Marcel Pagnol Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari, Perioodika 1994 | vanaraamat.ee\nMarcel Pagnol, Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari, 1994 Perioodika\nMarcel Pagnol sündis 1895. a. Provence'is Aubagne'i linnakeses Rhòne'i jõe delta piirkonnas, kuid ta lapsepõlv möödus Marseille's, kus tema isa oli kooliõpetaja. Oma lapsepõlve kajastabki autor raamatus Minu isa kuulsusrikkad päevad. Lõunaprantslased ei valeta iial, nad luiskavad, ja nii, nagu ükski teine rahvas luisata ei oska, eriti veel juhul, kui tema juured mingil moel Marseille'sse ulatuvad. M. Pagnol alustas oma loomingulist tegevust näidenditega, seejärel vaimustus ta helifilmi tulekust, lavastades hulga menufilme. 1946.a. valitakse ta Prantsuse Akadeemia liikmeks. Näis, et kuulsuse tipp on käes, kuid triumf oli alles ees. Selleks saab proosateos «Minu isa kuulsusrikkad päevad». Just selle teosega algas Pagnoli kolmas loominguline periood. Lisaks mälestustele isast on ta kirjutanud raamatu oma emast «Minu ema loss» ja enda noorukieast «Salatsemiste aeg». Kõik kolm raamatut on prantslastele sama mis meile väikese Illimari ja Tootsi-Kiire lood. Lauri Leesi Originaali pealkiri: Gloire de mon Pere. Eesti keeles Märksõnad: prantsuse Pagnol, Marcel, 1895-1974 prantsuse kirjanikud lapsepõlv mälestused Sari: Europeia nr 24\nRaamatu autoriks on Marcel Pagnol kasutatud raamatud pealkirjaga Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari on raamat kirjastuselt Perioodika aastast 1994\nmille on kirjutanud Marcel Pagnol antud 1994 aasta raamat Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari on Marcel Pagnol oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Marcel Pagnol, Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari vanaraamat.ee raamatupood Marcel Pagnol, Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari\nRaamat "Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari",\nPealkiri: Minu isa kuulsusrikkad päevad. Meenutusi lapsepõlvest. Europeia sari\nSari: Europeia, sarja osa: 24\nMarcel Pagnol sündis 1895. a. Provence'is Aubagne'i linnakeses Rhòne'i jõe delta piirkonnas, kuid ta lapsepõlv möödus Marseille's, kus tema isa oli kooliõpetaja. Oma lapsepõlve kajastabki autor raamatus "Minu isa kuulsusrikkad päevad". Lõunaprantslased ei valeta iial, nad luiskavad, ja nii, nagu ükski teine rahvas luisata ei oska, eriti veel juhul, kui tema juured mingil moel Marseille'sse ulatuvad.\nMarcel Pagnol, Minu ema loss. Europeia sari, Perioodika, 1995, hind: 8,00 eurot


Peamised erinevused: saatus on eelnevalt määratud toimingute või kursuste kogum. See viitab eelnevalt seatud või muutumatule tulevikule, mis juhtub olenemata sellest, mida keegi teeb. See ei anna isikule võimalust ega tahet. Karma väidab, et inimene on see, kes otsustab, mis juhtub, kus isiku tegevus või tegud määravad, mida inimene saab.\n"Saatus" ja "Karma" on kaks erinevat filosoofiat, mis on looduse osa. Paljud usuvad, et saatus ja karma käivad käsikäes ja neil on sarnane tähendus, kuid see ei ole tõsi. Saatus, saatus ja karma on kaks elu erinevat filosoofiat.\nSaatus on eelnevalt määratud toimingute või kursuste kogum. See viitab eelnevalt seatud või muutumatule tulevikule, mis juhtub olenemata sellest, mida keegi teeb. See ei anna isikule võimalust ega tahet. Isik, olenemata sellest, kui palju ta üritab, ei saa muuta saatuse tulemust. Saatus näitab, et inimese kogu elu on eelnevalt kindlaksmääratud sündmuste kogum, mis pidi juhtuma, isik, kes oli sündinud, kuhu ta sündis, milline on tema karjäär ja kuidas ta sureb juba kivisse.\nSaatuse mõiste põhineb veendumusel, et kosmosele on olemas kindel looduslik järjekord. Saatuse mõiste päritolu võib pärineda Vana-Kreekast ja Vana-Rooma, kus Jumalad määravad inimese saatuse. Iidsetel aegadel on Moirai (kreeka mütoloogia), Parcae (rooma mütoloogia), Norns (norra mütoloogia) või inglise keelt tuntud saatus jumalikud, kes olid vastutavad inimese elu esindava lõime ketruse eest. Saatuse mõiste sõltub suurest, kõikvõimas jõust, mis otsustab iga inimese tuleviku üle.\nKarma mõiste erineb suuresti, samas kui saatus ütleb, et inimesel ei ole valikut, sest kõik on eelnevalt kindlaks määratud, karma ütleb, et inimene on see, kes otsustab, mis juhtub. Karma filosoofia paneb võimu inimese kätte. Karma seadus sätestab isiku tegevuse või teod, määrab, mida inimene saab. Karma mõiste põhineb suurel määral põhjuse ja mõju universaalsel seadusel. See seadus sätestab, et igal tegevusel on võrdne ja vastupidine reaktsioon.\nKarma väidab, et isik, kes teeb häid tegusid, saab vastutasuks temale tehtud head teod, samas kui inimene, kes teeb halbu tegusid, võtab talle vastu halbu tegusid. Mõned usud, mis järgivad seda veendumust, väidavad, et inimene on sündinud raamatuga, mis on sarnane kontolehega kohustustega ja varadega, kus on täheldatud kõiki häid ja halbu tegusid, mis kajastuvad siis, kui isik on sündinud. Karma on väidetavalt tsükkel, kus inimese karma ei lõpe kunagi, see lihtsalt järgib teda järgmisesse elusse. Tsükkel algab siis, kui inimene on sündinud ja ring jätkub, kuni inimene ei ole kogu oma elu lõpule jõudnud ja õpilha saavutanud. Karma mõiste pärineb Indiast ning seda järgitakse Hindu, Jaini, budistliku ja sikhi religioonides; kuid seda jälgitakse nüüd kogu maailmas.


Kuna silmaga pole suurt midagi jõulust imetleda (loe: ilusa talvise lumekasuka asemel sajab tumehallist taevast mingit märga ollust juba terve nädala ja seda niimoodi, et ümberringi välja riputatud jõulutuled lausa kohatud tunduvad), siis ei jää muud üle, kui jõule ninaga nautida. Tuleb juua vürtsiseid jooke (nt glögi mandlite ja rosinatega või hoopis chaid, millest lähemalt peagi kirjutan), süüa kilode viisi mandariine, nuuskida kuuseokstes ja pista ahju üksteise järel kaneeli, ingveri, šokolaadi, nelgi, tähtaniisi ja kardemoni järgi lõhnavaid küpsetisi. Ühe sellise idee sain Delicious. ajakirja kodulehelt ja selleks on piparkoogimaitseline šokolaadisuflee. Ma ütleks tegelikult, et tegu on sellise õhulisema variandiga šokolaadi fondant´ist, millele lisatud vürtsid annavad jõulust mekki. Meile väga meeldis!\n3 tl jahvatatud ingverit\n5 muna (kollased ja valged eraldi)\nKuumuta ahi 180 kraadini. Sulata pool võikogusest ja määri sellega 8 ca 100ml portsjonvormi. Kata iga vormi sisu õhukese suhkrukihiga (kuluta kokku selleks ära umbes 25 g suhkrut). Sulata šokolaad rummi, vürtside ja ülejäänud võiga. Sega ühtlaseks, ära keema lase minna. Eemalda pott tulelt ja lisa ükshaaval, pidevalt segades, munakollased. Vahusta munavalged suhkruga tugevaks vahuks. Sega ettevaatlikult munavalgevaht šokolaadisegusse (kui segad liiga jõuliselt, surud munavalgevahust õhu välja). Jaota segu kohe juba varem ettevalmistatud vormidesse ja küpseta 11 minutit. Võta ahjust välja, puista peale tuhksuhkrut ja serveeri!\nNo jälle üks põnev ja proovimist vajav retsept. Huvitav, et küpsetada tuleb just täpselt 11 minutit. Ma katsetasin kunagi mingit sarnast retsepti, aga sellele ei olnud vürtse lisatud. Ju oligi äkki see shokolaadi fondant? See oli igatahes küll väga hea. Pean nüüd ainult vormid muretsema. Arvan, et saan need ühenaelapoest. Seal ikka vahel leidub selliseid asju.\nRõõmsate ja roosade tervitustega,\n16. detsember 2011 20:47\nEva, ma usun küll, et see oligi šokolaadifondant, mida tookord küpsetasid. See siinne on veidi õhulisem ja vürtsisem, aga muidu sarnane! Ma just muide ükspäev igatsesin teie ühenaelapoodi... oli papiljotte juurde vaja :). Aga õnneks on siin häid sõpru, kes laenavad :). Lumised tervitused Luxist!\n18. detsember 2011 15:24


