september 0\nSport ja tervis on niivõrd olulised teemad, et nendest ei saa kunagi rääkida liiga palju. Ajakiri Sport otsustas pöörata pilgu sportlike ettevõtete poole, et uurida, miks nemad sporti hindavad ja kuidas oma töötajaid motiveerivad.\nSeptember on traditsiooniliselt uue alguse kuu ja nii asutakse sügise alguses ka usinamalt ja regulaarsemalt sportima. Mõnusas seltskonnas on seda aga nii mõnigi kord toredam teha kui omapäi ja hea on, kui sportimise vajalikkust vahel meelde tuletatakse. Seda tehakse ka 23.–30. septembrini toimuval spordinädalal, mida korraldavad Eesti Olümpiakomitee ja Ühendus Sport Kõigile.\nEttevõtted osalevad spordinädalal\nKui seni on spordinädal olnud suunatud rohkem koolidele, siis tänavu kutsutakse seda aktiivsemalt tähistama ka asutustes ja ettevõtetes. Kokku toimub nädala jooksul pea tuhat sündmust. Näiteks AS Standard korraldab spordinädalasse jäävate tööpäevade vältel erinevaid üritusi ja võistlusi: esmaspäeval käiakse ainult trepist, teisipäeval tullakse tööle soovitavalt jalgsi või jalgrattaga, kolmapäeval peetakse sammulugemisvõistlus, neljapäeval tehakse rühmatreening ja reedel võetakse ette jalgadega joonistamine. Irosport Tartumaal korraldab aga tervishoiutöötajatele tervisekõnni koos piknikuga ja AS Kevelt korraldab töötajate vahelise bowling’u-turniiri.\nSpordinädal on suurepärane algatus\nSpordinädalast võtab aktiivselt osa ka Eesti Energia ja ettevõtte spordiklubi korraldab töötajatele selle raames võrkpalliturniiri E-võrk. „Spordinädala näol on tegemist suurepärase algatusega – eesmärk on ju pakkuda võimalikult paljudele liikumisega seotud positiivseid emotsioone,” ütleb Eesti Energia spordiklubi juht Kristjan Jääts ja lisab, et Eesti Energia spordiklubis on üle-Euroopalist spordinädalat alati suure põnevusega oodatud ja innuga tähistatud. „Tänu arvukatele sündmustele leiavad väga paljud inimesed spordinädala raames võimaluse oma lemmikharrastusega tegeleda ja see on hea platvorm, millelt regulaarsete treeningutega alustada.”\nFoto Eesti Energia\nEelmisel aastal võitis Eesti Energia spordiklubi esimese Eesti ettevõttena #BeActive peapreemia, kuid Eesti Energias ei spordita mitte ainult spordinädalal, on ju selle ettevõtte spordiklubigi Eesti suurim ettevõtte või asutuse juurde loodud spordiklubi, kel on hulk pikaajalisi traditsioone. „Tänase seisuga on meil palju traditsioone alustades Ida-Virumaal toimuva suurima rahvaspordipeo Narva Energiajooksuga, mida korraldada aitame ja kus meie töötajad rohkearvuliselt osalenud on, ja lõpetades spordiklubi siseste mõõduvõttudega paljudel spordialadel. Regulaarselt osaleme energeetikaettevõtete võistlussarjas „Keravälk” ja võõrad pole ka Eesti Firmaspordiliidu pakutavad võimalused ennast teistega võrrelda,” toob Jääts välja.\nTerveks ja õnnelikuks!\nSportimist peetakse Eesti Energias oluliseks eelkõige seetõttu, et just regulaarne sportimine tagab hea tervise. „Meil on ligi 6000 töötajat ja oma tegevusega mõjutame otseselt või kaudselt iga Eesti elanikku. Vastutustundliku ettevõttena soovime, et eestimaalased oleksid terved ja õnnelikud. Seetõttu panustame võimalikult paljudele kättesaadavate tervisespordi võimaluste loomisesse. Lisaks Narva Energiajooksu korralduses kaasalöömisele aitame ka edendada ja korras hoida üle-Eestilist terviseradade võrgustikku,” ütleb Jääts kokkuvõtteks.\nDPD Eesti esindus maijooksul\nSporti peetakse tähtsaks kõikides edukates ettevõtetes ning töötajatele pakutakse sportimiseks erinevaid soodustusi, korraldatakse ühisüritusi ja käiakse üheskoos rahvaspordiüritustel. Näiteks DPD Eesti, kus töötab 125 inimest, pöörab spordi- ja terviseküsimustele suurt tähelepanu ning paljud nende pakutavatest soodustustest on mõeldud toetama töötajate tervist. „Pakume koostöös SportID-ga sporditoetust summas 35 eurot kuus, lisaks sellele katame juba mitu aastat töötajate osalemistasud jooksusarjades, nt maijooks ja SEB Tallinna maraton. Öise vahetuse töötajatele pakume kaks korda nädalas tasuta sooja toitu töökohal ja igal kolmapäeval on nii kontoris kui depoos puuviljapäev,” loetleb DPD Eesti personalijuht Annika Oruaas.\nLisaks mainitud soodustustele korraldab ettevõte mitu korda aastas ühisüritusi, kuhu on ka sportlik element sisse toodud. „Eelmise aasta suvepäevadele eelnes kahekuine sammulugemisvõistlus, mille võitjad tegid üle miljoni sammu,” toob Oruaas näiteks ja lisab, et paar aastat tagasi korraldasid nad ka töötajate seas uuringu selle kohta, milliseid tervist edendavaid tegevusi töötajad sooviksid, ja mitu sealt saadud ettepanekut on ka ellu rakendatud.\nTänavu aprillis korraldati esmakordselt tervisenädal, mille raames oli iga päev pühendatud eri teemale. „Nahatervisepäeval külastasid meid nahaarstid, tegid kohapeal sünnimärgikontrolli ja pidasid loengu naha tervisest. Terve nädala jooksul said inimesed mõõta oma vererõhku ning keha rasva- ja lihasmassiprotsenti. Hambatervisepäeval toimus orienteerumisvõistlus, kus QR-koodide taha oli peidetud erinevaid hambatervisega seotuid küsimusi. Infoekraanidel kuvasime näpunäiteid tervislikust toitumisest ja massöörid pimemassööride ühingust aitasid meie inimestel massaažiga lihaspingeid leevendada,” räägib personalijuht tervisenädalast.\n„Tervise eest hoolitsemine on meie hinnangul väga oluline ja tööandja roll selles ei ole mitte vähetähtis – alustades elementaarsetest asjadest nagu töökoha ergonoomika ja korralikud töövahendid ning lõpetades ka töövälise terviseedenduse toetamisega,” ütleb Oruaas lõpetuseks.\nTervist aitab korras hoida regulaarne liigutamine ja seda ei tohiks unustada ka tööpäeva kestel. Seega on hea meelde tuletada, millised puhkepausid on töötajatele ette nähtud ja miks ikkagi on kasulik sisustada paus muuhulgas ka liikumisega. Vastab tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant Mari-Liis Ivask.\n„Tööandja peab iga kuue tunni töötamise kohta andma töötajatele vähemalt 30-minutilise pausi puhkamiseks ja einestamiseks. Lisaks tuleb suure füüsilise või vaimse töökoormuse, pikaajaliselt sundasendis töötamise või monotoonse töö puhul võimaldada jooksvalt lühikesi pause.\nTöökohal ja pauside ajal liikumise soodustamine on igati tubli ja vajalik tegevus. Kehaline aktiivsus tööl on muutumas üha väiksemaks, kuid inimene vajab endiselt liikumist. Samas ka füüsiliselt aktiivse töö tegijatel on tarvis vahepeal taastuda ja venitusi tehes lihaspingetest vabaneda.\nFüüsiline aktiivsus on võtmesõna paljude terviseprobleemide ennetamises ja ravis, samuti tervist tugevdava eluviisi kujundamises. Inimene veedab olulise osa oma ärkvelolekuajast tööd tehes, seega saab tööandja liikumisalase teadlikkuse tõstmise ja motiveerimisega parandada töötajate tervist ja suurendada rahulolu.”\nFoto Klubi Tartu Maraton\nSpordinädal avatakse 23. septembril Tartus Tartu rattamaratoni TILLUsõitude ja MINImaratoniga, kuhu oodatakse starti ligi 3 000 noort jalgrattasõpra.\nSpordinädal 2018 kutsub liikuma!\nAprill on Eestis töökohaspordikuu\nSuurte traditsioonidega Jõud paneb rahva sportima


Tikksaag Makita 4350CTJ - 4350CTJ - Tikksaed - Elektrilised saed\n220,16 € Sh. KM\nKogukaal koos pakendiga 4,5 kg\nLiikumiskiirus 800-2800 min-1\nMax. paksus lõigataval puidul/terasel/alumiiniumil 135/10/- mm\nSisseehitatud LED-valgustus Ei\nErgonoomiliselt disainitud kuju Jah\nKomplektis saag +\nTikksaag Makita 4350FCTJ kiirus on reguleeritav, mis võimaldab lõigata erinevaid materjale. Saelehte on võimalik vahetada ilma abivahenditeta. Saag on 4 astmelise pendelsüsteemiga. Alusplaat on reguleeritav mõlemas suunas 45 kraadi. Võimalik on ühendada tolmueemaldussüsteemiga. Tööriista korpus on alumiiniumist ning ergonoomilise disainiga.\n• Tööriistakasti sisu (72290)\n• Kuuskantvõti (88173)\n• Tolmu eemaldamise adapter (69918)\n• Kandekohver Makpac


Sallihullu Päevaraamat: november 2018\nRahvariiete teemal olen ma kaua mõtisklenud ja jõudnud järeldusele, et nende kandjat minust siiski ei tule. Midagi aga nagu tahaks. Isapoolsed juured on mul Raplast ja seal on ka lapsepõlv veedetud, seega Rapla. Alustasin sellest, et õmblushuviline endine kooli- ja töökaaslane Kai Tasuja õmbles mulle seeliku. Poekangast, sest ega telgedel kudujat ja mäletavasti minust ei saanud, õmblejat ka mitte. Rapla põikitriipu seelikut olen lapsenagi korra kandnud koolilaval "Oige ja vasembat" kalpsates.\nVöö ka pole enda tehtud, kuigi plaan seda õppida pole kuhugi kadunud, ootab ainult sobivat aega ja kohta.\nPeakatet ja põlle ma nõus kandma pole.\nJa mis kõige kummalisem- käised on täiesti välistatud!\nEt seda selgitada, tuleb ajas kõvasti tagasi minna, nii umbes nõukogude kooli, mil koolivormi kandmine oli kohustuslik. Sellest ajast on pärit minu suurim foobia- triiksärgi laadne toode. Peale viimast korda koolivormipluusi seljast võtmist nii umbes 35 aastat tagasi ei ole ma MITTE KUNAGI selga pannud mitte ühtegi riideeset, millel oleks pikkadel varrukatel kätised, krae, mis on kurgu alt kinni ja eriti NÖÖBID!\nMa ei tea, kust see alguse sai ja miks, aga ma ei talu triiksärke, isegi mitte teiste inimeste seljas. Kui teised lapsed said kooliajal kodus riielda, et miks nad kooliriideid ei viitsi koduriiete vastu vahetada, siis mina hakkasin juba välisukse juurest püüdma neist vabaneda. Kuigi rahvariiete käistel ei ole nööpe ja tikandeid ma lausa armastan, siis on nad ikkagi triiksärgi väga lähedased sugulased ja minu garderoobi seega kuuluda ei saa.\nMinu Rapla seeliku juurde juurde hakkavad nüüd kuuluma pitsilised valgest linasest kootud käised, avara dekolteega. Mustriks "Rahvuslik" Helga Rüütli sallideraamatust.\nKevade hakul katsetasin tumesinise linase kampsikuga samal eesmärgil, aga see sobinud ja ei läinud kohe mitte. Jäi niisama toredaks suvekampsikuks.\nMinu rahvuslik komplekt Rapla teemal ehk foobia av...