Noop: aktsiiside võrdsustamine kasvataks kange alkoholi tarbimist - Tervis\nNoop: aktsiiside võrdsustamine kasvataks kange alkoholi tarbimist\n4. detsember 2012, 22:53\n«Kui räägime rahva tervise poliitika kujundamisest, siis ei saa seda teha seltskonnas, kus kõik tegelevad probleemi käsitlemisega, aga mõnedel on isiklikud huvid, mis paratamatult alkoholitootjatel selles küsimuses on,» nentis Eesti Karskusliidu esimees Lauri Beekman ETV saates «Vabariigi kodanikud».\nNoop vastas, et tunneb end mõnikord nagu kurjategija, kui asjasse suhtutakse nii, justkui alkoholi tootmisega tehtaks midagi halba Eesti rahvale.\n«Alkohol on sama vana kui tsivilisatsioon,» rõhutas ta ja möönis, et alkoholitarvitamise tase on Eestis liiga kõrge, see tuleb aga sellest, et kange alkoholi osatähtsus on meil kõige suurem Euroopas. «Alkohol iseenesest ei ole halb, sellele ma alla ei kirjuta».\nSotsiaalteadlane Margit Keller märkis, et ühiskonnas tekib trots ja vastureaktsioon, kui midagi hakatakse keelama, kuid teisest küljest kipub Eesti rahvas end surnuks jooma ja suitsetama ning ainult leebe näpuviibutus selle vastu ei aita. Seetõttu on tarvis kompleksset meetmestikku ja üksnes keeldudest ei piisa.


Kirjed kus märksõnaks on "linnukasvatus (üldküsimused)" (19)\nkõik 1930 1933 1935 1937 1938 1939 1940\nKodulinnu kasvatus Järvamaal hoogne. Viimased aastad on kodulinnu kasvatuse alal Põhja-Järvamaal täieliku pöörde kaasa toonud. Varemalt ainult esinenud kanakarjade kõrvale on astunud viimasel ajal külades vägagi silmatorkavalt hane- ja kalkunikarjad. Samuti on viimastel aastatel kodulinnukasvatuse tulunduslikule küljele rohkem tähelepanu pühendatud, kuna varem kodulinde ainult täieliku kõrvaltuluallikana kasutati.\nVaust raisakullini. Esimene lindude suurnäitus Eestis. Lindude eriosakond tänavusel Tartu näitusel kujuneb Eestis seni nägematus suures ulatuses. Lindude koguarv ümmarguselt ulatab üle tuhande. Esitatud on kõik tähtsamad Eesti Linnukasvatajate Seltsi poolt tunnustatud lindude tõud. Välja on pandud Eesti linnukasvatajate sugulavade ja aremajapidamiste paremad lindude rühmad. ... Õpetlikus osas esineb Tartu ülikooli väikeloomade kliinik ... väljapanekuga lindude luukeredest, ... haiguste preparaatidest ... ja lindude parasiitidest. ...\n338(064)Trt. + 636.5\nkodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / majanduselu (üldiselt), näitused / majanduselu (kohtadel), näitused / majandusgeograafia (üldküsimused), näitused / majanduskriisid, näitused / majanduspoliitika, näitused / rahvamajandus (Eestis, üldküsimused), näitused / Trt.\nLinnu tõuarendamisepunktid Narva taha. Läinud nädalal viibis Narvatagustes valdades linnukasvatuse instruktor Adamovits, kes tutvunes sealsete linnu tõuarendamise võimalustega. Kuuldavasti ei ole need võimalused seal kuigi roosilised. Instruktoril on kavatsus sinna tõuarendamispunkte asutada.\nKodulinnukasvatuse edendamiseks ja munatoodangu eest õiglasema hinna kindlustamiseks on Tartumaal asutud ellu kutsuma munaühisusi. Vallad nimetatud.\n636.5 + 380(06)E Munaeksp. …\nkodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / Munaühistud (Kuulusid Linnusaaduste Tootjate ja Müügiühingute Keskliitu Eesti Munaeksport)\nKavastu vanadkodul kanade sugulava.\nTartumaa vanadekodudest on ainukesena tegelema asunud linnukasvatamisega Kavastu vanadekodu. Lühidalt tegevusest.\n362.6Kavastu + 636.5\nkodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / vaestemajad (kohtadel, konkreetsed) / vanadekodud (kohtadel, konkreetsed) / varjupaigad (vanadele, kohtadel, konkreetsed)\nKodulindude arv 10 aastaga kahekordseks.\nLühikokkuvõte kodulinnukasvatusest. Kõige rohkem kasvatatakse kanu. Arvulised näitajad antud.\nLinnukasvatuse kursused Kanepis. Kanepi konvendi piirkonnas on praegu hoos igasuguste põllumajanduslikkude kursuste korraldamine. Kanepi maatulunduse konsulendi H. Polna poolt korraldati karjapäevi ja kursusi Valgjärves ja Põlgastes. Maanoorteringi korraldusel on 23.-26. jaan. Kanepis linnukasvatuse (eriti kanakasvatuse) kursused, 27.-29. jaan. on samad kursused Põlgastes, sealse maanaiste seltsi korraldusel. Lektoriteks on linnukasvatuse eriteadja-konsulent Vidrik Kask ja Kanepi konvendi konsulent H. Polna. Käimas on ka praegu autokursused ja veebruari algpäevil algavad puutöö kursused.\n636.5 + 63(071)\nkodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / põllumajanduslikud kursused\nLinnukasvatuse osakond mahutanud 150 puuri. ... Valdavas osas esineb kanadest valge leghorn ja pruun Itaalia tõug. Peale kanade on näitusel esitatud veel haned, pardid ja kalkunid. ... Selgitavate väljapanekutega esineb selles osakonnas veel Tartu ülikooli väikeloomade kliinik. ...\n636.5 + 338(064)Tartu\nkaubandusnäitused (üldiselt) / kodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / näitusmessid (kohtadel) / põllumajandusnäitused (üldiselt) / rahvamajandusnäitused (Eesti osavõtt teiste riikide näitustest, näitused teistes maades) / rahvamajandusnäitused (üksikud näitused Eestis, kohtadel) / rahvamajandusnäitused (üldiselt) / tööstusnäitused (üldiselt)\nSulgede hinnad. Keskliit "Eesti Munaeksport" saatis eile [24.nov.] maale laiali esimese sulgede hinnakirja. ... Sulgede eest makstakse linnukasvatajatele järgmisi hindu: noorte kukkede ja kanapoegade suled 55 senti kg, kana suled 1 kr., hane suled 2.50-3 kr., hane udusuled 14 kr., pardi suled 2 kr., kalkuni suled 20 kr., merelinnu suled 4.50 kr. ning haha udusuled 40 kr. kg. Kana sabasulgede eest makstakse 20 senti ja hane sabasulgede eest 30 senti kg\n636.5 + 637.63\nkodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / linnusulgede tööstus / suletööstus\n2000 sulglooma näitusele. Tänavusel Tartu näitusel pannakse erilist rõhku loomakasvatusele. Suuremana esineb sulgloomade osakond, kus seniste andmete järele esineb 2000 pead. Vastavad eeltööd on juba käimas, kusjuures näitusele välja pannakse kõik meil olemasolevad sulgloomade liigid ja tõud. Osakonna korraldamise võttis oma peale Eesti Linnukasvatajate Selts, kuna eeltöid juhib eriteadlane R. Poola.\n338(064)Tartu + 636.5\nkaubandusnäitused (üldiselt) / kodulinnud (mitmesugused) / linnukasvatus (üldküsimused) / näitusmessid (kohtadel) / põllumajandusnäitused (üldiselt) / rahvamajandusnäitused (üksikud näitused Eestis, kohtadel) / rahvamajandusnäitused (üldiselt) / rahvamajandusnäitused (Eesti osavõtt teiste riikide näitustest, näitused teistes maades) / tööstusnäitused (üldiselt)\nLinnukasvatuse eriloengud põkllutöökoolides. "Eesti Munaekspordi" algatusel ja rahalisel toetusel toimuvad käesolevast nädalast alates linnukasvatust ja munakaubandust selgitavad eriloengud põllumajanduslikes kutsekoolides. Loenguid peab Eesti Linnukasvatajate Seltsi esimees hra V. Hiiop, ...\nAjakohaseid töid kodulindude juures. Haudemunadeks kõlbavad ainult suured munad.\nAntakse juhtnööre kodulindude pidamiseks.\nKaks kullidekuningat 1500 kodulinnu keskel. Rekordiline arv väljapanekuid näituse linnuosakonnas.\nTutvustatakse Tartu põllumajandus-tööstusnäituse linnukasvatuse osakonda.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 212638989