Pikalt töötuksolemise valud ja vaevad | Elu\nTäname eestvedajate entusiasmi toel koos käivat töötute ettevõtlusklubi (Kadri Ruttas ja Kristel Miljand, ettevotlusklubi.eu) ja Euroopa sotsiaalfondist rahastatavat tööelu toetamise programmi "Uus algus" arengukeskuses Avitus (Anneli Valdmann ja Anne-Ly Rõuk, avitus.ee)\nOi jumal, oli alles vastik šokk! Lõi ikka tummaks. Alles kaks nädalat tagasi oli jutt, et raha tuleb küll siit-sealt vähemaks võtta, kuid olge rahulikud, omad jäävad alles. Ma midagi välja ei näidanud. Seisin seal rahulikult ja naeratasin. Tegin oma töö lõpuni ja ütlesin "tšau!", läksin oma autosse. Ja nutsin.\nKui tsiteerida klassikuid, siis "olukord on sitt, aga see on meie tuleviku väetis".\nMul polnud ühtegi võlga kaelas, kui mind koondati. Tuttav kutsus mind maalt ära Tallinna. "Seal maal pole sul muud kui töökoht ja kodu, aga linnast leiad sõbrad ning vaimset ja huvitavat tegevust," ütles ta.\nNüüd olen vaba mees. Maalt kaasa võetud asjad on mul praegu ühe maja hoovis koormasse laotud. Elan Tallinnas vaheldumisi sõprade juures ja teen, mis süda ütleb. Meil on sõpradega rahata arveldus, mina teen neile talguid ja nemad pakuvad süüa või öömaja. Toome ja vahendame eestimaist mahetoodangut Tallinna inimestele – nägin, et ka seal on abi vaja, ja tänagi lähen seda kaupa väljastama. Teen seda vabatahtlikult. Ma pole abielus, minu pere on minu vaimne pere, meil on "südameasi" ja Karuneshi südametants.\nPraegu töötan ka Sõbrapangaga. See on tuttavate ja sõprade koostöö, kus osutame üksteisele nii tasuta kui ka rahalisi teenuseid. Alguse sai see "Minu Eesti" mõttetalgutest, kus pakkusin oma mõtted välja, Sõbrapank on nende edasiarendus. Algkapital tekkis meil sellest, et tegime koos sõbraga tööd ja panime 10% teenitud rahast sinna. Me ei pea kusagilt raha juurde paluma, toetame üksteist – kellelgi on arvuti, kellelgi ruumid jne.\nOn võimalus, et tulevikus makstakse kodanikupalka neile, kes ei käi küll kaheksa tundi tööpingi taga, aga teevad midagi muud väärtuslikku. Vaadake kas või www.ngo.ee ja te näete, et meie inimesed ei ole ei omadega puntras ega ainult enda peale mõtlejad. "Südameasjas" on meid üle 900 inimese. Õpetan ka Energiatantsu, mis võtab inimestelt maha kahjuliku kiirguse tekitatud plokid. Kui plokke pole, saad ühenduse maa ja taevaga, tänu sellele oled adekvaatne ja suhtled paremini.


Seadusandlus/normid | Kiirgusvabakodu\nElektromagnetväljade piirnormid on üsna segadust tekitav teema, kuna paljud teadlased ei ole suutnud jõuda ühtsele kokkuleppele, millised peaksid olema piirnormide väärtused. ICNIRP on hetkel maailmas kõige tuntum kõrgemate soovituslike elektromagnetväljade piirnormide sätestaja ning mida lisaks Euroopa Liidus täiendatatakse erinevate direktiividega. Samas on jäetud igale riigile eraldi otsustusõigus, kui karme piirnormide määrasid nad soovivad kehtestada (lähtudes, et need ei ületa eelnevalt mainitud institutsioonide kehtestatud norme). Sellest tulenevalt võivad riigiti piirnormi määrad erineda isegi 1000 korda.\nEesti “Tööelu” kodulehekülg kirjutab väga tabavalt järgnevalt: “Nii Eesti seadusandluse kui Euroopa Liidu juhiste põhjal on tööandja ülesanne vähendada elektromagnetvälju seal kus võimalik. Kui elektromagnetväljade tase on vastavuses piirnormidega, ei tähenda veel, et tööandja on täitnud kõik oma kohused. Kui on võimalik töötajate kokkupuudet elektromagnetväljadega vähendada, tuleb seda mõistlikul määral teha. Sellest tulenevalt sooviks siinkohal rõhutada, et ka kodustes tingimustes tasuks selle peale mõelda.\nSamas sooviks ka välja tuua, et “Elektromagnetväljade direktiiv 2013/35/EL rakendamise hea tava” ei hõlma võimalikke tervisemõjusid pikajalisel kokkupuutel elektkromagnetväljadega. Kehtestatud seadusandlus käsitleb eelkõige lühiajalisi kokkupuuteid ning seetõttu võib kehtivad piirnorme ka tõlgendada sobivaks ainult lühiajalisel kokkupuutel, kuid samas tõstatab see küsimuse, kus jookseb lühiajalise ja pikaajalise kokkupuute piir?\nJärgnevalt on välja toodud erinevad viited seoses elektromagnetväljade piirnormidega riiklikul tasandil olevate määrustega:\nSotsiaalministri määrus nr 38, 01.06.2002: “Mitteioniseeriva kiirguse piirväärtused elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes, õpperuumides ja mitteioniseeriva kiirguse tasemete mõõdistamised”\nEuroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2013/35/EL, 26. juuni 2013: “Elektromagnetväljade rakendamise hea tava”\nKodu on meie kindlus ning enamikule meist ka suurim elu jooksul tehtav investeering. Hoolimata tõsiasjast, et veedame 90% oma ajast siseruumides, on vaid vähestel inimestel ja isegi tervisespetsialistidel piisavalt hea ülevaade ohtudest, mis sisetingimustes varitsevad. Eestis veel vähe tuntud, kuid mujal maailmas viimastel aastakümnetel üha rohkem praktiseeritud ehitusbioloogia keskendub tervisliku sisekliima loomisele kuna keskmiselt 90% oma elust veedame me sisemistes ruumides. Ehitusbioloogia hõlmab erinevaid valdkondi nagu elektromagnetväljad, õhu ja vee kvaliteet, allergeenid ning kemikaalid.\nEhitusbioloog Triin-Liis Treial toob välja, et paljud probleemide allikad peituvadki inimeste kodudes. Inimeste teadlikkus sisekeskkonna riskidest on üsna madal ning elatakse veendumuses, et müügil olevad tooted (kodukeemia, kosmeetika, plastiktooted, ehitusmaterjalid, mööbel, mobiiltelefonid, sülearvutid jne) on ohutud ning korralikult katsetatud. Kahjuks ei saaks see aga olla kaugemal tõest. Inimestel on hulgaliselt terviseprobleeme, mida lihtsalt ei osata seostada oma elukeskkonnaga.\nTihtipeale kaasatakse ehitusbiolooge ka maja/hoone ehitusse/renoveerimisse ning koostöös ehitaja ja arhitektiga seotakse omavahel tervikuks mitmed erinevad aspektid alates ehitusmaterjalidest, ventilatsioonist kuni elektromagnetväljade ning õhu- ja vee kvaliteedini. Selliselt loodud keskkonnad ei ole ainult rohelised, vaid toetavad ka nendes viibijate tervist ja heaolu.\nKiirgusvabakodu sooviks on pakkuda inimestele turvalist ja arengut toetavat keskkonda ning sellest tulenevalt lähtume Ehitusbioloogide poolt sätestatud elektromagnetväljade soovituslikest piirnormidest.


Raport soovitab piirata domeenide registreerimist - ITuudised\nAutor: Marek Mühlberg • 19. veebruar 2013\nRaport soovitab piirata domeenide registreerimist\nVõrgu turvalisuse tagamisega tegelev rahvusvaheline ettevõte Fortinet koostas 2013. aasta küberkuritegevust iseloomustava raporti, kus annab soovituse piirata domeenide registreerimist.\n“Tuleviku märksõnadeks küberkuritegude ohjamisel on ühised pingutused õiguskaitsjate, domeeniregistreerijate, uuringu- ja koolituskeskuste ning elektroonilise turbega tegelevate firmade vahel. Sellele lisandub aga veel teinegi, märksa laiaulatuslikum lähenemine ehk tavainimeste igapäevane roll võitluses küberkuritegevusega,” ütles Business Software Alliance`i (BSA) esindaja vandeadvokaat Kaido Uduste, viidates värskele raportile.\n“Kõige olulisem osa raportist keskendub sellele, kuidas küberkuritegevust tõkestada,” viitab Uduste. Riikide valitsused on olnud seni suhteliselt jõuetud midagi otsustavat ette võtma, kuna õigusrikkumiste hulk on kordades suurem kui ressurss, millega neile vastu astuda. “Fortinet`i raport toob ühe võimaliku vahendina pahavara leviku takistamiseks välja domeenide registreerimise kontrolli tõhustamise. Näiteks Hiinas on astutud samme paberipõhise registreerimise suunas, et omada paremat kontrolli selle üle, kes domeene registreerivad.”\nDomeenid mängivad olulist rolli küberkuritegevuse ahelas, kuna kriminaalid kasutavad neid lehekülgi rünnakute tulemusel saadud andmete ja pahavara hoiustamiseks ning uute rünnakute läbiviimiseks. Juba tegutsevate anonüümsete domeenide sulgemine on aga keeruline, kuna sageli juhatab pahavara jälitamine seaduslike serveriteni, mida on nende haldajate teadmata kompromiteeritud. “Iga mahavõetud kuritahtliku domeeni asemel luuakse täna piltlikult sama ajaga kaks uut. Selle vastu tuleb võidelda” selgitas Uduste probleemi.\nFortinet`i raport rõhutab, et domeenide kõige efektiivsemaks haldamiseks on vaja globaalset tegutsemist. “See tähendab rahvusvahelist üksust, mis tegutseks domeeni registreerimise vaidluste vahendajana, tegeleks vastavate küsimustega probleemsetes piirkondades ning jagaks infot uute trendide kohta,” võttis Uduste raporti sõnumi selles valdkonnas kokku.


Saarlane arvab: praamitoit pole kohustuslik - Arvamus - Saarte Hääl\nSaarlane arvab: praamitoit pole kohustuslik\n25. oktoober 2019, 0:22\nSaarlase Heiki Hanso parvlaeva puhvetis kogetud hinnašoki uudis kogus Saarte Hääle FB-lehe kommentaariumis kümneid arvamusi.\nKert Lepp: 10-eurone praad pole just teab mis ulmehind, vaid suhteliselt odavamate kanti.\nTiina Nurmik: Isegi Tallinnas ja peaaegu kesklinnas on kohti, kust saab poole odavamalt.\nMarion Selberg: Selle lõpphinna sees on kalkuleeritud koha rent, toormaterjal, töötaja palk, elekter, vesi, kindlustused jne. Ükski toitlustaja ei taha miinusesse jääda ja kasumit teenitakse jookide, mitte söökide pealt.\nPildilt on näha, et taldrikul on vähemalt 200 grammi puhast liha. Arvutage kilohind ja palju kasumit ainult lihalt on, lisage kartuli hind ja juurviljad. Restoranipidaja laeval saab maksimaalselt ühe euro portsu pealt kasumit, sest ta ei serveeri toitu papptaldrikul, vaid portselanil.\n9 EUROT JA 21 SENTI: Kui Heiki Hanso ports maksis veidi alla 10 euro, siis toitlustaja sõnul küsitakse keskmise portsu eest umbes neli eurot.\nTiit Reinart: Kühveldas endale kilo liha kokku ja nüüd imestab? Üldjuhul on kombeks enne, kui mingit kaupa või teenust tarbima hakata, veidike hinnapoliitikaga tutvuda.\nDei Ro: Uus süsteem on hea. Tõsta, mida tahad. Ei pea üldse tuhlist võtma. Söö kasvõi ainult liha. Või kana. Või hoopis hunnik viinereid. Igaüks saab valida oma maitsele.\nKülle Andreas: Hind hinnaks, kuid eelmise firma toit oli oluliselt parem. Praeguse firmaga korra kogemata ostsin (ei teadnud, et firma vahetus), rohkem ei taha. Olgu või tasuta.\nEls-Maris Mets: Ostsin lapsele friikad ja need olid nii soolased ja jäidki söömata.\nIndrek Kelder: Hinna ja kvaliteedi suhe on vale. Korralik kartul üksi on 100 g, paar tükki neid ikka tahaks, lihatükk ka alla 150 g oleks piinlik, lisaks veidi sousti, salatit ka ja ongi pool kilo täis.\nNäljasem võtab veel rohkem.\nKaido Kaunissaar: Klassikaliselt on portsu kaal 580 g (200 g lisand, 160 g liha, 70 g kastet, 150 g salatit), tema sai aga 628 g 9 € eest. Normaalse hinnaga sai.\nSee sama hea jutt, kui purjus mees ütleb, et ainult linnunoka täie võtsin, luksatab ja ütleb "pelikan on ka lind".\nKoidu Hõbelaid: Seni, kuni rahvas ostab nende hindadega, võib hindu ka hoida. Sõidan tihti Saaremaale ja nagu rahvas laeva peale saab, on kohe kohvikus hiiglaslik järjekord. Kas tõesti ei suudeta 30 minutit söömata olla?\nPeeter Kukk: Mis mõttes 30 minutit? Kas pärast praamisõitu pargid auto kai äärde ja oledki kodus?\nVahel on kiire päev, pole jõudnud süüa ja sõidad näiteks Kuressaarest Tartusse, hakkad siis poole tee peal söögikohta otsima, tellima ja ootama? Praami peal on nagunii sunnitud peatus.\nTony Lindret: Ei pea kannatama, kui pakutakse, siis miks mitte süüa.\nRauno Oidekivi: Söömine pole ju kohustuslik.


Valiti sajandi parim jalgpallur - Sport\nValiti sajandi parim jalgpallur\nTeise koha sai Johan Cruyff (Holland, 1303) ja kolmanda Franz Beckenbauer (Saksamaa, 1228).\nEsikümnesse mahtusid veel Alfredo di Stefano (Hispaania), Diego Maradona (Argentina), Ferenc Puskas (Ungari), Michel Platini (Prantsusmaa), Garrincha (Brasiilia), Eusebio (Portugal) ja Bobby Charlton (Inglismaa).\nSajandi parimaks väravavahiks valit Lev Jashin (NSV Liit), kes edestas Gordon Banks (Inglismaa) ja Dino Zoffi (Itaalia).\nNeile järgnesid Sepp Maier (Saksamaa), Ricardo Zamora (Hispaania), Jose Luis Chilavert (Paraguay), Peter Schmeichel (Taani), Peter Shilton (Inglismaa), Frantishek Planicka (Tshehhoslovakkia) ja Raul Carrizo (Argentina).\nEelmise aasta parima väravavahi tiitli võitis Oliver Kahn (Saksamaa), Schmeicheli ja Chilaverti ees.\nAasta parim koondisetreener on Wanderley Luxemburgo (Brasiilia), klubitreener sir Alex Ferguson (Manchester United), naisjalgpallur Mia Hamm (USA) ning parim väljakukohtunik Pierluigi Collina (Itaalia).


«Ja keegi ei ütle mulle, miks mind viiakse.» - Arvamus\n«Ja keegi ei ütle mulle, miks mind viiakse.»\n26. märts 2011, 10:03\n1949. aasta märtsis viidi koos tuhandete teiste eestlastega Siberisse Postimehe töötaja Virve Kallipe. Kuni tinti jätkus, püüdis ta üles tähendada kõik toimunu – veoautode rivi, rongisõidu, vee- ja toidupuuduse. Virve päeviku toob teieni ajakirjanik Neeme Korv.\nVirve Kallipe väikese köögi aknast paistab, kuidas päev-päevalt üha soojemaks muutuv päike sulatab lumehangi, mis katavad Nõmme kitsaid tänavaid.\n22. aprillil, Lenini sünnipäeval, täitub Virvel 90. aastaring. See on pikk aeg ja paljugi, mis olnud, on meelest läinud. Kuid on hetki ja olukordi, mida miski mälust pühkida ei saa. «Neljakümne üheksandal nii palju lund ei olnud,» ütleb Virve kõhklemata.\n25. märtsil 1949 pöördus (juba Edasiks ümber nimetatud) Postimehes korrektorina töötanud kolmanda kursuse arstitudengi elu korraga pea peale. Sest öösel algas teekond Siberisse.\nToona veel neiunime Mets kandnud Virve elas ühiselamus üsna ajalehe Tartu toimetuse lähedal. Ajalehte tööle oli Virve sattunud sõbranna kaudu. «Arvasin, et seal on kõik puha kommud, aga oli hoopis paras natsionalistide pesa,» meenutab Virve muiates. «Seal oli meid, tudengeid, palju.»\nÕhkkond toimetuses oli mõnus, visati nalja, purustati pudeliga kohviube ja keedeti sealsamas kogu seltskonnale kohvi. Lisaks toimetuse ärksale meelsusele osutus punase pliiatsiga lehekülgedelt vigade otsimine talle sobivaks tööks: «Keel oli ainus tähtis asi, millega võis tegeleda, kõik muu oli poliitiline.»\nJustkui midagi aimates, oli ta küüditamispäeva eelõhtul veel töö juurest läbi käinud, ehkki tema vahetus ei olnud. Toimetus ja sealsed inimesed olid talle väga lähedased.\nKa märtsis 2011 on tema ees köögilaual värske Postimees, mida ta ligemale pool sajandit on koju tellinud, ning ajakiri Keel ja Kirjandus.\nLisaks neile on köögilaual luitunud kaantega osaliselt täis kirjutatud koolivihik. Hakatuseks sinise tindiga, hiljem järjest tuhmuva pliiatsiga, veidi okastraati meenutava, kuid siiski ontliku käekirjaga.\nSee siin on Virve päevik esimestest päevadest Siberi-rongis.\nSee on ühest küljest argiseid pisiasju vahendav ja üle kordav, saatusele alistunud noore naise kirjutis, mida vürtsitavad üksikud vahele pikitud hüüatused. Teisalt tekitab just püüe jõuga mõtteid ja emotsioone maha suruda suure sisemise pinge, mida kirjutaja kahtlemata sisimas läbi elas. Nimedel, mis võõrale lugejale midagi ei ütle, ei olegi tähendust. «Ma ei suutnud ise aastaid oma kirjutatud teksti lugeda, ehkki 25. märtsil võtsin ta ikka jälle kätte,» ütleb Virve vaikselt.\nAlgus 25. märtsil 1949. a\n«Ärkan kell 3, maganud vaevalt tunni. Kuulen, et tullakse tuppa. Valgus süttib, näen mitut vormis venelast, üht erarõivas meest. Kuigi õhtul liikusid kuuldused äraviimisest, sõitsid ringi autod, olen täiesti rahulik. Muidugi passikontroll, sellestki räägiti. Palun ulatada oma käekoti, olen voodis alasti, annan passi. Teised toakaaslased otsivad omi.\nVenelane, ohvitser, vaatab passi ja ütleb, eestlane tõlgib – olete määratud Eesti NSVst väljasaatmisele. Riietuge ja pakkige asjad. Ei taipa äkki öeldut, pea nagu käib ringi, olen äärmiselt hämmastunud. Mina? Miks? See pole võimalik! Ei tunne endal olevat mingisugust süüd, mille pärast mind välja viidaks, sorin mälus. Siiski näib, et see on vapustav tõde.\nOtsin riideid, panen need uimaselt selga. Mida kaasa võtta, mida jätta? Öeldakse, et kõik. Sel hetkel ei tea tõesti, mis on kõige vajalikum. Ruttu, ruttu! Teised abistavad. Tõstan üht-teist asja, tüdrukud panevad mu asjad pakkidesse ja kompsudesse. Olen vihane, ütlen võrdlemisi mürgiseid ja iroonilisi sõnu meestele.\nAnnan tüdrukutele aadresse, palun saata telegrammi tädile. Veel sõnu pakkide kohta. Ja siis äraminek. Tundub, et esimese toa rahvas on tardunud, kui läbi lähme. Mehed tassivad mu pakke. Uksed ja väravad on kõik lukust lahti, ei tea, kes seda tegi. Ees seisab 2 veoautot. Ühele aidatakse mind ja pakid, 4–5 meest on saatjateks.\nSõidame. Järgmine peatus on Ülikooli 54 maja ees. Mehed lähevad sisse, kuid tulevad varsti tagasi. Nähtavasti pole otsitavat kodus. Siis sõidame Emajõe äärt mööda. Vaatan Emajõge ja mõtlen, kuidas vaevalt aasta tagasi kevadehommikuti siin jalutasime. See vist enam ei kordu.\nPeatume Kroonuaia tänavas, Oa tänavas, tükk aega kunstiinstituudi internaadi ees Lepiku tänavas, Tähtvere tänavas. Kedagi ei tabata. Linnas on mitmetes kohtades seismas autod. Hakkab külm, peatused on kaunis pikad.\nÜks venelastest paneb mu madalamale istuma, tõmbab mantlikrae üles. Üldse ei saa midagi halba öelda nende äraviijate käitumise kohta. Väga viisakad, pakkide tõstmise juures abivalmis. Ja see viisakus pole sunnitud, samuti puudub kõnes ja toonis igasugune kõrkus.\nJärjekordne peatus on Õllevabriku väravas. Mehed lähevad jälle sisse, nagu ennegi jääb üks autole. Tüki aja pärast tuleb üks venelastest tagasi ja kutsub mu sisse. Läheme esimesse hoonesse, trepist üles, teisele korrusele. Korralik korter, pildid, raamatud.\nEi tea, kas on niisama peatus või on siin veel saatusekaaslasi. Istun, on hea soe. Nüüd antakse mulle ette trükitud leht – loen: kuulutus – teil on keelatud elada Eesti NSV territooriumil teie mehe (naise, isa, ema, poja, tütre) osavõtu pärast nõukogudevastasest (või oli see midagi «kangemat») tegevusest. Aega antakse pakkimiseks 2 tundi. Kaasa võib võtta 1,5 tonni, riideid, majapidamiskraami jne. Saed, kirved pakkida eraldi. Kaasa ei või võtta seemnevilja jne. Ei mäleta täpselt.\nNurgal on märkus bandiitidest, rahvavaenlastest, natsionalistidest jne. Ei tea kuhu kategooriasse mind liigitatakse. Kodus olles küsisin, miks mind ära viiakse, öeldi, et NKGBs saan teada. Eks näe. Koostatakse ankeet, küsib üks saatjatest, tõlgib sealt majast noormees, venelase moodi, räägib eesti keelt aktsendiga.\nKüsitakse nime, sünnikohta, päritolu, ema nime ja aadressi, kas perekonnas on keegi medaleid, ordeneid saanud, kas on keegi arreteeritud, kas on saksa sõjaväes olnud, kas parteilane, sõjaväekohuslane. Annan nõutud andmed ja allkirja.\nSelgub, et siitki viiakse kedagi. Askeldatakse, pakitakse. Kell on juba 6. Katsun veidi diivanil magada, on uni, kuid kaua ei saa, juba minek. Tuleb üks mees ja naine – õde ja vend, viimane Õllevabriku tööline, õde juhuslikult maalt tulnud. Sõidame Tähtvere linnaossa. Peatutakse Hurda 7 ja kuskil Hermanni tänavas. Jälle pole kedagi kodus.\nNüüd läheb sõit peatumata edasi. Jõuame Pälsoni ja Riia tänava nurgale – peatus. Kuid meid ei viidagi siia. Auto sõidab edasi jõe poole. Kuhu – arvatavasti vangilaagrisse.\nLauavabriku juures tekib autodest ummik. Seisame, külmetame. Lõpuks ronime oma kottidega teisele autole, kus on rohkem rahvast ja pääseme sõitma, tee läheb jõe poole. Näen, rong seisab raudteel.\nNüüd on selge – otse vagunisse. Ja keegi ei ütle mulle, miks mind viiakse. Mõtlen, kas see olen ikka mina, kes siin läheb. Nii uskumatu tundub kõik.\nSõidame rongi ette. Jälle tükk ootamist. Meie autos on veel üks VI kursuse arst, nimi vist Reintalu. Lõpuks hakatakse vagunitesse määrama. Teistest autodest kogu aja lähevad inimesed sisse. Hüütakse koostatud ankeetide järgi nimepidi. Korjan oma pakid – neid on 8 – kokku, saatjatest 2 võtavad muist oma kätte ja jälle tükiajalise segaduse ja edasi-tagasi sammumise järel hakkame minema vagunisse.\nNumber on 7. On pikk kaubavagun, kahes otsas raudahi, sees on laudu. Oleme esimesed. Võtan nurgakoha sisse. Püstitame midagi naritaolist magamiseks, teise lae alla pakkidele ja ronime üles. Nüüd näen tuttavaidki – meie trükikäitise murdja Salme Padar on siin ja Aino Sirel samast.\nKüsin, kas ta teisi meilt on näinud. Eitab. Ainult Siivast siinsamas jaamas, kuid tema on muidugi saatja. Oleks mina teda näinud, oleks saatnud kirja, et keegi mulle oleks midagi söödavat toonud. Nüüd pole mul midagi – ainult pool kilo leiba, seegi toanaabrite antud. Raha ka ei ole – 5 rubla ja kopikad – laenatud raha. Ja sõita tuleb kindlasti nädalaid.\nVagunisse tuleb ikka rohkem rahvast. Meie «platvormil» oleme kuuekesi – peale minu Salme Padar, Aino Sirel, tema sugulane Aino Raudsepp – II kursuse rohuteadlane, Õllevabriku tööline Juhari oma õega. Vagunisse tuleb ka lapsi, päris pisikesi ja suuremaid. On inimesi igast vanusest. Inimesed käituvad üldiselt rahulikult ja distsiplineeritult. Mõned küll nutavad, kuid leidub õnneks naljaviskajaidki.\nÜks noormees jagab kogemusi, tal on juba kogemusi sõjavangina. Saab otsekohe hüüdnime «brigadir» ja kui kästakse valida vagunivanemat – nimetatakse kohe tema.\nVeel torkab silma üks noor energiline naine vaguni teises otsas – vannub tuliseid kuradeid, ütleb: «Ma juba ammu igatsesin Venemaale sõita!», julgustab teisi, räägib sõduritega vene keeles. Tore, et niisuguseid inimesi on. Hiljem küsin ta käest, kes ta on, ütleb et Ülikooli teenistuses, nimi, kui ei eksi, Inga Hallap.\nRahvas seab elamise sisse, laob pakke, korraldab istmeid. Kell on 8, kui vagunisse tulime, nüüd istume ja ootame, mis saab, siit vist veel ära ei sõida. Pole öösel maganud, tuju pole kiita, silmad lähevad märjaks. Mitte mõelda! Pole midagi teha. Vähemalt saab nüüd ennast välja puhata! Uks on suletud, niisugune on siis see rongi elu. Magan mõned tunnid.\nÜks mees on kopsupõletikus, dr. Tootsi abikaasa. Viiakse ära, vist kliinikusse. Meid lastakse välja oma asju õiendama. Muud kohta pole kui vaguni all. Ümberringi valvurid vahivad. Piinlik lugu, aga küll harjub. Aeg-ajalt tehakse uks lahti, tuuakse mõnele pakk või öeldakse midagi. Brigadir koostab vaguni nimestikku.\nMeid on 50, neist 2/3 naised, lapsi vist 9. Ei tea, kuidas nemad ohustavad riiki? Kas siis kasvatusel pole mingit tähtsust.\nLubatakse meile homme või edaspidi kord päevas sooja toitu, lastele alla 5 a. jaamades piima. Leiba tuuakse õhtul 3 pätsi. Neile, kel üldse pole. On neidki paar tükki. Mina veel ei kandideeri, nukake veel on.\nTuleks mind keegi vaatama. Seda vist ei juhtu. Käskisin küll tädile telegrammi saata, kuid tundub kahtlane, kas sealt mingit abi on. Ikka ei suuda leppida olukorraga! See ei või nii olla, see ei tohi nii olla!\nTäna kell 5 p.l. lahkusime Tartust. Eilse päeva seisime veel Emajõe ääres. Hommikul lasti välja, pesime lompides, lõime enne jää katki.\nPäev oli kuidagi pingeline – oodati kogu aeg linnast pakke. Ootasin minagi asjata. Inimesi oli näha kaugemal aia ääres, puuriitade juures, teisel pool. Mõned kangemad tulevad rongile ligidale ja mõned saavadki pakke ära anda. Suuremat osa pakke siiski ei lasta ära anda, aetakse inimesed laiali.\nKorjame põlevkivi, teeme ahju tuld, keedame jõevett, puhast vett antakse napilt. Õhtul jälle laulame, teeb meele rõõmsamaks. Ei tohi mõelda toimetusele, tööle, silmad lähevad märjaks. Ei teadnudki, et nii südamega seal olin.\nÕhtul tuuakse meile mõned leivad, neile, kel üldse pole. Ei taha enam üldse leiba süüa, läheb läägeks ilma soolata. Hea, et konikarbi kaasa võtsin, natuke aega saab suitsugi.\nÖö möödub enam-vähem rahulikult. Uni on mul päris hea. Muidu on mu koht nurgas hea, aga öösel lähevad seinad märjaks, tilgub vett.\nHommikul 27. märtsil tehakse uksed lahti jälle kell 7. Seekord võtan seebi ja rätiku ning pesen ennast päris põhjalikult, viskan riided seljast. On külm, torgib nagu nõeltega. Kuid pärast on hea tunne, päris inimlik.\nToome jõest vett, keedame seda, mujalt ei saa. Täna on pühapäev. Ilm on ilus, kevadine! Lõoke laulab. Päike paistab vaguniaknast sisse. Rahvas on kogu aja aknal. Sees mängitakse kaarte. Mul on mõned raamatud, loetakse neid.\nPakitoojaid pole palju, tähendab neid on luhal, kuid vagunite ligi ei lasta. Hõigatakse tuttavaid, küsitakse järjest ühe või teise järele. Autode mürin on lakanud, nii et rong vist on täis. Kuuldavasti sõidame täna ära. Lõunapaiku tehakse loendus. Küll on väljas ilus! Ei tahaks kuidagi vagunisse tagasi minna.\nRahvas on aknal, hõigatakse tuttavaid, hüütakse nimesid. Siis äkki minu nimi! Ronin aknale. Väljas on Valli pakiga. Tädi olevat siia sõitnud. Ei suuda ennast valitseda, meel läheb kurvaks. Ei oska õieti midagi rääkidagi. Mari olevat ikka linnas alles.\nNähtavasti olen ma siin venna pärast. Tädi võttis kindlasti ette kõik, mis võimalik, aga nähtavasti ei saavutanud midagi. Aga vähemalt tuuakse pakk mulle ametlikus korras, tooja lastakse juurde, ainsana täna selles vagunis.\nSain paki kätte õigel ajal. Varsti hakkab rong manööverdama. Sõidab linna poole. Palgivirnade juures on hulk rahvast pakkidega. Tragid naised viskavad pakid riida otsast vaguni aknast sisse. Antakse ära kirju. Tore, et saab jälle mõne paki aknast sisse visata.\nSõidame. Veel viimased pilgud Emajõele.\nIgal pool tänavatel ja raudtee ääres on inimesi. Lehvitatakse, viibatakse, hüütakse. Sõidame jaama. Vesi on otsas, pole täna üldse saanud. Antakse ämbritäis, kuid sellest ei piisa. Siin on jälle rahvast pakkidega. Visatakse aknast sisse. Mõned valvurid aitavad.\nTuuakse jaamast paberosse, loobitakse sisse, kirjad lähevad välja. Lõpuks aetakse väljasolijad eemale. Algab ärasõit. Saan kirja Riia sillalt alla visata. Laulame meeleolu säilitamiseks. Nüüd tuleb iga hinna eest midagi teha, mitte mõelda. Sõit läheb Petseri poole. Õhtuks jõuame sinna. Lastakse ometi viimaks välja. Vett siiski ei saa. Öeldakse, et Pihkvas saavat. Kes seda teab, iga päev on lubatud.\nKell on 2 öösel Pihkvas. Olen vahepeal maganud, ärkan. Tuuakse tõepoolest suppi, saame umbes tassitäie inimese kohta, hirsiputru (lusikatäis) ja teevett. Toit on päris korralik ja maitsev. Söön, poen jälle magama. Hommikul äratatakse juba enne seitset.\nSaame välja, kuid pesta ei saa. Üldse paistavad need jaamad veest lagedad olevat või ei anta seda meile, öeldakse, et ei ole.\nJaam on Parhovo. On näha linna väikesed madalad majad, mõned päris ilusad. Siis sõidab veel üks rong. Hõikame – selgub, et lätlased. Neil sama teekond ees. Varsti sõidame edasi. Maastik lame, ei midagi erilist. Seisame hulk aega ühes väikeses jaamas, nime ei näe. Vett pole meile juba päev otsa antud. Ei taha süüagi.\nLoen, tähendab, püüan lugeda «Jevgeni Oneginit». Vene keele peab võimalikult kiiresti selgeks õppima. Sõidab mööda jälle küüditatute rong. Voore valla rahvas. Vist Jõgevalt tulnud.\nSõidame. Tee ääres on troostitu maastik, lepa- ja pajuvõsad, söötis põllud, viletsad majad. Kõik õlgkatusega ja längus.\nTint on otsas, tuleb pliiatsiga kirjutada.\nJõuame Dnosse. Siin on pikem peatus. Saame välja, peseme lombis ja saame vett niipalju kui tahame. Edasisõidul jälgime põnevusega jaamu, kust läbi sõidame. Kuhu viib tee?\nSiin on juba jõukam piirkond, korralikumad hooned, kuid enamuses ikka õlgkatusega. Maa on lame, puid pole peaaegu üldse näha. Peatume tükk aega ühes tundmatus jaamas. Vahepeal on jaamad Ashevo, Sushovo. Vastu tuleb Kiiev-Leningrad reisirong. Kas sõidame lõunasse?\nMööduvad jaamad Tikashi, Malokova. Viimases peatume ja meid lastakse välja. Raudtee ääres on kolhoos, korralikud hooned. Võtame vett.\nJärgmine peatus on Novo-Sokolnikis. Tundub päris keskmise suurusega linn, otsustades jaama järgi. Raudtee sõlmpunkt. Siit lubatakse toitu. Läheme kolmekesi sellele järele. Tükk maad tuleb kõmpida, üle roobaste, läbi pori. Külm on.\nMingisugusest köögist saame oma portsud kätte. Vaguni peale 2 ämbrit suppi ja üks makarone, igaühele pool kilo leiba. Päris korralik toit. Tee peal saan osta suitsu.\nÖösel kakleme poistega, nii et nahatükid ja karvatutid lendavad. Läheb meelest ära, kus oleme. Muidugi ei mõju hästi see paigalistumine ja loksutamine. Öösel lähme Moskva peale. Hommikul oleme ühes suuremas jaamas, võtame vett, süsi vagunisse.\nTulevad jälle uued jaamad, vastu sõidab Moskva-Riia rong. Hea oleks sinna peale istuda.\nPeaks kirjutama vaguni elust ja oma reisikaaslastest. Kirjutada romaan nagu Panova «Teekaaslased». Pole praegu vastavas meeleolus, ei tohi hakata mõtlema. Parem on nii kergelt, lõõpivalt ja lärmakalt olla.\nPäev möödub tavaliselt – sõit, peatus mõnes jaamas, aknal vahtimine. Õhtu eel lastakse veelkord välja nagu tavaliselt – päevas 2 korda. Õhtul saame jälle suppi, on kapsasupp. Antaval söögil pole üldiselt viga, tänagi on lihatükid sees. Ainult vähevõitu, kui muud kraami endal ei oleks. Leiba oleme saanud ka pool kilo päevas.\nMööduvad väiksemad linnad, küsime nimesid, kuid suurem osa on võõrad, ei seisa meeles. Kaart on meil väga väike, ainult suuremad linnad peal. Öösel sõidame läbi Kalininist, oleme ilmselt teel Moskvasse. Ennustatakse sihtkohta, küsitakse saatjatelt, ka nemad ei näi teadvat, ütlevad, et esialgne suund olevat muudetud.\n30.III hommikul oleme ühes väiksemas jaamas. Vett ei ole, kuid selle eest puhast lund. Päev on imeilus, päike juba hommikul soe. Pesen ennast lumega poolest saadik, hunnik musta lund jääb maha. Enesetunne poole parem.\nEks näe, kas täna jõuame Moskvasse, kas meid sinna lastakse. Meil tavaks sõita suurematest linnadest läbi öösel.»\nSiin Virve päevik lõpeb.\nTa ei tea veel, et tagasi kodumaale saab ta 1956. aastal. Ta ei tea veel, et talust Rakvere lähedal, mille tema ohvitserist isa Jaan Mets Vabadussõjas osalemise eest autasuks sai, on selsamal öösel viidud külmale maale ka tema ema ja vend. Ta ei tea veel, et Siberisse viidi ka teine vend, kes Eestit enam kunagi näha ei saa.\nJa muidugi ei tea ta sedagi, et Eestis töötab ta esialgu pikalt kütjana, seejärel lausa aastakümneid apteegis jaendajana, kuid oma armsaks saanud lehetoimetuses ta enam tööle ei hakka.\nAga Edasi keeletoimetaja Laine Karu lähetab 11. mail 1949 Virvele pika kirja, mille ridadesse ja veel rohkem ridade vahele on peidetud tundepuhang. «Et Sa seekord ka kauemaks toimetusse jorutama ei jäänud või mõne sõbratari poole pummeldama ei läinud – vahest oleksid praegugi veel veeru servale punkte maalinud. Mul on neist punktidest suur puudus.»\nSaaja aadressi kohale on märgitud Omski oblast, Tšerlaki rajoon, Rõtovka, kolhoos Pamjati Melnikova.\nPäike paistab aknalt vihiku luitunud kaantele. Keegi koputab. Suur-kirjurähn toksib akna taga männitüve. Kevad on tõesti käes.