Vooremaa Viiskümmend aastat ühes rütmis kooliga\nViiskümmend aastat ühes rütmis kooliga\nEndistviisi kõnnib Vaike igal hommikul kooliteed. Koolikella helin, vahetundide sagin ja vaikus tundide ajal kuuluvad lahutamatult ka tema tööpäevadesse ning määravad oluliselt nende rütmi. “Ei ole ma, jah, veel gümnaasiumist ära saanud, käin ikka veel koolis,” naerab Vaike oma säravat naeru. Rõõmsanäolisena mäletavad teda ilmselt kõik need, kes mistahes ajal viimase viiekümne aasta jooksul Jõgeval koolis käinud.\nMure laste tervise pärast\nTänapäeva valdavalt pikakasvuliste koolilaste hulgas mõjub väikest kasvu, kleenuke ja kärme kõnnakuga Vaike kuidagi eriliselt haprana. Suuremate klasside poiste pikkuse mõõtmise protseduur on seetõttu eriti omapärane, kui meditsiiniõel tuleb enamasti kikivarvule tõusta või kuhugi kõrgemale astuda.\nPeajagu Vaikest pikem on ka parasjagu kabineti uksest sisse astunud 16-aastane neiu, kes kurdab kehva enesetunde üle. Vaike vaatab tüdruku kurku ja kraadib palavikku. Annab siis tabletti ning loeb sõnad peale, mida edasi tegema peaks. “Seda ma ei taha küll näha,” ütleb siis, pingutades tüdruku lüheldast d?emprit allapoole. See, et tüdrukud massiliselt paljaste kõhtudega ringi käivad, Vaikele hästi pähe ei taha mahtuda, mitte et ta ise just vanamoodne oleks. “Tagajärjed annavad ennast juba tunda – seljahädad, põiepõletikud ja kõik muu,” teab ta ning leiab, et üldiselt lapsed ei hoia ennast ja see teeb tõsist muret. Liiga palju istutakse telerite ja arvutite taga ja sealt tulevad omakorda mitmed hädad. “Muidu on aga lapsed üldiselt kenad ning nendega on tore suhelda,” kinnitab meditsiiniõde Vaike. Lastega vestlemist ja suhtlemist üldse peab ta oma töös väga oluliseks. Kooli meditsiiniõel pole voli retsepte välja kirjutada ega eriarsti juurde saatekirju anda. Tema saab kõige enam peale ettenähtud korrapäraste profülaktiliste läbivaatuste, vaktsineerimiste, süstimiste jms soovitada lapsel kas kodus ennast ravida, perearsti juurde minna või anda nõu kuhugi mujale pöörduda. Kogenud meditsiinitöötaja silm on vahel märganud sedagi, millele perearst või lapsevanemad pole tähelepanu pööranud ning nii on mõnelegi asjale õigel ajal jaole saadud.\nVaike arvates peaksid vanemad oma lapsi rohkem uskuma ning võtma tõsiselt seda, kui laps ikka millegi üle kurdab. Kui ta juba esimese koolitunni ajal meditsiinikabinetti palaviku või mingi muu hädaga tuleb, pidanuks ta hoopis koju ravima jätma.\nKuni kella üheni päeval on meditsiinikabinetis käijaid iga päev peaaegu pidevalt ja sellist aega, et õde seal päris üksi oleks, enamasti polegi. Kui koolitunnid lõppenud ja majas vaikseks jääb, saab Vaike hakata kirjatööd tegema. Seda on ligemale üheksasaja õpilasega koolis rohkesti – kõikvõimalikud tabelid, päevikud, kartoteegid, kaardid ja muud ülevaated. “Eks igaühel ole oma süsteem ja asjad niimoodi seatud, et vajalikud andmed võimalikult kiiresti kätte saaks,” leiab Vaike. Kirjatöid, andmete täpsustamisi jms on kõige rohkem just sügisel. Siis saab ka plaanid paika pandud. Nii algab kooli meditsiinitöötajal uus tööaasta sisuliselt sügisel nagu kooliaastagi kogu kooliperele. Sügiseti tuleb kooli ka uusi lapsi. Vaike tunnistab, et koolipere liikmete nimed ja näod jäävad enamasti meelde, seepärast on kohe aru saada, kes uus. Osa lapsi on aga eriti tuttavad, kes meditsiinikabinetis teistest tihemini käivad. Üldiselt aga pole siia tulemist ebameeldivaks peetud. “Püüan neid ikka mõista ja nende mõttemaailmaga kaasa minna,” ütleb Vaike. Ilmselt seepärast vastatakse ka samaga. Valetamine on aga see, millega muidu igati tolerantne meditsiiniõde leppida pole suutnud. Tundub, et lapsed arvestavad sellega.\nKui aga Vaikelt küsida, et kas selline rahutu amet ka närviliseks pole teinud, vastab ta imestunult: “Ei, miks. Eks mulle see töö ikka meeldib, muidu ma ju poleks siin nii kaua olnud. Suhtlemine on siin põhiline. Kui inimesed üksteise vastu kenad on, siis ei saa ju halvaga vastata.”\n“Olen ikkagi kahe isanda teener. Otsesed ülemused on haiglas ja eks kooli juhtkonnaga olen samuti seotud. Õnneks on mõlemad minusse hästi suhtunud,” ütleb Vaike. Praegu on ta juba mõnda aega pühendunud ainult koolile, omal ajal tuli selle kõrval aeg-ajalt ka haiglas ametis olla. “Olen aja jooksul peaaegu kõik osakonnad niimoodi läbi käinud,” kinnitab ta.


Rühmvõimlemise maailmameistrid selguvad Tartus.\nRühmvõimlemise MM võitjad selguvad sel nädalavahetusel Tartus\n11. ja 12. juunil toimuvad Tartus Ülikooli Spordihoones (Ujula tn 4) rühmvõimlemise MM-võistlused, kus kahe päeva jooksul on võimalik näha kõrgetasemelist võimlemist ning osa saada maailma parimate rühmade pingelisest heitlusest kõige kõrgemate kohtade nimel.\nVõistlema asub 26 rühma 12 erinevast riigist üle kogu maailma, kokku umbes 250 võimlejaga. Eestit esindavad suurvõistlusel VK Janika ja VK Piruett ühendatud rühm ning VK Rütmika ja VK Piruett rühmad.\nRühmvõimlemine on populaarne ja pikkade traditsioonidega Euroopas, aga ka Põhjamaades ning eriti just naaberriigis Soomes, kus ala omab tohutut populaarsust. Rühmvõimlemine ühendab endas iluvõimlemise, tantsulise liikumise ja traditsioonilise naisvõimlemise elemente. MM-võistlusi on peetud alates 2000. aastast ning need on olnud edukad kõikidele Eestit esindanud rühmadele (VK Piruett – 2001.a. 1.koht, 2000.a. 2.koht; VK Janika – 2007.a. 1.koht, 2008.a. 2.koht).\n"Võistlused kujunevad kindlasti huvitavaks, kuna ala kandepind on jõudsalt laienenud, tase on tõusnud ning võistlus medalite pärast konkurentsitihedam. Tänavu on näidanud häid tulemusi 6 võrdvõimelist võistkonda, kes kandideerivad esikolmikusse“ selgitas võistluste korraldaja Eesti Võimlemisliidu peasekretär Kadri Liivak ning lisas, et head tulemused viimaste aastate rahvusvahelistel võistlustel annavad alust loota meie rühmade edukat esinemist ka 2011.a. MM- võistlustel Tartus.\nRühmad asuvad võistlema 11. juunil kell 16.00 algavatel eelvõistlustel ning võitjad selguvad 12. juunil kell 15.00 algavatel finaalvõistlustel.\nEesti Võimlemisliit www.eevl.ee\nVK Janika www.vkjanika.ee\nKadri Liivak: 50 916 44\nJanika Mölder: 50 296 82