Koolitus- jõusaalis kaalust tüdrukud\npuhastamine toksiinidest dietformula\nKoolitus- jõusaalis kaalust tüdrukud\n9.klassid (tüdrukud ja poisid). Toimumiskoht: Laagri Kooliga samas majas 0 korrusel Via Fitnessi jõusaalis. Õppetasu: 56,- eurot kuus (sisaldab jõusaali .\nTreeningute komplekt jõusaalis kehakaalu langetamiseks tüdrukutele. Naiste kehakaalu langetamise simulaatorite vaheline koolitus peaks toimuma Kuidas kaotada naise jõusaalis kaalu, ühendades samal ajal jõu ja südamekoormused.\nKas jõusaalis on võimalik veidi kaalust alla võtta? Või see Väike ja lihastes tüdruk ei ole justkui ilus. Olen võtnud jõusaali trennidega kaalus.\nPaljud tüdrukud tahavad kaalust alla või teha joonisel rohkem elegantne, Leida jõusaalis koolitaja madalasse, kusjuures kaela varras vertikaali suhtes kaldu .\nDr. Koolitus , parim jõusaal koolitus, fitness app, kust saad parima jõusaali treeningu. Parim jõusaali treener! Nautige neid awesome funktsioone, et aidata teil .\n15 okt. 2020 Kuidas tüdrukule kodus ja jõusaalis seljalihaseid üles ehitada. Super seljaharjutused kodus Regulaarne koolitus on vajalik: Vähendage kaalu langetamise üla- ja alaosa tasakaalustamatust. Eemaldage selles piirkonnas .\nBelt Belt kaalulangus ülevaateid\nEriti kui korraldate kodus tõhusat koolitust. Koduse koolituse miinused: Kui otsite kodutreeningut tüdrukutele, kes soovivad kaalust alla võtta ja kellel.\nKõht on probleem kõigile inimestele, kes kaalust alla võtavad või unistavad kaalust. Varem soovitasin neil rahuneda, uuesti dieeti pidada ja jõusaalis kurnavaid treeninguid teha. Tüdrukud, nende jaoks, kellele proovisin hunnikut igasuguseid dieete ja Kirjeldame mitmeid lihtsaid, kuid mitte vähem tõhus koolitus.\nKoolitus peaks olema mitmekesine, nad peaksid ühendama erinevate Kuidas kaalus tüdruku jaoks jõusaalis õigesti kaalust alla võtta ja mitte muuta tema .\nõigesti kaalust kuus menüü\nrune valemiga slimming