KOV võimekuse indeks: Luunja valla võimekus kasvab | Luunja vald\nKOV võimekuse indeks: Luunja valla võimekus kasvab\nSiseministeeriumi tellimusel koostatud kohalike omavalitsuste võimekuse indeksi kohaselt on Luunja vald viimasel kolmel aastal omavalitsuste pingereas järjekindlalt tõusnud.\nEesti kohalike omavalitsuste võimekuse indeksit on alates 2005.a. Siseministeeriumi tellimusel koostanud OÜ Geomeedia. Võimekuse all mõistetakse antud juhul eelkõige omavalitsuste potentsiaali ja eeldusi midagi ära teha, mitte niivõrd kohalike teenuste kvaliteedi ning efektiivsuse näitajaid.\nIndeksi aluseks on võetud kokku 29 näitajat (indikaatorit), mis on jagatud 6 gruppi:\n1.Rahvas ja maa (elanike arv, ülalpeetavate määr, maa maksustamishind jm)\n2.Majandus (ettevõtete arv elaniku kohta, töökohti elaniku kohta jm)\n3.Heaolu (tulud elaniku kohta, töötuse määr jm)\n4.Finantsid (eelarve maht elaniku kohta; võlakoormus; põhivara elaniku kohta jm)\n5.Admin. võimekus (hääletanute %, omavalitsuse töötajate arv, asutuste arv jm)\n6.Teenused (haridusteenuste olemasolu, sots. kulud elaniku kohta jm).\nOmavalitsuste võimekus väheneb Tallinna poolt Kagu-Eesti suunas. Pingerea esikomik perioodil 2008-2011: Rae vald, Viimsi vald ja Tallinna linn. Linnade ning Tallinna lähivaldade võimekus on tervikuna märkimisväärselt suurem: 2008-2011 on pingerea esimese 50 hulgas 24 linna või linnalist valda ning 9 valda Harjumaalt, samas vaid 17 valda mujalt Eestist. Pingerea esimesed 30 on aga ülekaalukalt linnad või linnalised ja Harjumaa vallad, ainsaks erandiks Ülenurme ja Jõgeva vald.\nLuunja valla positsioon 2011.a. üldises omavalitsuste pingereas (linnad+vallad) 41., valdade arvestuses 25., väljaspool linnalisi valdasid ja Harjumaa „kuldset ringi“ asuvate valdade seas 11.\nAastail 2009-2011 on Luunja vald tõusnud pingereas 26 koha võrra: 2009 – 67., 2010 – 52., 2011 – 41. koht.\nLuunja valla parimad näitajad 2011.a. (max võimalik 100 p): rahvastiku taastootmispotentsiaal - 7. koht (97 p), võlakoormus (100 p), toimetulekutoetuste maht (94 p). Üheks halvemaks näitajaks on vaba aja kulud elaniku kohta (23 p).\nSamas ei ole arvesse võetud paljusid näitajaid, mis peegeldavad omavalitsuste tegelikku võimekust oluliste teenuste osas (teede remont ja korrashoid, lasteaiateenuse osutamine jne). Osa indeksis kasutatud näitajaid aga ei oma võimekuse seisukohast tähtsust (maa maksustamishind, valimistel hääletanute %, omavalitsuse töötajate arv).\nSiit leiad KOV-indeksi 2011. aasta lühikokkuvõtte, põhiraporti, rahvastiku aruande, analüüsi tulemused Exceli formaadis ning ettekannete slaidid – Geomedia, KOV-indeks; Geomedia, rahvastiku aruanne.


Avaldamise algus: 21.02.2018\nAvaldamise lõpp: 22.02.2118\nKeskkonnaamet teatab, et aktsiaselts Ramsi Turvas (registrikood: 10276571) (aadress Viljandi maakond, Viljandi vald, Ramsi alevik, Turba tee 12, 71101) poolt esitatud kaevandamise loa VILM-025 muutmise taotlus Parika II turbatootmisalal on menetlusse võetud.\nParika II turbatootmisala asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Keskkonnaministeeriumile kuuluval maal, mille volitatud asutus on Maa-amet (katastritunnus 32801:003:0262), Parika turbamaardlas (registrikaardi nr 0246).\nAktsiaselts Ramsi Turvas soovib pikendada maavara kaevandamise loa VILM-025 kehtivust 30 aasta võrra, so kuni 27.12.2049. Loa pikendamine on vajalik, et ettevõte saaks kehtiva maavara kaevandamise loa jooksul turbavaru täielikult ammendada ja ala nõuetekohaselt korrastada.\nTaotletava mäeeraldise nimetus on Parika II turbatootmisala. Mäeeraldise pindala on 175,50 ha ja mäeeraldise teenindusmaa pindala on 216,81 ha. Maavara kaevandamise loa kohaselt on seisuga 01.03.2017 mäeeraldise aktiivne turba tarbevaru 1073 tuh t sealhulgas vähelagunenud turvas 192 tuh t ning hästilagunenud turvas 881 tuh t. Kaevandatav turba varu on 891 tuh t sealhulgas vähelagunenud turvas 168 tuh t ja hästilagunenud turvas 723 tuh t . Maavara kaevandamise maksimaalseks aastamääraks taotletakse 25 tuh t. Maavara kasutusaladeks on põllumajandus, aiandus ja kütmine. Taotletava loa kehtivusaeg on 30 aastat.\nKuni kaevandamisloa muutmise või muutmata jätmise otsuse tegemiseni on igaühel õigus esitada Keskkonnaametile taotluse kohta põhjendatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Ettepanekuid ja vastuväiteid võib esitada suuliselt või kirjalikult e-posti aadressile info@keskkonnaamet.ee või postiaadressile Aleksandri 14, 51004 Tartu.\nKaevandamisloa muutmise eelnõu valmimisest teavitab Keskkonnaamet täiendavalt ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.\naktsiaselts Ramsi Turvas, kehtetud ärinimed: aktsiaselts Ramsi Turvas.\nTeadaande number 1258291\nOtseviit teadaandele: https://www.ametlikudteadaanded.ee/ee/Keskkonnaamet/keskkonnaluba/kaevandamisloa-menetluse-algatamine/2018/2/21/1258291


Ärisidemete Meeste Mood Pulm Necktie Kingitus Lips 2018 Mood Cravat Polüester Käsitöö Ascot Gravata Kategoorias. Tarvikud\nÄrisidemete Meeste Mood Pulm Kingitus Necktie\nSuurus : 8cm laius,pikkus 145cm\nUmbes Ekspeditsiooni 1. Punkt mida tarnitakse poolt valitud tarneviisi niipea, kui olete lõpetanud kontrollimine hea kvaliteediga toode. Palun ole kannatlik temaga. 2. Tarneaeg kõik rahvusvaheliste vedude eriti pühade ajal võib varieeruda ja sõltub suuresti vedaja. Nii ei saa me garanteerida. Kuid hoolimata sellest, et me teeme oma parima, et laeva punkt lühima võimaliku aja jooksul. 3. Kui te ei ole saanud oma toote 30 päeva jooksul pärast tasumist, võtke julgelt meiega ühendust. Jälgime teile õigeaegne ja saada see teie jaoks nii kiiresti kui võimalik vastus. Klientide rahulolu on meie esimene eesmärk. 4. Kuna erinevus staatus ja varu aega, me valida, laeva oma kauba meie esimene vaba lao puhul, kiire tarne. Ja me teavitame sind, kui puudub laos tahes ladu. Umbes Värvide Erinevused värv võib olla põhjustatud mõned muud põhjused, näiteks värvi arutelu, ekraan, valgustus, taust jne. Palun mõista, õrnalt. Siiski, kui te arvate, punkt saanud on valet värvi, palun võtke meiega ühendust, et kõigepealt vaata, kas naasta või raha tagastamist on võimalik. Umbes Tagasisidet säilitada kõrgeid kvaliteedinõudeid ja püüdma 100% klientide rahulolu. Palun andke meile viis tärni tagasisidet, sest see on äärmiselt oluline meile, ja pidevalt julgustab meid, et pakkuda paremat teenust pikemas perspektiivis. Siiski, kui te ei kavatse anda meile mõned negatiivne või neutraalne tagasiside, palun võtke meiega ühendust, enne, kui me kindlalt uskuda mingit probleemi kohta kirje saab hästi lahendatud läbi aktiivse ja siiras kommunikatsioon ja üritasid võtta meetmeid, et Saavutada oma ülim rahulolu. Meist 1. Kõik Kliendi sõnumid vastatakse ühe tööpäeva jooksul. Kui sul ei ole saanud mingit vastust etteantud aja jooksul, võite uuesti saata ja me oleme valmis usaldama oma parima. 2. Müük on mitmekesine meie poest. Me mitte ainult ei anna jae -, kuid ka hulgi-ja kohanda. Mida rohkem te ostate, seda rohkem saab nautida. 3. Me hoiame kõik kliendi kontakt teavet konfidentsiaalsena ja ei saa kunagi öelda seda, et kolmas isik. 4. Meil on oma tehas, mis toetab meid on äri koostöös asjast huvitatud osapooltega. Võtke meiega ühendust täpsemat teavet.\n8cm laius,pikkus 145cm


Karantiiniaja juhend vallalistele naistele\nPostitanud 06.04.2020 - Ulakas Kaunitar teemal Lelud, Meelelahutus\nKallid vallalised naised, tänase karantiiniaja esmaabiblogi pühendame teile.\nNagu sellest veel vähe, et uutele tutvustele on kriips peale tõmmatud ja suhtes olevad sõbrannad kurdavad, kui raske on oma kallimaga iga päev ninapidi koos olla (aitäh, et raputate soola haavale!), peab see juhtuma just kevadel, kui libiido kasvab ja ihu ja hing on valmis armunaudinguteks!\nTegelikult ka, mida selles olukorras teha:\n1) öelda taktitundeliselt oma sõbrannadele, et selline jutt ei aita eriolukorra lõppemisele kaasa ja neil oleks enda huvides parem keskenduda millelegi heale\n2) nautida seda, millest suhtes olevad sõbrannad puudust tunnevad: naudinguid ühele, ilma et peaksid kellegi teisega arvestama; luksuslikke kohtinguid iseendaga; taevalikke kehahooldusi\nMillal veel, kui mitte vallalisena koduarestis olles, võiks teha kõike seda, mida sa varem teinud ei ole?! Küsi oma kehalt, mida see vajab praeguses kevadises libiidotõusu tippfaasis? Muidugi rahuldust!\nKuigi meie oleme tavapärasest ulakamad, siis oleme täiesti rahul sellega, kui sinu isiklik nauding tuleb virtuaalsest joogatunnist, gurmeetoidust või piimavannist. Küll aga oleme me teadlikud ka sellest, et orgasmid meie õnnehormoonide taseme seitsmendasse taevasse paiskavad, mistõttu julgeme väita, et enda keha eest hoolitsemine (ja seda seksuaalses mõttes), on äärmiselt hädavajalik.\nEttevalmistuse faasis on oluline luua õige meeleolu ja oma keha kohtinguks ette valmistada. Kui sul on vann, kasuta seda luksust ja hüppa kuuma vette Head Over Heels feromoonidega vannivahuga, mis annab kehale märku, et miskit erutavat ootab ees. Pärast lõõgastavat vanni oled ära teeninud mõnusa massaaži ja naha niisutuse Provocatife kanepiõli ja feromoonidega kehakreemiga, mis muudab naha siidiseks ja on ka vananemisvastase toimega – super!\nKoduse kohtingu plussiks on see, et võid sellele ilmuda täiesti alasti. Siiski, kõik naised teavad, kui oluline on ilus aluspesu ja millise tunde see tekitab võrreldes päevinäinud ja erinevast komplektist pärit aluspükste ja rinnahoidjaga. Pesu, mis sinus erilise tunde tekitab, ei pea olema üldsegi paljastav ega avaustega (nagu tihti seksikaks peetakse), see võib olla lihtsalt veidi erilisem nt oma värvi, tegumoe või kasvõi disaineri nime poolest. Peaasi, et sa tunneksid ennast kauni ja ihaldusväärsena.\nÕhtusöögisoovitusi me ei jaga, selleks on teised blogid (kuigi võiksime sulle pakkuda maitsestatud massaažiõlisid – aga see jäägu teiseks korraks). Küll aga on meil sulle filmisoovitus, kui sulle meeldivad head filmid. Ulakas Kaunitar on juba aastaid pakkunud naistele (kuidas seda nüüd öelda nii, et see hästi kõlaks) pornot (ei see on kole sõna), õigemini maitsekaid seksfilme, kus on nii sisu kui ka puhast seksi. Erika Lusti filmid on loodud spetsiaalselt naispublikule ja saladuskatte all võime öelda, et neid vaadates võid saada erakordseid ideid, mida tulevikus kellegagi koos proovida.\nVõid juba filmi ajal hakata valmistuma lõpp-vaatuseks, paitades oma intiimpiirkonda mõne erutava geeliga. Neist hellatoimelisemad sisaldavad mentooli ja piparmünti mõnusalt kõditava tunde tekitamiseks (nt Viamax Sensitive Gel), tugevamad aga lubavad tupe lausa vibreerima panna, mõjudes nagu vedel vibraator (Intt vibreeriv geel).\nSelleks, et kohting oleks õnneliku lõpuga, on meil pakkuda mitmeid erutavaid kaaslasi. Kuna maitsed on erinevad, jätame valiku sinu teha:\n1. Hands-free pulsaator\nFunFactory G-punkti pulsaator on nagu päris, vaja vaid asetada õigesse kohta ja kogu töö teeb ära eriline Stronic tehnoloogia, mis imiteerib edasi-tagasi liikumist.\n2. Vibepad vibreeriv istumisalus\nKahe mootori ja kahe kühmuga erutav istumisalus sobib asetamiseks igale pinnale, naudi magamistoas või köögis – oleneb, kuhu fantaasia sind juhatab.\n3. Helilainetega stimulaator\nLelo lipulaev, Sonade perekond, teeb kiiret ja korralikku tööd ning seda tuppe sisenemata. Helilainetega kliitori ümbrust stimuleeriv imevidin mõjutab ka kliitori neid osi, mis asuvad sügavamal naise kehas. Tulemuseks on enneolematult kiire ja võimas orgasm – kahju, et meestel sellist funktsiooni ei ole!\n4. Pisike, aga tubli, kliitorilelu\nKliitorilelud on nunnud ja väikesed mõnuvahendid, mis reeglina mahuvad peopessa ja pakuvad privaatset naudingut. Peamiselt kliitori hellitamiseks mõelduid tooteid saab olenevalt mudelist kasutada ka seespidiselt (Picobong Honi2).\n5. Võimas jänkuvibraator\nKui keegi küsib meilt lelu, mis töötab korraga mitmel rindel ja on võimsamast võimsam, soovitame alati mõnda võimsat jänkuvibraatorit. Jänkude kõrvad on loodud hellitama kliitorit, samal ajal kui teine osa pakub täielikku naudingut tupes asuvatele orgasmipunktidele (nt FtLondon Grabbit Bioskin, Lelo Ina Wave, Picobong Kaya).\n6. Iminapaga dildo\nTeinekord võid sa tahta, et sekspartner võtaks veidi rahulikumalt ja ei vibreeriks, pulseeriks ega teeks muid imetrikke. Siis võiks sobida klassikaline iminapaga dildo, mille võid asetada lauale, põrandale või kasvõi seinale.\nNB! Iga mänguasja juurde peaks kindlasti valima ka kvaliteetse libesti. Kuidas libestit valida, loe meie blogist.\nUlakal Kaunitaril on ka hulgaliselt koolitusi, mis on hetkel kolinud meie butiigist veebi. Kodus õppimise plussiks on see, et saad kohe pärast teoreetilist loengut õpitud nippe enda peal praktikas katsetada ja oma keha tundma õppida. Nii oled täiuslikult valmistunud päevaks, mil prints valgel hobusel su ellu ratsutab, kuigi usume, et sul on nüüd nii palju nauditavat tegevust, et mõnda aega sa printsidest puudust ei pruugi tundagi.\nKasuta oma aega targalt, õpi uusi trikke, katseta piire, unusta valehäbi ja luba endal kogeda imelisi naudinguid!\n10 fakti spermast\nPostitanud 09.09.2016 - Ulakas Kaunitar teemal Meelelahutus, Vaba teema | 10 fakti spermast kommenteerimine on välja lülitatud\nTänane blogipostitus on puhtalt silmaringi avardamiseks ja kergeks meelelahutuseks pärast väsitavat tööpäeva või unetut ööd. Vanasti loeti hommikukohvi kõrvale ajalehest uudiseid, nüüd saab lugeda Ulaka Kaunitari blogist fakte sperma kohta. Miks ka mitte?\nSooloseks: faktid vs müüdid\nPostitanud 16.07.2015 - Ulakas Kaunitar teemal Lelud, Segud | Sooloseks: faktid vs müüdid kommenteerimine on välja lülitatud\nTäna piilume naiste magamistubadesse ja uurime, mida ja kui tihti nad seal tegelikult teevad. Paljastame müüdid ja tegelikkuse.\nParimad G-punkti lelud\nPostitanud 26.08.2014 - Ulakas Kaunitar teemal Lelud | Parimad G-punkti lelud kommenteerimine on välja lülitatud\nG-päeva ootuses räägime veidi lähemalt G-punkti leludest. Millise hoolde neist siis ikkagi oma G-punkt usaldada?\nKas sõprus mehega on võimalik?\nPostitanud 28.05.2020 - Kaari Annist teemal Blogi, Meelelahutus, Vaba teema | Kas sõprus mehega on võimalik? kommenteerimine on välja lülitatud\nMul oli kooliajal üks klassivend, kellega jagasime ühist kooliminemise teed ja kellega olime mõnes tunnis ka pinginaabrid. Mõnikord meid narriti ja küsiti, et “kas me käime vä?”\nSisesta summa 17 + 2\talla, et tõestada, et oled inimene.