Meie ajalugu |\n1. veebruaril 1964. aastal loodi Paide Pioneerimaja, kus alustasid tööd pioneeritarkuste ring 20 õpilasega, juhendajaks Mari Millistver, ja kirjasõprade ring 10 õpilasega, juhendajaks Hille Vaher (Holm), kellest sai ka pioneeride maja esimene direktor. Kasutada oli Paide Keskkooli internaadi kasvatajate tuba V. Kingissepa 12 (praegu Posti 12), ringide tunnid toimusid EKP Paide Rajoonikomitee raamatukogu lugemissaalis. Uut õppeaastat alustati juba 11 ringi ja 84 õpilasega, ringide käsutusse saadi kaks klassiruumi. Õppeaasta põhieesmärgiks oli kaasa aidata õpilaste huvide arendamisel, õpilaste vaba aja sisustamisel ja huvitavamaks muutmisel.\n1965. aasta esimesest septembrist oli kasutada maja esimene korrus, sest õppetöös osales juba 292 õpilast. Lisaks erinevatele pioneeritöö ringidele töötasid fotoring (juhendaja Hans Birk), mudellennuring (Mati Orumaa), motoring (Aare Männiste), käsitööring (Hille Vaher ja Mari Millistver), rahvatantsuring (Ellu Kaasik), kunstiring (Alice Jänes), teatriring (Saima Merila) ja koduloo ring (Endel Koppel).\n1969. aastast hakati rohkem tähelepanu pöörama nn. pioneeritarkuste ringidele, kuid nende kõrval tegutsesid ka muusikaringid, näitering jt.\n1973. aastast pöörduti tagasi muusika-, tantsu-, sõnakunsti-, kunsti-, käsitöö-, foto-, mudellennu-, moto-, matka-, koduloo- jmt. ringi juurde. 1. septembrist 1988.a lõpetasid töö kõik pioneeritööga seotud ringid ning traditsioonilistele ringidele lisaks alustas tegevust mitmesuguseid uusihuvialaringe nagu loomasõprade ring, kalameeste ring, voolimise ring, muusikasõprade klubi, nukunäitering, „Kodulinn”, kollektsionääride ring.\n1. septembril 1989 nimetati pioneeride maja ümber Paide Rajooni Koolinoorte Huvikeskuseks.\n1990/91 õppeaastal loodi huvikeskuse filiaalid Türile, Koeru, Järva-Jaani ja Aravetele.\n1. jaanuarist 1991 nimetati kool ümber Järvamaa Huvikeskuseks, Türi filiaalist moodustati Türi Huvikool.\n1. septembrist 1991 jätkus töö uuel aadressil, Rüütli tänava majades 6, 8 ja 10. Ringides kehtestati õppetasu „õppeprotsessi paremaks korraldamiseks ja õppemateriaalse baasi tugevdamiseks” (Järva Maakonnavalitsuse määrus nr 128, 19.juunist 1991).\n14. septembrist 1991 alustas huvikeskuse juures Ann-Liis Randrüüdi eestvedamisel tööd võimlemiskool, mis 1. septembrist 1996 iseseisvus.\n1. märtsist 1998 jätkus töö uutes ruumides Paide Kultuurikeskuse IV korrusel.\n1. septembrist 1999 alustas tööd tulevase kunstikooli I klass.\n1. jaanuarist 2001 lahkusid huvikeskusest laulu- ja võimlemisringid, et moodustada Sirje Graubergi laulukool ja võimlemisklubi „Ingrid”.\n2003. aasta sügisest korraldab Paide Huvikeskus ülemaakondlikku joonistusvõistlust „Järvamaa parim noor kunstnik”. Sellest osavõtt on seni olnud aktiivne.\n23. märtsist 2004 sai kunstikool Haridus- ja Teadusministeeriumi koolitusloa. Põhiaineteks on joonistamine, maal, kompositsiooni- ja vormiõpetus, kunstiajalugu; lisaaineteks graafika, kirja-, moe- ja rahvakunst, arvutigraafika ja tegevuskunst.\n5. mail 2006 lõpetas kunstikooli I lend.\n1. septembrist 2007 on uueks asukohaks Lai tn 33. Lisaks kunstikoolile töötavad: kunstiringid, kirjakunsti ring, käsitööringid, keraamika ja klaasiring, arvutikunsti ring, fotograafia ring, meisterdamise ja voolimise ring.


2006 - Page 2 of 5 - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb | Page 2\n© Tekst ja fotod: Sven Začek Et rääkida pildist, peab pilti nägema. Tänapäeva kõige levinumaks pildivaatlusvahendiks on monitor. Slaidiprojektor ja fotoalbum on oma liidrikoha käest andnud. Selleks, et saaks sõprade-tuttavatega pildi üle diskuteerida, peame kõik seda pilti samamoodi nägema. „Kas sa nägid ühte vahvat looduspilti, millel taevas oli kõige õrnemate lillade ja roosade toonidega kaetud... Loe edasi...\nSven Začek 17.10.2006 Kommentaarid:


Mis on CPC-põhine veebireklaam? | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 23059\nÜks populaarsemaid online-reklaami meetodeid on cpc või klõpsutariif, reklaam. Kui olete võrgureklaami uurinud, siis olete selle mõistega ilmselt juba tuttav. Kuna veebikasutajad muutuvad üha enam bänneri ja nuppude reklaamideks ning nende reklaamiliikide klõpsamissagedused langevad, on cpc-reklaami omaks võtnud. Reklaame kuvatakse samal viisil kui cpm-is (maksumus 1000 kuvamiskorra kohta või veebisaidil kuvatava reklaami esinemise korral) - erinevus on\nÜks populaarsemaid online-reklaami meetodeid, eriti väikeste ettevõtete jaoks, on CPC või klõpsutariif, reklaam. Kui olete võrgureklaami uurinud, siis olete selle mõistega ilmselt juba tuttav.\nCPC-põhine reklaam võimaldab ettevõtetel maksta ainult nende saavutatud sihtmärkide eest. Konkurentsivõimelisel online-turul võib see palju edukamalt edastada kui teised reklaamimeetodid.\nReklaame kuvatakse samal viisil kui CPM-is (maksumus 1000 kuvamise kohta või veebisaidil ilmuva reklaami esinemised); erinevus on selles, kuidas klient reklaami eest maksab.\nCPM-kampaanias maksate mitu korda reklaami. Kui teie reklaam toimib hästi ja paljud kasutajad klõpsavad teie saidil, maksab iga klikkimine vähem. Teisest küljest, seda madalam on läbiklõpsamissagedus, seda rohkem iga klõpsamine teile maksab.\nCPC reklaam kaitseb teid, määrates iga kliki eest makstud summa ja määrab ülemmäära, kui palju maksate. Makses ainult tegelike klikkide eest, säästate raha ja jõuate ainult sihitud klientidele. Te ei maksa tuhandete kuvamiste eest, mis on kasutu. See on ettevõtetele suurepärane võimalus oma reklaamieelarve kontrollimiseks ja reklaamikampaaniatele vastuse mõõtmiseks.\nNäiteks, kui otsustate reklaamida CPC-põhise otsingumootoriga või otsingumootoriga esiletõstetud loendiga, kuvatakse teie reklaam iga kord, kui kasutaja sisestab märksõna, mis vastab teie eelnevalt määratud märksõnade loendile. Te ei maksa iga kord, kui reklaam kuvatakse, vaid siis, kui see tegelikult klõpsatakse.\nKui soovid proovida CPC-põhist bännerreklaami, on põhimõte sama. Teie reklaami näidatakse ja iga kord, kui lõppkasutaja seda klõpsab, saate tasu. Teie reklaam kestab seni, kuni olete jõudnud eelnevalt määratud tegelike klikkide hulka. See tähendab, et teie reklaam võib saada palju rohkem ekspositsiooni kui traditsioonilise näitamiste arvutusmeetodi abil.\nNeed täiendavad kuvamised võimaldavad teie reklaamil kauem püsida, mis võib tähendada, et isegi kui sa ei saa klikkide arvu kohe, võib teil olla rohkem kuvamisi.\nCPC-põhise reklaami seadistamiseks ja tulemuste jälgimiseks on mitmeid kohti.\nGoogle AdWords on üks tuntumaid CPC-põhiseid reklaamikohasid. AdWordsi puhul valite märksõnad, mida soovite kasutada, ja maksate ainult nii palju klikke, kui saate endale lubada. Selle asemel, et maksta kampaania eest, mis võib olla kulukam kui planeerite, saate piirata, kui palju reklaame saab klõpsata ja piirata kampaaniale kulutatava summa. See võib olla elupäästja ettevõttele, kes ei saa riskida reklaamikampaaniaga, mis võib tuua kaasa tuhandeid dollareid ootamatuid reklaamiarveid.\nFacebook pakub klõpsutariifi teenust. Räägitakse Twitterist, mis hakkab reklaami pakkuma, ja mõned sotsiaalmeedia eksperdid ütlevad, et sarnane klõpsutariif oleks selle võrgustiku jaoks parim.\nKui eelistate bännerreklaami, on lisaks traditsioonilisele CPM-reklaamimeetodile hulgaliselt ettevõtteid, kes pakuvad CPC-põhiseid bännerreklaame.\nKuid ärge kulutage oma reklaami dollareid ühes kohas. Testige erinevaid reklaamimeetodeid samaaegselt ja jälgige alati tulemusi. See on ainus viis, kuidas teha kindlaks, mis toimib teie jaoks ja ainus viis, kuidas saada maksimaalselt ära oma reklaami dollarit.\nVideo: Zongteng Technology Co. Ltd (China)


Minden on sõbraliku atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on rikkalik ajalugu, arhitektuur, kasiino ning ostuvõimaluste küllus. Külastajaid ootavad tants ja elav muusika. Head võimalust kohaliku kultuuriga tutvumiseks pakuvad Stewarti indiaani kool ja Nevada raudteemuuseum. Kindlasti ei valmista pettumust populaarsed vaatamisväärsused nagu Heavenly Ski Resort ja Nevada osariigi kapitooliumihoone. Kui otsite kohta, mis oleks peresõbralik, siis sobib Minden teile kindlasti.\nLähim lennujaam on Reno, Nevada (RNO-Reno-Tahoe Intl.), mis asub 60,4 km linnast.\n• Dangberg Home Ranchi ajaloopark\n• Sears-Ferrise maja\n• Stewart-Nye maja\nJaanuar-märts: päev 17°F, öö -8°F\nAprill-juuni: päev 31°F, öö -3°F\nJuuli-september: päev 34°F, öö 1°F\nOktoober-detsember: päev 26°F, öö -8°F\nJaanuar-märts: 95 tolli\nAprill-juuni: 22 tolli\nOktoober-detsember: 74 tolli


Otsus nr 301 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 301Bruno Lill9. juuni 2010 28. veebr. 2020\nKaebus nr 301\nPressinõukogu otsus 09.06.2010 | TAUNIV.\nPressinõukogu arutas Anne Seimari ja Inda Orissaare kaebust Pärnu Postimehes ja lehe online´is 19. märtsil 2010 ilmunud artikli „Audru vald investeerib tänavu joogiveesse“ peale ning otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.\nArtiklis on juttu Audru valla eelarve kinnitamisest. Artiklis on kirjas, et Anne Seimari ja Inda Orissaare ettepanekutest oli Audru volikogu nõus vaid esindustasude vähendamist puudutava ettepanekuga, kuid Anne Seimari ettepanekut vallavanema palga alandamise kohta ei toetatud.\nAnne Seimar ja Inda Orissaar kaebasid Pressinõukogule, et artikkel sisaldab valeinfot, sest Audru volikogu ei võtnud arvesse ühtegi nende ettepanekut. Kaebajad juhtisid veale pärast artikli ilmumist ka ajakirjaniku tähelepanu. Lisaks on volikogu istungi protokoll Audru valla kodulehel olemas ja sealt oleks saanud fakte kontrollida, seisab kaebuses.\nPärnu Postimees vastas Pressinõukogule, et kaebajad ei pöördunud väidetava vea avastamisel toimetuse ega autori poole ning edastasid ajakirjanikule vaid valikuliselt väga nappi infot. Leht lisas, et artikli faktid pärinevad Audru volikogu esimehelt ning toimetusel polnud alust tema sõnades kahelda. Nimetatud faktide andmist lehele kinnitas ka volikogu esimees.\nPressinõukogu otsustas, et Pärnu Postimees rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 1.4., mis näeb ette, et toimetus kannab hoolt selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud või eksitav info. Pressinõukogu hinnangul on artiklis faktiviga, mida oleks saanud vältida teist osapoolt ehk kaebajaid ära kuulates.\nSamuti on leht rikkunud koodeksi punkti 4.2., mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Pressinõukogu hinnangul tuleks sellise olulise teema puhul, nagu seda on valla eelarve vastuvõtmine, küsitleda mitut allikat. Pressinõukogu hinnangul oleks opositsioonile sõna andes olnud artiklis olemas ka poliitiline tasakaal ning oleks suudetud hoiduda faktilisest ebatäpsusest.


See valulik põiepõletik - mis sümptomitega ta märku annab ja kes on suuremas ohus? - Pärast tsüstiidi ebameeldivaid tunnet\nValulise urineerimisega kaasneb põletustunne, mis intensiivistub selle lõppedes. Pese ennast kindlasti pärast igat tualettruumi reisi. Siin soovitatakse pikaajalist madaladoosilist antibakteriaalset profülaktikat 6 kuud kuni aasta. Mesinädalate tsüstiit ei teki ainult pärast pulmi On fakt, et aktiivne seksuaalelu või isegi pikem ja intensiivsem seksuaalvahekord võib tõsta urotrakti infektsioonide tekkeriski. Tsüstiidi ilmingute hulka kuuluvad: Sage urineerimine. Hetkel jälle põletik kuid seekord siis ainuke erinevus selles, et uriin näitas megakõrget põletiku näitajat.\nKas tunned urineerides sageli kipitus- või pakitsustunnet või lausa valu? Kas pead sageli tualetis käima?\nKorduvad urotrakti infektsioonid UTI võivad elu päris ebameeldivaks muuta, ning ebameeldivalt mõjuda ka sinu seksuaalelule. Sest kes tahaks nende probleemide ajal seksist mõeldagi?\nKorduvad urotrakti infektsioonid Kas tunned urineerides sageli kipitus- või pakitsustunnet või lausa valu?\nUTI nimetatakse sageli ka põiepõletikuks või mesinädalate tsüstiidiks. Iga teine naine kogeb vähemalt pärast tsüstiidi ebameeldivaid tunnet oma elus UTI sümptomeid, kuid pahatihti on see probleem korduv. Enamasti on tegemist ebameeldiva pakitsustundega kusitis, kuid mõnikord levib põletik põide ja hullemal juhul ka neerudesse. Enamik urotrakti infektsioonidest on põhjustatud bakterite poolt.\nMesinädalate tsüstiit ei teki ainult pärast pulmi On fakt, et aktiivne seksuaalelu või isegi pikem ja intensiivsem seksuaalvahekord võib tõsta urotrakti infektsioonide tekkeriski. Sageli tekivad ebamugavustunne ja pakitsus pärast kõige rahuldustpakkuvamat seksuaalvahekorda.\nPõhjus seisneb selles, et naiste külma sagedane urineerimine vahekorra käigus võivad tekkida väikesed epiteelivigastused tupe sisepinnal. Miks naised on nii vastuvõtlikud?\nNaistel on UTI risk 10 korda suurem kui meestel. Üks peamistest põhjustest on asjaolu, et meie kusiti on palju lühem kui meestel ja see paikneb pärakule palju lähemal.\nSeetõttu saavad infektsioone põhjustavad bakterid kergesti pääseda kusitisse ja seda mööda edasi liikuda, eeskätt seoses seksuaalvahekorraga. Muudeks faktoriteks, mis muudavad naised UTI-le vastuvõtlikumaks, on põiekivid ja prolapseerunud emakas.\nTerve urotrakti heaks Kuid enne, kui otsustad seksist üleüldse loobuda, tehkem selgeks — UTI vältimiseks ei pea seksist loobuma. Kuid soovitav on kasutada mõningaid ettevaatusabinõusid. Järgmised lihtsad harjumused võivad aidata UTI probleeme ära hoida. Hoia alati oma intiimpiirkonna puhtust. Pese end enne seksi ja urineeri pärast vahekorda — uriinijuga aitab välja uhtuda bakterid enne, kui need kusitist edasi jõuavad pääseda.\nTarbi nii palju vedelikku kui võimalik. Vähemalt 2 — 3 liitrit puhast vett iga päev, olenevalt sinu kehakaalust.\nTualetis käies pühi paberiga eestpoolt tahapoole, et vältida pärakupiirkonna bakterite kusitisse sattumist. Väldi tugeva lõhnaga intiimhügieenitoodete kasutamist, need võivad ärritada kusitit ja genitaalpiirkonda.


Sylvia Nasar majandusteadlastest - Arhiiv - Majandus\nKas teadsite, et Karl Marx külastas kogu elu jooksul vaid ühte tehast? Bestselleri «A Beautiful Mind» (1998) autori Sylvia Nasari viimase aja uurimisobjekt on maailmakuulsad majandusteadlased.\nNasar toob välja mõned hämmastavad faktid Karl Marxi kohta. «Kapitali» avaldamise ajaks ei olnud Marx külastanud mitte ühtegi tehast ja kogu oma elu jooksul käis ta vaid ühes tehases Tšehhis, vahendab Pärnu Konverentside ajaveeb.\nMarx elas ühe miili kaugusel oma aja parimatest ajudest Londonis (Eliot, Mill, Dickens), kuid ei vaevunud neid külastama. Tal oli vastus, et kapitalism on hukule määratud ning selle kinnituseks tuli leida vaid fakte. Uskumuse aluseks oli Johannese ilmutusraamat (ning selle kaks armeed), mis omakorda oli fundamentaalluterlase Engelsi «lemmikteos».\nBeatrice Webbi panuseks nimetab Nasar sotsiaalse turvavõrgustiku kontseptsiooni ehk ideed, et riikliku poliitika eesmärk peaks olema vaesuse vältimine. Osa vaesusest kaob majanduskasvuga, kuid teine osa, mis põlvest põlve edasi kandub, on püsiva iseloomuga. Parempoolne Winston Churchill sai Webb’i ideedest innustust ning lõi heaoluriigi alged Inglismaal juba enne Esimest Maailmasõda (mitte peale Teist) majandusõitsengu tippajal.\nJohn Maynard Keynes`i kohta ütleb Nasar, et tema oli varmas oma arvamusi muutma. Oma üldise tasakaaluteooriani jõudis ta alles siis, kui muud võimalused Suurt Depresiooni seletada olid ammendunud. Keynes’i enda usk majandusteadusesse oli piiratud ning ta üks vähemtuntumaid tsitaate on, et majandusteadlased peaksid endast mõtlema tagasihoidlikult nagu kompetentsed hambaarstid.\nNasari sõnum on, et majandusteaduse saavutuste hulka kuulub arusaam, et just tootlikkuse kasv on olnud rikkuse ja ühiskonna arengu aluseks. Tänapäevane majandusteadus ei suuda küll ära hoida kriise, kuid on seni suutnud vältida Suure Depressiooni kordumist. Lahendamata on jätkuvalt küsimused riigi ja erasektori vahelisest tasakaalust ja optimaalsest maksukoormusest.\nNäitena võib tuua Rootsi ja USA. Mõlema lähenemine makromajandusele on peaaegu diametraalselt erinev, kuid nad on suutnud üles ehitada modernse ja rikka ühiskonna. Neid ühendab hea ärikeskkond. Just Rootsi puhul kiputakse unustama, et tegelikult on neil väga tugev erasektor, mis paneb aluse ka jõukusele.


Aapo Pukk | Meremaali kursuse tagasiside\nMeremaali kursuse tagasiside\nMeremaalilaagri järelkaja ulatub igasse päeva, täna helistati Puise Ninast, üks külastaja, et kahte minu maali soovitakse pärast näitust ära osta. Olin elevil ja hämmelduses sest sellist telefonikõnet pole varem olnud. Arvasin, et tehakse nalja aga paistab, et on ikka tõsi taga. Aitäh Sulle Aapo, et minu töid märgati  selline telefonikõne on suur kompliment.\nTere Helge ja Aapo.\nTänan Aapo sind vaid kullateradest koosnevatest ja sisutihedalt täidetud meremaali kursuse eest.Sinu kindla juhtimise all oli ääretult turvaline teha oma esimesed maastiku ja meremaali katsetused. Laiendades oma kogemuste ja arusaamiste piire sinu kursustel on inimeseks olemisel, kasvamisel Jumalik kogemus. Suur tänu!\nHelgele tuhat kiidusõna sest kogu ettevalmistus ja kohapealne maalilaagri korraldus töötas imetlusväärselt ilma pisimagi veata, kuidagi kõik vajalik oli alati olemas, nälg ei jôudnud veel näpistama hakata kui maitsev eine oli serveeritud jne. Uskumatu, et kogu selle korralduse juures jôusid sa tempo vôtta maha ja meiega koos maalida!\nAitäh Teile veelkord sedapuhku juba minu kuuenda kursuse eest \nJa lôpetuseks, kuna kohapealsed värvid olid nii head siis varud vajavad täiendust, soovin tellida:\nCinnaber green medium\nMeremaali kursuse piltide müüginäitusest Puise Nina Küünis!\nHelistas üks minu maali osta soovija.\nOli laupäeval näitusel käinud ja hakkas meeldima.\nEt, kas ma olen mõelnud, mis ma teen oma maalidega.\nAga ma tõesti ei ole mõelnud ja kui tahakski müüa, siis ei tea ma hinda, millega oleks nõus ära müüma. Tuleb kindlasti laupäeval vaatama uuesti!\nTänan nii põhjaliku õppe eest!\nSest minul on mille üle vahet teha, olen ju ka enne käinud 3-korral maalilaagris. Aapo, nii põhjalikku ja pühendunud õpetaja tööd ei ole ma veel kogenud!\nSuur tänu ja kindlasti kohtume tuleval aastal.\nSinule jõudu ja jaksu!\nOlen päevi mõelnud, et kuidas kirjeldada laagris kogetut. Nüüd olen valmis!\nKirjutasin oma märkmikusse sinu loengust selle lause – “Igal tööl peab olema esik, et vaatajal oleks ruumi pildi sisse astuda!”\nKuidas ma vastaksin küsimusele, et mida ma sellest laagri päevast sain – “Ma sain astuda esikusse!” Ja just täpselt nii oligi – ma tajusin, et olen õiges kohas, mul oli hea olla ja kuidagi oli tuttav aga samas vägagi palju oli uut ja see uus oli põnev… Loomulikult ootasin endalt sooritust, millega ise rahule võiks jääda – seda ei juhtunud, ju see oli vajalik, see teadmine, et sel pinnal ma seisangi alles esikus ja see on okei. Soov esikust edasi astuda on minus senini, seega, nii nagu ütlesin – kohtumiseni juba varsti!\nMere maalimise kursus Puises oli fantastiline kogemus. Esimene vabas looduses maalimine koos juhendajaga.\nLisaks nostalgialaksule ja iseenda tundmaõppimisele ,mida õppisin?\n1. Motiivi kadreerimine. Neljandal maalil teise päeva lõpus sain juba iseseisvalt hakkama… Aapo Pukk on valmistanud super abivahendi!\n2. Kompositsioon. Anna pildi sisse minekuks ruumi! Kõik ei pea mahtuma ühte pilti\n3. Udukil silmil tundega maalimise tunnet pole võimalik kirjeldada, seda saab ainult tunda …\n4. Värvid. Avastasin Charvini värvivalikust uusi lemmiktoone (Savana) ja lustisin vanade lemmikutega (Ash Green ja Cassel Earth) . Kui vanad lemmikud olid paletil tekkis turvatunne. Aapo Pukk julgustas segama kõiki võimalikke ja võimatuid toone kokku. Täielik vabadus ja uh millised toonid… armastan halli ja hallust\n5. Värvi mõõtmine on looduses eriti oluline\n6. Valguse muutumine seab looduses maalimisel piirid . Reegleid ei saa alati järgida. Tuleb otsustada ja jälle ümber otsustada…\nJaksu jätkamiseks Teile Aapo, Helge ja Aaron. Uusi kohtumisi oodates\nKallid Helge ja Aapo!\nSuur-suur siiras ja südamlik tänu koos veedetud aja eest! See oli fantastiline! Need kolm päeva olid nii sisutihedad ja emotsiooniderikkad, aga samas polnud mingit kiirustamist ega stressi tekitavat tormamist, et tundub, nagu oleks veetnud kuu aega puhkusel. Kõik oli nii hästi läbimõeldud ja ette valmistatud! Mõistan, kui raske on teha sellist koolitust, kus on “kõik ühes” – need, kes juba tõsiselt maalivad ja teevad tellimustöid ja näitusi, ja päris nullist algajad, aga sul, Aapo leidus iga ühe jaoks aega, kannatlikust ja toetavaid õpetlikke sõnu, keegi ei tundnud end tõrjutuna ega “võõrana selles paadis”.\nTänu kogu südamest ja kõike parimat teile!\nAnita ja Kai\n“Kuigi ma veel ei oska alati öeda, milline maal on hindamatu väärtusega, siis Aapo õpetajaroll on küll hindamatu. Sellest sain tõesti selgelt aru selle ühe päeva jooksul.” – Magnus Mõttus


august 2019 - Britta Kodres\nMinimalismist ja ruumist\nPuhtad jooned, vähe asju, valged pinnad, lihtsus, “less is more” on põhilised märksõnad, mis meile pähe torgatavad, kui mõtleme minimalismi peale. Ei saa eitada, et minimalistlikult loodud ruumid mõjuvad rahustavalt ja mängivad lihtsuse iluga, kuid nende loomine on tegelikult palju keerulisem, kui lihtsalt valged seinad ja üks diivan keset tuba. On vaja palju aspekte, millele mõelda ja mida komplekteerida, et need ruumid päriselt tööle hakkaksid ning ka hubaselt mõjuksid.\nMinimalismi eesmärk on kõrvaldada ruumist kõik üleliigne, et jätta alles avarus ning ruumi enda olemus. Kuna minimalism ja funktsionalism käivad alati käsikäes, siis on oluline kõik ruumis olev ja loodav hästi korralikult läbi mõelda, et midagi poleks ülearust, kuid samas kõik vajalik oleks siiski käepärast. Seega on eelnev planeeritav aeg oluline ning sellele tuleks korralikult rõhku pöörata.\nKuna minimalismiga käib kaasas väiksem tarbimine, siis see, mida me ruumi loome, võiks olla samuti vähene, kuid kvaliteetne. Korralik ja kvaliteetne viimistlus kestab ilus aastaid ning jätab ruumist alati ka kvaliteetse tunde. Ehk et eesmärk on alati üldine viimistlus (põrandakattematerjalid, seinapinnad ja ka sisseehitatud mööbel) teha korralikult ja kvaliteetselt ning siis saab juba väiksemate sisustustoodetega mängida, neid soovikorral vahetada ja uuendada. Viimased võivad vabalt olla ka taaskasutusradadelt.\nMinimalism ei tähenda üldse seda, et kõik ruumid peavad modernsed ja seinad valged olema ja eriti hea, kui veel valge diivan ka on! Minimalistlikult võib teha ka maamaja või romantilist suvilat, asjade läbimõeldus ja vähesus on see, mis selle vormi loovad. Minimalismiga käib kaasas ka hele värvipalett, kuid seda ennekõike üldviimistluses. Ägedaid värvilaike saab tekitada efektseintel, kunstis ja tekstiilides.\nJa minu arust kõige olulisem on see, et kasutada selle kõige juures võimalikult palju naturaalseid materjale, sest just need annavad ruumile pehme ja hubase tunnetuse ning seovad meid loodusega, millest me igapävaselt tegelikult kõige rohkem puudust tunneme. Need on pehmed jala ja käe all ning looduslike värvide toonid mõjuvad silmadele rahustavalt ning tekitavad turvatunnet. Lisaks sellele on need tervislikud nii meie kui ka kogu maailma tervisele.\nNEW PROJECT - Toomkivi korteri moodboard. Seekord\nKöök ei pea olema üldsegi mitte valge. 🤍Aga,\n"Kodu ei ole pelgalt visuaalne ruum, kus olla ja e\nJapandi lummuses🖤 PROJEKT Pille 4/3 Foto @liis\nPROJEKT Pille 4/3 — Läbimõeldud erimööbliga\nDetailide võlu 🖤 — PROJEKT Pille 4/3 Foto @l\n© 2022 Britta Kodres. Kõik õigused kaitstud.