Julgeoleku siirded pehmesse maailmaosasse — Sirp\nJulgeoleku siirded pehmesse maailmaosasse\nOstsin nädalavahetusel ühest suurest Tallinna südalinna poest pudeli Bulgaaria päritolu letšot. Bulgaaria on siiski Euroopa Liidu liikmekandidaat ehk peaaegu usaldusväärne partnerriik, seega – miks peaks tema toodangut pelgama? Vastupidi, ostes Bulgaaria või Rumeenia kaupa, toetame nende veel suure Euroopa ukse taga ootavate rahvaste püüdlusi õnnele ning aitame neil täita mitmesuguseid euronõudeid. Pudelil oli kirjas, et sisu võib rõõmsalt tarvitada veebruarini 2007. Aga suur oli minu üllatus, kui sisu pudeli avamisel plahvatusliku vungiga iseeneslikult pudelist väljus. Tavaliselt kastmed nii ei käitu.\nVanasti oleks olnud lihtne hinnata asi riknenud kaubaks ja ära visata. Aga tänapäeva maailmas ei või iial teada, kas tegu on tavalise tarbija petmisega või hoopis asümmeetrilise ohuga. Panikööri fantaasia võib letšopudelite taha kergesti konstrueerida muhameedliku vandenõu ning näha halvaks läinud toidukraamis viitsütikuga kildpommi. Sest miks bulgaarlased villisid oma letšo just ohtlikke kilde andvasse klaaspudelisse, mitte ohutusse plastiktaarasse? Valvas neokonservatiivne jänki ehk küsiks nii. Meie Eestis õnneks mitte. Tõenäosus, et käärimise tagajärjed poeriiulitel meie elule ohtu kujutaksid, on kaduvväike. Ja õnneks on ka üldrahvalikud paanikapuhangud teemal “eile London, täna Tallinn” vahetunud uute mõtteliste mänguasjadega nagu linnugripp ja puukentsefaliit.\nSeetõttu ei saanud ka välisminister Urmas Paet teisipäevases riigikogu ees peetud ettekandes viirusemutatsioonidest mööda. Kuid tema põhisõnum oli muu. Kuna rahvusvaheliselt, see tähendab ÜROs on terrorismi definitsioonis kokku leppimata, kobame me oma võitluses selle globaalset eristaatust nautiva ohu vastu poolenisti pimeduses. Seetõttu peab tegema poole rohkem kui kindla peale mängus, ka asju, mis tagantjärele võivad tarbetuks osutuda.\nLihtne pool asjast on inimesed ja relvad. Me teame, et terrorismivastast võitlust peetakse eeskätt kaugetes ohukolletes ja seda võitlust peavad sõjamehed. Kui Eesti ka muud ei saa teha, siis oma kaitseväelasi ette valmistada ja kriisikolletesse saata ikka saab. Isegi peab saatma, sest nii oleme lubanud iseendale ja kõigile NATO riikidele.\nVälismissioonidele pühendas Paet õige pika lõigu, otsekui püüdes ennetavalt kustutada riigikogus valimiste eel kasvavat kiusatust hakata “Eesti poisse koju tooma” olgu siis Iraagist või Afganistanist. Eriti Afganistani puhul rõhutas Paet diplomaatilisel viisil, et Eesti üksused on sinna läinud, et jääda. Aastakümneteks. Ka Iraagis soovitakse olla, kuni vaja. Lootus, et Iraagist äratulemine valimisteemaks ei kerki, pole ehk küll määratud täituma. Tegu on puhtalt õnneasjaga, sest kui uusi tööülesannete täitmisel langenuid ei lisandu, teemat pole. Piisab aga vaid ühest ebaõnnesõdurist, et rahvusvahelisel areenil julgelt tegutsemise vastased täiesti põhimõttelagedat lamenti lööma saaksid hakata. Ja siis enam mõistuspärased argumendid lepingute siduvusest, ausast, vastastikku kasulikust kauplemisest jne ei loe.\nPaet sai riigikogule papajannsenlikult paljustki positiivsest, maale ja rahvale tulusast pajatada. Kusjuures kaalukas osas sellest kuulub hoopis kaitse-, mitte välisministeeriumi valitsemise alla. Ja pandagu tähele, head asjad militaarvallas on saanud võimalikuks tänu sellele ammusele konsensusele, et riigikaitset rahastatakse pikaajalise kokkuleppe alusel ja püüeldakse kõigile teada kahe protsendi poole SKTst. Kui kaitseraha otsus kunagi aastaid tagasi sündis, polnud see ei seadus ega isegi punkt koalitsioonilepingus, vaid härrasmeeste suusõnalise kokkuleppega seatud eesmärk, mis alles hiljem kolis ka kirjalikesse poliitilistesse dokumentidesse.\nÜhelgi teisel elualal samasugust kokkulepet pole ning seetõttu võib kaitsepoliitika arengusuundi pidada ainsaks riigis kehtivaks realistlikuks arengukavaks. Muudega on täpselt nii, nagu Peeter Olesk kõrvalveerul muuseumidest kirjutab. Kuni finantspool on ebaselge, tegelikke tulemusi ei sünni. Midagi küll sünnib, aga ebakindlalt ja nurina saatel. Võimalik, et riigikaitsega samasuguste rahaliste tagatiste pakkumine hariduse või kultuuri vallas on poliitiline võimatus. Ent kui on, siis miks?\n“Väikeriik ei püsi koos, kui seda ei hoia koos oma keel ja kultuur, oma kodu tunne ja oma ajaloo tundmine. Need, klassikaliselt pehmete väärtustena käsitletavad asjad on vajadusel kõvemad kui kivi ja kindlamad kui raud.” Need välisministri sõnad oleksid pidanud tulema hoopis riigikogu kultuuripoliitika arutelul kultuuriministri suust kõne avalausetena. Aga sellist arutelu riigikogus ei peeta, rääkimata sellest, et kivi ja raud ka garanteeritud osale rahvatulust võiksid pretendeerida. Julgeolekupoliitikas ei saa riigikogu sellist hoiakut pidada muuks kui asümmeetriliseks ohuks.


Kõik Linuxi topeltkäivituse kohta: installige ja eemaldage turvaliselt\nPõhiline » Kuidas » Kõik Linuxi topeltkäivituse kohta: installige ja eemaldage turvaliselt\nKui soovite Linuxit proovida Windowsist kohe lahkumata, võite installida Linuxi topeltbuuti. Selles artiklis selgitame, kuidas see töötab, ja selgitame ka seda, kuidas saate selle sektsiooni uuesti turvaliselt kustutada.\nIgal juhul eeldame, et teie süsteemis töötab Windows 10. Enne Linuxiga topeltkäivituse installimist kaaluge kõigepealt süsteemi täielik varundamine. Ohutuse huvides teete seda ka siis, kui soovite Linuxi pärast eemaldada.\nSamuti kontrollige, kas teil on nn UEFI-süsteem või (mõnevõrra vanem) BIOS-süsteem. See võib teie USB-mälupulga koostamisel olla oluline (vt allpool). Vajutage Windowsi klahvi ja sisestage süsteem, pärast mida käivitate rakenduse Süsteemi info käivitama. Jaos Süsteemi ülevaade, Mesilane BIOS-i režiim lugesid kumbagi UEFI ära ka Katkestatud.\nSamuti kontrollite, kas teil on endiselt piisavalt vaba kettaruumi. Vajutage Windowsi klahvi + R, toksake diskmgmt.msc ja vajutage sisestusklahvi. Teil on eelistatavalt minimaalselt 20 GB Jaotamata kettaruumi. Vajadusel peate kõigepealt sektsiooni kahandama.\nPärast seda keelake Windowsi kiire alglaadimise funktsioon, kuna topeltkäivitamisel võib seda olla keeruline teha. Vajutage Windowsi klahvi, tippige konfiguratsioon ja avage see Kontrollpaneel. Valige Süsteem ja turvalisus ja Muutke toitenuppude käitumist jaotises Toitehaldus. kliki Muutke seadeid, mis pole praegu saadaval ja tühjendage see Luba kiire käivitamine. Kinnitage Muudatuste salvestamine.\nInstallige Linux koos Windows 10-ga\nLinuxi installi alustamiseks peate lisama soovitud versiooni otseülekandekandjale. Võtame näiteks populaarse levitatava Ubuntu. Kõigepealt laadite alla Ubuntu. Seejärel laadige alla kaasaskantav tasuta tööriist Rufus ja käivitage see. Sisestage (tühi) USB-mälupulk arvutisse ja valige see aadressil Seade. The Alustava ettevõtte valik kohaneda Plaat või ISO-pilt ja nupu kaudu VALIMINE suunake teid allalaaditud iso-faili juurde.\nKui teil on UEFI-süsteem, siis valiteGPT Mesilane Jaotise paigutus ja UEFI (CSM puudub) Mesilane Sihtsüsteem. Kas see polnud mitte „EUFI”, vaid „Vananenud? Siis valite vastavalt MBR ja BIOS või UEFI. Jätke muud valikud puutumata, mille järel saate protsessi alustada soovitatud vaikevalikutega).\nSeejärel käivitate süsteemi USB-mälupulgalt. Võimalik, et peate kohe pärast käivitamist vajutama spetsiaalset klahvi, näiteks Esc, Del, F2 või F12. Kui kõik läheb hästi, kuvatakse alglaadimismenüü ja saate valida oma USB-mälupulga.\nHetk hiljem määrate soovitud keele, näiteks Hollandi, nagu ka õige klaviatuuripaigutus. Valite natuke kaugemale Installige Ubuntu koos Windows 10-ga. Määrate õige ajavööndi, sisestate kasutaja ja arvuti nime ning parooli ja installimine võib alata.\nPärast süsteemi lõpetamist ja taaskäivitamist kuvatakse teile Ubuntu spetsiaalne käivitamismenüü: grub2. See võimaldab teil valida (teiste seas) Ubuntu või Windows 10. Teie kahekordne alglaadimine on valmis!\nKustuta Linuxi sektsioon\nOlete andnud Linuxile õiglase võimaluse, kuid lõpuks veenab operatsioonisüsteem teid nagunii. Siis pole muidugi mõtet lasta sellel operatsioonisüsteemil hõivata väärtuslikku kettaruumi. Nüüd eemaldame OS uuesti. Enne jätkamist on üks asi väga oluline: vajate varsti USB-mälupulka, millega saate Windows 10 installida. Lugege selle saidi mujalt, kuidas saate Windows 10 USB-mälupulgale panna.\nLinuxi sektsiooni kustutamine on kaheastmeline protsess: esmalt kustutatakse Linuxi sektsioon (id) ja seejärel kohandatakse alglaadurit nii, et Windows käivituks automaatselt rippmenüü grub2 asemel.\nAlustame Linuxi sektsiooni (de) kustutamisega. Kuna selle jaoks pole konkreetset desinstalliprogrammi saadaval, teeme seda nüri kirvega. Vajutage Windowsi klahvi + R, toksake diskmgmt.msc ja vajutage sisestusklahvi. Aastal Windowsi kettahaldus tõenäoliselt tunnete ära Linuxi partitsioonid.\nSõltuvalt Linuxi installist võib neid olla mitu. Erinevalt Windowsi sektsioonidest pole Linuxi sektsioonidel tavaliselt draivitähte ja loendis pole ühtegi failisüsteemi.\nParemklõpsake sellisel Linuxi sektsioonil Disk Management graafilises esituses ja valige Kustuta helitugevus. Vajadusel korrake seda teiste Linuxi sektsioonide puhul. Hiljem saate lugeda, kuidas saadaolevat kettaruumi taastada.\nNüüd saate arvuti taaskäivitada. Näete, et Linuxi alglaadur grub2 on endiselt puutumata ja soovib selle üle võtta. Kuna see kusagil ei suuda Linuxi sektsiooni tuvastada, lülitub grub2 paanikarežiimile. Peaaegu kõik, mida see endiselt näitab, on viip grub päästmine>. Loo lõpp.\nNii et lihtsalt lülitage arvuti välja ja taaskäivitage see eelnevalt ettevalmistatud Windows 10 installipulgaga. Võimalik, et peate käivitamisel uuesti vajutama spetsiaalset klahvi, mille järel saate alglaadimismenüüst oma USB-mälupulga valida.\nHetk hiljem algab Windowsi installiprotseduur. Pärast keele, ajavööndi ja klaviatuuri määramist klõpsake nuppu Järgmine ja siis edasi Lähtestage arvuti. Nüüd valite järjest Probleemide lahendamine ja Käsurida.\nSisestage käsk bootrec.exe / fixmbr ja kinnitage sisestusklahviga. Seejärel sulgege aken ja valige Mine. Teie süsteem peaks nüüd Windows 10-ga kenasti taaskäivituma.\nEbatõenäolisel juhul, kui see ei toimi, proovige seda Tõrkeotsing, käivitusparandus.\nLinux on kadunud ja Windows töötab jälle nagu võlu. Sellegipoolest on veel mõned jäänused, millega tegeleda. Näiteks on vabanenud kettaruum, millel pole praegu funktsiooni. Õnneks saate neid uuesti kasutada. Käsitleme artiklis 10 toodud võimalusi Windows 10 sektsioonide suurendamiseks.\nLõpuks, kui olete oma topeltkäivituse installimiseks Windowsi kiire alglaadimise funktsiooni keelanud, ei takista miski seda funktsiooni aktiveerimast. Teete seda täpselt nii, nagu varem kirjeldatud, ainult seekord panete linnukese Kiire käivitamise lubamine (soovitatav).


Beachwood House Majutusasutused : Broneeri nüüd\nBeachwood House Byron Bay : kohene broneeringukinnitus ja madalad hinnad sihtkohas Byron Bay Beachwood House Agodalt. Asudes paigas Byron Bay Surroundings, on Beachwood House täiuslik koht, kus kogeda linna Byron Bay ja selle ümbruskonda. 5.4 km kaugusel linnaelevusest, asub see 4-tärni hotell suurepärases kohas ja p\nAsudes paigas Byron Bay Surroundings, on Beachwood House täiuslik koht, kus kogeda linna Byron Bay ja selle ümbruskonda. 5.4 km kaugusel linnaelevusest, asub see 4-tärni hotell suurepärases kohas ja pakub ligipääsu linna suurimatele vaatamisväärsustele. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nBeachwood House's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist.\nBeachwood House õhkkond peegeldub igas numbritoas. lameekraanteleviisor, Mittesuitsetajate toad, küte, laud, rõdu/terrass on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu aed. Avasta kütkestav segu Beachwood House professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\n30 MacGregor St, Byron Bay Surroundings, Byron Bay, Austraalia\nOasis Apartments and Treetop Houses Lisateave Popular\nAsudes paigas Town Center, on Oasis Apartments and Treetop Houses täiuslik koht, kus kogeda linna Byron Bay ja selle ümb...\nHibiscus Motel Lisateave Popular\nPakkudes kvaliteetset majutust Byron Bay rannad, vaatamisväärsused, restoranid piirkonnas, on Hibiscus Motel populaarne ...