Hea teada: asjad, mida meeles pidada, kui kuulad või annad suhtenõu - Suhted & seks - sõbranna.ee\nHea teada: asjad, mida meeles pidada, kui kuulad või annad suhtenõu\nKui suhtes on keerulised ajad, pöördume tihti nõu saamiseks oma sõprade poole. Siin on olulised asjad, mida meeles pidada, kui annad või kuulad suhtenõu.\nKui annad suhtenõu:\nPea meeles, et sina näed asju objektiivselt. See tähendab, et sulle võib «õige» või «tark» lahendus tunduda ilmselge. See aga pole tingimata nii inimese jaoks, kellele nõu annad. Tema peas ja südames on emotsioonid, mälestused, hirm ja tunded. Ära seda unusta ja ole lahke.\nPole olemas «õiget asja», mida teha. Sulle võib küll tunduda, et on olemas üks ja ainuõige lahendus, aga peaksid meeles pidama, et see pole sinu elu ja sa ei saa otsustada teise inimese eest, kes ja kuidas peaks käituma. Meil ei ole õigust teiste eest otsustada, mis on õige või vale. Parim, mis sa teha saad, on rääkida ausalt, kuidas sina käituksid, aga mitte teist oma arvamusega survestada.\nKellelegi ei meeldi õpetamine. Kui su sõber ei ole sinu käest nõu küsinud, ei ole sinu asi tema suhtesse sekkuda. Kui tegemist pole just (elu)ohtliku olukorraga.\nSuure tõenäosusega ei võeta su nõu kuulda. See ei tähenda, nagu ei hooliks sõber su nõuandest. See tähendab lihtsalt, et ta on inimene: ta kuulab su nõu, aga teeb oma otsuse.\nKui sulle antakse suhtenõu:\nSu sõber ei taha, et sa haiget saaksid. Kui sulle tundub, et sõber surub oma arvamust ja nõu peale, pea meeles, et ta eesmärk on sind kaitsta. Ta hoolib sinust ja ei taha, et sa haiget saaksid.\nSu sõber räägib omast kogemusest. Kelleltki suhtenõu kuuldes tuleb alati meeles pidada, et arvamus põhineb tihti nende enda kogemustel, mis ei tähenda, et sinu kogemus tingimata samasugune peaks olema, kirjutab TheEverygirl.\n6 märki, et oled armunud valetajasse Loe artiklit\nOmadused, mis viivad lahutuseni Loe artiklit\nMees leidis petva naise ülestunnistused populaarsest internetifoorumist Loe artiklit\n«Naistejutud». Ulakad emad: emade seksiarsenalis on nii lukku käiv uks kui õiged libestid Loe artiklit\nSodiaagisaladused. 5 tähemärki, kes on voodis kõige paremad Loe artiklit\n6 märki, et oled vallaline, sest sa ei suuda pühenduda Loe artiklit\n6 korda, kui «Ma armastan sind» ütlemine ei lähe arvesse Loe artiklit\nMeestele: 9 märki, et sa oled emotsionaalne tampoon Loe artiklit\nOh üllatust! Selle aasta populaarseim abiellumise kuupäev on alles tulekul Loe artiklit\nAstroloog paljastab: need sodiaagimärgid on üksteise parimad kallimad Loe artiklit\n6 küsimust, mis aitavad välja selgitada, kui hästi te kaaslasega sobite Loe artiklit\nLäksid oma partnerist lahku? 6 märki, et see oli õige otsus Loe artiklit\nNeed on halvimad asjad, mida sa esimesel kohtingul teha saad Loe artiklit\nEesti naised räägivad: kui oluline on ikkagi sekspartnerite arv? Loe artiklit\nPeeter Helme: kas te tahate totaalset sõda? (17) Loe artiklit\nEttevõtja: see, et TTÜs on popim eriala avalik haldus, on katastroof Loe artiklit\nEesti Energia põletab kateldes tapjavett (4) Loe artiklit\nAmetnik: palun, ärme levita juttu, et biokütus on halb (48) Loe artiklit\nReportaaž: Tallinnas toimus täna valitsusvastane meeleavaldus (115) Loe artiklit Vaata galeriid\nIKEA vastab kriitikale: see, mida Eestis teeme, on harukordne (9) Loe artiklit\nKreeka tahab võla ennetähtaegselt tagasi maksta (4) Loe artiklit\nRahatrükk algab taas. Aga mis siis? (34) Loe artiklit


Gardena Trimmerid Murutrimmer EasyCut Li-18/23 ilma aku ja laadijata\nMurutrimmer EasyCut Li-18/23 ilma aku ja laadijata\nArtikli nr 9876-55\nArtikli nr : 9876-55\nTõeliselt kerge sinu murule\nTänu kergele kaalule saate pikka aega järjest muru trimmerdada, ilma et väsiksite.\nTöötage nagu soovite\nReguleeritav teleskoopvars võimaldab kohandada trimmerit oma kasvu järgi ning täiendav reguleeritav käepide tagab ergonoomilise kasutamise.\nHea suutlikus ka raskesti ligipääsetavates kohtades\nTrimmipea saab seadistada 0-, 10- või 60-kraadisesse tööasendisse. Sel moel pääseb hõlpsalt ka raskesti ligipääsetavatesse kohtadesse, näiteks pingi, laua või batuudi alla.\nTänu võimsale akule on trimmerdamise aeg pikem\n18 V ja 2,6 Ah suure jõudlusega liitiumioonaku ligikaudu 55-minutine pikk tööaeg ei vea teid kunagi alt. Lisaks ühildub aku kõigi GARDENA 18 V akusüsteemiga seadmetega ja seda saab laadida igal ajal ilma mäluefektita. Kui teil juba on mõni 18 V akuga GARDENA seade siis on see, ilma aku ja laadijata versioon, teile suurepärane valik.\nPuhas lõige tänu kauakestvatele RotorCut lõiketeradele\nTipptasemel jõudlus tänu 23 cm tööulatusega vastupidavast plastist lõiketeradele, mis tagavad täpse, tõhusa ja puhta trimmerdamise.\nTänu eemaldatavale taimekaitsele on teie lilled ja põõsad hästi kaitstud.\nKokkupanekut ei ole – lihtsalt pange laetud aku trimmerisse ja saategi tööle asuda.\nLihtne ning ilma juhtmeta trimmerdamine\nAiakirge toidab GARDENA. Juhtmevaba murutrimmerdamine – GARDENA trimmer EasyCut Li-18/23, millele annab toite võimas liitiumioon aku. Kas teil on juba GARDENA muruniiduk või muu seade sobiva 18-V-akuga? Siis on teie jaoks ideaalne ilma akuta trimmeriversioon. Kasutage oma EasyCut Li-18/23 trimmeri jaoks juba käepärast olevat sobivat akut. Tänu seadme väga kergele kaalule on aias pikemalt töötamine oluliselt lihtsam. Nii saate muru niita väsimust tundmata. Kuna EasyCut -18/23 ei vaja kokkupanemist, saab seda kasutama hakata kohe. Käepidemed ja teleskoopvars on kohandatavad, tänu millele saate trimmerdada mugavas kehaasendis. Väga kasulik on ka kallutatav trimmipea, tänu millele saab ligi kohtadesse, kuhu tavaliselt on raske juurde pääseda, näiteks batuudi alla. Lõikesüsteem RotorCut tagab väga tõhusa lõikuse – tänu vastupidavatele teradele on iga lõige ideaalne. Eemaldatav taimekaitse tagab selle, et teie taimed on trimmerdamise ajal kaitstud.\nDokumendid: Murutrimmer EasyCut Li-18/23 ilma aku ja laadijata


Tänane kuupäev 28 Mär, 2020 12:19\n221. leht 265-st\n[ 3968 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224 ... 265 Järgmine\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:14\nLiitunud: 22 Mär, 2020 0:14\nMulle täiesti arusaamatu miks restorane ja igasugu ilusalgone/juuksureid pole veel kinni löödud.\nKeegi pole veel surnud ja ebapiisava testimise tõttu tundub just nagu kõik oleks juba kontrolli all. Lääne-Euroopas ka lockdownid koos laipade kuhjumisega alanud. Küll tuleb ka Eestis, kui tekib surve. Poliitiliselt mõistetav - kui valitsus sunniks tuhandeid inimesi töötuteks jääma ja seeläbi suudetakse viirust vaos hoida, siis neil töötutel läheb rusikas tasku, sest "midagi ei juhtunud ju".\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:18\nJa kui ümberringi kõik kinni pannakse, pole Eesti majandust nagunii võimalik päästa.\nMulle tuleb pähe kaks meedet:\n* spetsiaalne vanainimeste aeg, näiteks 2 h millalgi;\nKauplejate miskine katusorg. soovitaski vanuritel poes ja apteegis hakata käima hommikuti kuni kella 11.-ni kui õigesti kuulsin.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:30\nEt komandanditund saaks kehtida, siis tuleb seda ka jõustada, inimestega peamiselt.\nPPA seda teha selgelt ei suudaks.\nJääb ainult KL, arvestada tuleks 1 jalgsipatrull mikrorajooni/kvartali peale.\nIlma jõustamiseta kujuneb see analoogseks fafaaks kui senine "kodune karantiin".\nMustamäe linnajagu on siis vähemalt maakaitsepataljoni operatsioon, kui arvestada puhkeaega jne.\nNii ütleb mu koolitus.\nKui vaja, tuleb teha, ma hetkel pigem forsseeriks kahtlaste testimise kiirust ja vaataks, mis tulemused teevad. Kui tehakse meil 500+ testi ööpäevas ja leiud püsivad seal 30 piires, siis tänased meetmed juba toimivad.\nSiinkohal viskangi ühe F-1 granaadi Terviseameti kapsaaeda - taoline jura statistikaga kaotab viimasegi ülevaate olukorrast. Haiglaravi vajajate hulk seda infot kahjuks ei anna.\nViimati muutis Kapten Trumm, 24 Mär, 2020 14:34, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:32\nKaupmeeste liit kutsub inimesi tegema oma vajalikud ostud pärast kella 11 ja jätma hommikused tunnid kaupluste külastamiseks eakatele ning teistele koroonaviiruse riskirühmadele.\n"Meie esimene soovitus riskirühmadele on loomulikult kauplusi ja teisi rahvarohkeid koht vältida, kuid alati ei ole see võimalik. Seepärast kutsume inimesi hoolivust näitama ka igapäevaste ja -nädalaste toidukaupade varumisel," ütles liidu tegevjuht Nele Peil.\n"Kui läheme poodi pärast kella 11, kaitseme ühiselt viiruse poolt kõige enam ohustatumaid inimesi, vähendades nii nende kokkupuudet teiste inimestega," lisas ta.\nhttps://arileht.delfi.ee/news/uudised/k ... d=89318069\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:33\nPransusmaal teenindatakse kõiki medistsiin töötajaid toidupoodides pagari juures välljaspool järjekorda, inimesed peavad sellest lugu. Kohalik nafta boss TOTAL annetas miljon liitrit kütust med töötajatele. Haiglatesse on viidud kupongid ja kõik personal saab tasuta kütust ja kelle kodu kaugle siis liskas hotell, söök, lastehoid med töötajatele. Kõik üürid , liisingud laenud on külmutatud nendele.\nMeie maakonnas on näiteks valla valitused pannud käima ühis tellimused kohalikelt talunikelt. Kana,liha piimatooted liskas kõik värske kraam tuuakse paar korra nädalas ühis tellimusega koju kätte. Toetame oma talunikke ja kõik toit on 100km raadiusest. Kaup tuuakse kõigile aia taha suletud pappkarbis.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:36\nMilken Instituut hoiab head ülevaatlikku nimekirja välja töötamisel olevatest COVID-19 ravimitest ja vaktsiinidest.\nPraegu tundub, et remdesivir on kõige veenvam ravimikandidaat. Kui keegi mäletab, siis miski aeg tagasi oli jutt esimesest patsiendist, kellele seda ravimit manustati ja too on nüüd tervenenud. Mis ei ole muidugi lõplik tõestus, et ravim töötab, aga parem ikka, kui "ei aidanud".\nViimati muutis Kilo Tango, 24 Mär, 2020 14:44, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:39\nTa kah levitab facebookis ülimat tõde.\nPandi kinni. Kahjuks küll vaid kriminaali FB blogi, mitte ta ise.\nJaya Schivani Kracht siis.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:40\nLahtiolekuaegade lühendamine on minu meelest selline küsitav meede, eesmärk peaks olema just tagada et inimesed külastavad poode võimalikult hajutatult ja üritada vältida olukorda kus poe avamise/sulgemise aegade juures tekivad mingid tunglemised.\nOsad poed on juba ennetavalt neid aegu lühendanud. Meenub, et vähemalt mulle kõige lähemal asuv Rimi tegi nõnda.\nKui midagi ei saa teha ja millekski ei jätku ressurssi, siis on Eesti seni kõik õigesti teinud.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:41\nPraegu tundub, et remdesivir on kõige veenvam ravimikandidaat.\nSama kirjutab Drosten: viewtopic.php?f=68&t=43240&p=612789&hilit=remdesivir#p612789\nPostitatud: 24 Mär, 2020 14:42\nNo milleks siis üldse testida, karantiinida ja jaurata... 3% sureb niikuinii maha ja 10% saavad tüsistused.\nPostitatud: 24 Mär, 2020 15:00\nWow kerge guugledus näitab et Paldiski maanteel oleks selle indiviidi koht.\nKe sInglise keelt oskab siis väga hea 10min kuulamine Prof Deenan Pillay räägib teemal kui kaua suudab koroona väljaspool keha elada.\nhttps://www.theguardian.com/science/aud ... e-the-body\nPostitatud: 24 Mär, 2020 15:04\nKüsimus pole praegu selles - vähemalt hetke seisus ma oleks ettevaatlik vähemalt komandanditunniga. Muud mitteelutähtsad ärid võib muidugi sulgeda, sest enamikul pole kundesid nagunii enam.\nMuidugi võib juhtuda, et tänu "päikselisele nädalale" ja inimeste ogarale ringitöllamisele nädalavahetusel ja sel nädalal viskab järgmisel nädalal testitulemuste skoor +150 ööpäevas ja siis on tõesti meil paari nädalaga PUPU käes.\nKui aga järgmine nädal tehakse ööpäevas 500+ testi kahtlastele (kordan kahtlastele, mitte plaani täiteks suvalistele) ja endiselt tuleb ööpäevas 20-30 positiivset juhtumit, siis praegused piirangud kõigele vaatamata siiski toimivad.\nAga mul seda kristallkuuli ei ole. Kindlasti tuleb ettevaatlik olla õhinapõhiste komandanditundide ja primitiivse "jätame lahti ainult apteegid ja toidupoed" loogikaga, kuskohast nt elektrifirma võtab remondiks vajaliku juhtmejupi ja lüliti? Apteegist? Näiteks juppide saamine elutähtsate teenuste osutajatele peab ikkagi lahti jääma. Kuskohast kiirabiauto saab katkiläinud rehvi asemele uue, kui kõik "peale toidupoe ja apteegi" on suletud? Tänapäeval ei oska autojuht isegi rehvi maha enam võtta ise. Kas nende mõne "igaks juhuks" harva ostu tarbeks on poe omanik valmis pole lahtiolekukulusid maksma? Ilmselt mitte, ta tahaks tavainimestele ka müüa, sest lahtioleku kulud on tohutud. Oleks see kõik vajalik kaheks nädalaks, ok - aga see värk võib kesta kuid.\nNüüd jõuame jõustamiseni. Seda hakkavad ilmsel tegema kaitseliitlased. Kellel on lapsed kodus siis omapäi, kellel on vaja tööd teha ja lõppeks ka selle jõustamise kvaliteet - kuidas patrull tunneb ära, kellel on põhjendatud vajadus väljas liikuda ja kellel mitte? Isegi lugupeetud kõrged ametnikud ja poliitikud evivad arusaamu, et elutähtis ongi politsei, pääste ja kiirabi. Noh muidugi haiglad on jätkuv prioriteet. Ja kuskilt meenub viimane torm -ahhaa, Eesti Energia kah. Mis kaitsevahendid me KL inimestele anname, saadame nad lähikontakti odavate marlimaskidega relvastuna?\nPostitatud: 24 Mär, 2020 15:16\nInimesed töllerdavad kambakesi ringi ja noored hängivad. See on probleem. Kuuldavasti Politsei siiski jälgib olukorda ja mõned saavad "nõustatud", kuid see ressurss pole sugugi piisav.\nMiks ei võiks teha nii, et saata patrullima mõned sõidukid (sõjavägi/politsei), kus katusel kõlarid, kus vajadusel korraldusi jagada.\nHiinas ja Itaalias on neid kasuatud nn komandanditunni ajal, aga miks võiks meil juba praegu.\nMa kujutan ette, et kui Lasnamäe vahel liigub mingi militaarsõiduk, mis kampasid nähes infot jagab, siis nii mõnigi lumehelbeke saab aru, et asi on tõsine ja enam ei töllerda ringi nii palju. Eriti veel siis kui selles sõidukis on näha meeskonda, kes ilmselt nalja ei mõista. See võiks olla omamoodi psühholoogiline meede.\nKasutajad foorumit lugemas: Castellum, Peeter ja 16 külalist


II koht jalgpalli MV 8.-9. klassi poiste arvestuses – Sindi Gümnaasium\nII koht jalgpalli MV 8.-9. klassi poiste arvestuses\nAvaldatud 3. oktoober 2012\n02.10.2012 toimus Tõstamaal Pärnu Maakoolide 8.-9. klassi poiste jalgpalli MV. Kohal oli 13 võistkonda Pärnumaa erinevatest koolidest. Meie kooli võistkonda kuulus kaheksa poissi ning nad saavutasid II koha … ainult üks mäng jäi viiki, teised kõik võideti.


Vene konkurentsiamet keelab naftafirmade bensiinijaamad - Tööstusuudised\nAutor: Anne Oja • 9. märts 2010\nVene konkurentsiamet keelab naftafirmade bensiinijaamad\nVenemaa konkurentsiamet kavatseb keelata naftafirmade bensiinijaamade rajamise sinna, kus nende turuosa on 35% ja suurem, kirjutas ajaleht Vedomosti.\nPraegu on selliseid firmasid, kelle jaeturu osa ületab 35%, 54 Venemaa regioonis. Firmasid bensiinijaamu müüma ei sunnita, kuid neil soovitatakse vahetada jaamad piirkondadesse, kus nad pole protsendipiirangut ületanud.\nVarem kasutas konkurentsiamet ostude keelamiseks konkurentsiseadust, kuid seal bensiinijaamade kohta otseselt midagi polnud ja firmad kippusid konkurentsiameti ettekirjutusi vaidlustama. Arvatakse, et kui nüüd tehakse naftafirmadele eraldi seadus, see toimib.\nAmetnike ja suuremate bensiinimüüjate vaheline sõda käib Venemaal juba pikemat aega, välja on kirjutatud kümnetes miljardites kroonides trahve, kuid riigikassasse on sellest jõudnud vähe.


Veel prügist ja prügikollidest - Saarte Hääl\nKüllap on Kändleril õigus, et me kõik ei taha prügikollideks hakata. Me elame turumajanduslikus ühiskonnas. Turu, raha, ettevõtluse imettegevasse rolli (seaduse imevõimu kõrval) uskus ilmselt ka minister Tamkivi – nii võib ta väljaütlemistest aru saada. Tegelikult saab see tänases kontekstis tähendada vaid üht: tuleb luua tingimused, et inimestel (ka ettevõtetel) oleks võimalus valida. Kas teed ise või teeb keegi teine ja sina maksad.\nKatsuks nüüd Kändleri moodi reaalselt, kaks jalga maa peal, edasi mõelda.\nKus on need jõudsad sorteerimisliinid, mis kõik meie toodetud prügitonnid läbi jahvataksid enam-vähem normaalse hinnaga? Tallinnas pidada midagi olema. Miskipärast nüüd, kui prügiprobleem nii aktuaalne, pole sellest kippu ega kõppu kuulda. Mõnel pool mujalgi natuke liigutatavat. Esialgu on see kõik köömes Eestimaa ohtrate prügitonnide kõrval.\nKui sorteerimine kord siiski ära korraldatakse, on seegi vaid lahenduse edasilükkamine. Sest prügilad jäävad ja kasvavad. Tõsi küll, kasvavad aeglasemalt kui seni. Aga võib-olla ka mitte, sest nüüd korjatakse ka hajusalt elavate maainimeste prügi kokku, varem seda ei tehtud.\nVahest tuleks siiski mõelda prügi likvideerimisele, ärapõletamisele?\nVäheneks sorteerimise vajadus, lisaväärtusena saaks soojust. Kunagi sellest Tallinna külje all kõneldigi. Praegu jälle – ei kippu ega kõppu.\nMitmel pool plaanitakse nn koostootmisjaamu, kus elektrienergiat ja soojust koos toodetakse. Kas ei saaks või koguni peaks sellega ühenduses läbi mõtlema ka prügi põletamise probleemi? Muuhulgas ka Kuressaares, kus asjade uutmoodi korraldamist plaanitakse. Ei ole ju sugugi normaalne, et\nsaarte pealt prügi praamiga üle väina vedama hakatakse, olgu see siis kuitahes sorteeritud ja tihendatud.\nNende strateegiliste probleemide kõrval on korraldajad jännis ka väiksemate asjadega. Küll ei jätku konteinereid, küll ei tühjendata neid piisava sagedusega, küll ei ole jõutud või osatud teavitada prügiärastamise korda ja võimalusi. Rääkimata sellest, kuidas paika panna need, kes teadlikult eiravad kehtestatud korda.\nKui kõike ülalöeldut ja mujal kurdetut arvesse võtta, saab teha vaid ühe järelduse: üleminek uuele korrale on sisuliselt ette valmistamata. Sellest annavad tunnistust ka mõni päev pärast Kändleri kirjutist Oma Saares ilmunud sõnumid: “Riik täpsustab pakendiseadust”, “Keskkonnainspektsioon avastas jäätmeringluses mitmeid puudusi”. Viimasest loeme muuhulgas, et alles nüüd saadeti omavalitsustele ringkiri, “selgitades nende rolli olmejäätmete sortimise, veo ja taaskasutamise korraldamises, samuti nende õigust nõuda taaskasutusorganisatsioonidelt elanike jaoks mugava kogumissüsteemi loomist”. Eks see ole meie õhkõrna riigi õhuksuse/õheduse tulemus. Riik, ministee-rium(id) ei pea midagi tegema, turg pangu asjad paika.\nTuleks uue korra rakendamine esialgu edasi lükata, vähemalt põhiosas. Näikse, et paberi ja igasugu pudelite (ka muu seesuguse taara) eraldamise on prügi tekitajad üsna kenasti omaks võtnud. Võikski siis selle osa uut moodi töösse jätta. Põhiosas aga töötagu ministeerium probleem läbi, kavandagu ja valmistagu ette reaalsed toimingud ja tähtajad. Kui siis kõik korralikult ette valmistatud, vajalik teave kõigi prügi tekitajateni viidud, ongi õige aeg uuele korrale üle minna.\nLisatud: 08.02.2008 / 09:02\nJutt õige ja kriitika õigel aadressil. Ühega pole nõus: PRÜGI TEKITAJA au ei pea osaks saama ainult inimesele/tarbijale, vaid kaasosanik osalusega üle 50% on tootja, kes iga jupikese/nublaka eraldi pakendab küll kilesse, küll pappkarpi koos vahtpolüstüroolümbristega ja ilma, küll muusse. Millal nägime viimati kauplustes kaalukaubana komme/küpsiseid, tangaineid jne. jne. Kas mitte ei kohusta seadus kauplust pakendit tagasi võtma, nii et, perenaised, kilerämpsuga Raekeskusesse..\nLisatud: 08.02.2008 / 21:25\nKõige parem artikkel pakendite kohta. Vaevalt seda linnavolinikud loevad, kui loevad peaksid oma rumalust häbenema! Süüdi on tõesti selles sumas riik ja omavalitsused, kes pole suutnud täita omale võetud kohustusi. Iga inimene oleks suuteline oma prügi sorteerima ja selle ka vastavatesse konteineritesse paigutama, kui need oleksid kodumaja juures või lähedal. Praegu ei saa sellistest idiootidest aru, kes oma pakenditega mõõda linna jooksevad ja otsivad kohta, kuhu neid sokutada. Pakendite osakaal olmeprügis on 50% juures, siis targad inimesed kujutaksid ette kui palju peaks olema pakenditele mõeldud konteinereid! Vaevalt siin firmat saaks süüdistada tühjendamises, kui selle eest ikka makstakse. See oleks ju sama jabur , kui poes piima on, aga kaupmees seda ei müü. Linnakodanikuna võtan asja rahulikult ja soovuitan seda ka teistele, küll aeg asjad paika paneb. Teatud linnavolinikele aga uurige seadusi ja kohustusi, alles siis tormake toasussides pakendeid ära viima!