Eesti arsti palk Soome kolleegi omast kolm korda väiksem\n11. november 2013 kell 5:00\nTervise Arengu Instituudi iga-aastase tervishoiutöötajate palgauuringu andmetel oli arsti keskmine brutokuupalk koos lisatasudega tänavu 1941 eurot, mis on võrreldes eelmise aastaga neli protsenti enam.\n"Eesti arstid teenivad keskmise palga välja suure ülekoormusega töötades," ütles Eesti Arstide Liidu peasekretär Katrin Rehemaa Delfile.\nKui täistööajaga töötavate Eesti arstide keskmine brutokuupalk koos kõigi lisatasudega oli 1941 eurot, siis Soome arstide liidu andmetel oli arsti keskmine palk tänavu märtsis 6393 eurot. "Seega vahe Eestiga on umbes kolmekordne," märkis Rehemaa.\nTema sõnul peab aga arvestama, et Soomes saadakse sellist keskmist palka normkoormusega. Kui ka Soomes teeks üks ära 1,4 inimese töö, siis tuleks keskmine palk ligi 9000 eurot, kirjutas Delfi.\n20. september 2016 kell 9:15\nArstid: nurume kolleege kriitilisi patsiente vahele võtma\nPERHis kogunes suur saalitäis meditsiinitöötajaid hoiatusstreigiks – nõuti paremat palka ja kõigi patsientide võrdse ja õigeaegse ravimise võimalikkust.


Taskulambid igaks olukorraks nii tööl kui kodus | 1a.ee\nJärgmiseks esmaspäevaks 1a väljastuspunktis (5)\nJärgmiseks esmaspäevaks märgitud aadressile (5)\nJärgmiseks teisipäevaks 1a väljastuspunktis (12)\nKäsi projektorid (32)\nValgusallikaid on mitut tüüpi: LED, Krypton ja vaakumlambid.\nSõltuvalt valgusallikast, muutub valguse tüüp, tööaeg ja põrutuskindlus.\nValgusvihu pikkus (m)\nNäitab vahemaad, kui kaugele lamp valgustab. Mida eredam on valgus, seda kõrgem on see näitaja.\nNäitab kasutatavate patareide tüüpi, mis omakorda mõjub lambi tööaega.\n2 x AA patareid (13)\n3 x AA patareid (8)\n4 x AA patareid (4)\n1 x AAA patareid (3)\n2 x AAA patareid (1)\n3 x AAA patareid (49)\n2 x D patareid (2)\n1 x CR123 patareid (1)\n1 x Li-Ion patareid (4)\n2 x CR2032 patareid (1)\n3 x AAA mikro patareid (2)\n3 x C patareid (1)\n3 x D/LR 20 patareid (1)\n3 x D patareid (1)\n4 x CR123 patarei (1)\n4 x micro AAA patareid (1)\n6 x AAA patareid (1)\n6 x AA patareid (5)\nCT18650 patarei (1)\nLaetav aku (9)\nLaetav Li-on aku (12)\nLi-ion aku (2100 mAh) (1)\nLi-ion laetav patarei (1800 mAh) (2)\nPbAc laetav aku (500 mAh) (6)\nSõltuvalt valitud korpuse materjalist, muutub taskulambi kuju ja kaal.\nAlumiinium, Plastik (5)\nPlastik ja kumm (4)\nPlastik, metall (4)\nPlastik / metallist sulam (1)\nPlastik / polüester (1)\nPlastik / silikoon (6)\nPolüpropüleen, kumm (1)\nTööstusliku taseme ABS (6)\nIPX6 - Vastupidav lühikest aega ja vähesel kokkupuutel veega.\nIPX7 - vastupidav kuni 1 meetri sügavusel 30 minutilise perioodi.\nIPX8 - vastupidavus sügavuses rohkem kui 1 meeter.\nLampi on kontrollitud kuuel erineval viisil- raputades ja põrutades kontrollimaks tema töövõimet ja kvaliteeti.\n1 - 48 tooted 142\nValgusallika arv: 1\nValgusvihu pikkus (m): 300\nHeledus: 600 lm\nBrennenstuhl LuxPremium Rechargeable LED Flashlight CREE-LED 250lm\nValgusvihu pikkus (m): 160\nHeledus: 250 lm\nTööaeg: 3.5 tundi\nEsperanza Headlamp Vega EOT002\nTööaeg: 50 tundi\nDefort DDL-60 Charging Flashlight\nTüüp: Käsi projektorid\nValgusvihu pikkus (m): 150\nHeledus: 217 lm\nTööaeg: 85 tundi\nKorpuse materjal: Tööstusliku taseme ABS\nHaushalt Lamp SD-3969 2W LED\nHeledus: 120 lm\nMaclean Fashlight LED Black\nValgusallika arv: 24\nDuracell Headlamp LED Light\nValgusvihu pikkus (m): 31\nTööaeg: 160 tundi\nBrennenstuhl Rechargeable Flashlight SMD LED 1175450\nHeledus: 350 lm\nTööaeg: 7 tundi\nKorpuse materjal: Plastik ja kumm\nValgusvihu pikkus (m): 55\nHeledus: 55 lm\nValgusallika arv: 8\nHeledus: 80 lm\nKorpuse materjal: Plastik / metallist sulam\nPetzl Tikka Hybrid White/Blue\nValgusallika arv: 3\nValgusvihu pikkus (m): 65\nHeledus: 300 lm\nTööaeg: 120 tundi\nEasy Camp Habu Torch Lantern 680099\nTööaeg: 16 tundi\nAnsmann Inspection Light WL280B Black/Red\nValgusallika arv: 5\nValgusvihu pikkus (m): 40\nHeledus: 280 lm\nTööaeg: 25 tundi\nCAT High Power Rechargeable Flashlight CT1105\nValgusvihu pikkus (m): 250\nHeledus: 570 lm\nValgusvihu pikkus (m): 50\nHeledus: 45 lm\nTööaeg: 12 tundi\nValgusallika arv: 14\nValgusvihu pikkus (m): 20\nTööaeg: 9 tundi\nCATerpillar Pocket Cob CT1000\nHeledus: 175 lm\nCaterpillar Focusing Power Pocket CT2105\nTööaeg: 6 tundi\nBrennenstuhl 1178600400 Creeled IP44\nHeledus: 450 lm\nKorpuse materjal: Plastik, metall\nValgusvihu pikkus (m): 140\nHeledus: 750 lm\nVarta Indestructible Headlight LED 1 Watt 3 AAA\nValgusvihu pikkus (m): 121\nTööaeg: 22 tundi\nValgusvihu pikkus (m): 105\nHeledus: 370 lm\nValgusvihu pikkus (m): 45\nHeledus: 12 lm\nTööaeg: 65 tundi\nEasy Camp Yarara Headlamp 680101\nHeledus: 18 lm\nEasy Camp Adder Headlamp 680181\nHeledus: 110 lm\nCATerpillar LED Work Light CT10300\nValgusallika arv: 6\nValgusvihu pikkus (m): 22\nHeledus: 75 lm\nTööaeg: 8 tundi\nEasy Camp Cantil Lantern 680098\nHeledus: 100 lm\nKorpuse materjal: Plastik / polüester\nDeWALT DCL040-XJ Cordless Torch\nCATerpillar Dual Tactical Light Beam CT3410\nHeledus: 275 lm\nVarta Flashlight LED High Optics Light 3 Watt 2 AA\nValgusvihu pikkus (m): 111\nHeledus: 180 lm\nTööaeg: 60 tundi\nCATerpillar Rechargeable Extendable Work Light CT3115\nHeledus: 170 lm\nPhilips Flashlight SFL4100/10\nValgusvihu pikkus (m): 180\nHeledus: 25 lm\nCATerpillar CT3110 Telescopic Torch Black\nTööaeg: 11 tundi\nMilwaukee Torch 12V Red\nValgusvihu pikkus (m): 23\nHeledus: 400 lm\nValgusvihu pikkus (m): 10\nHeledus: 150 lm\nVagner SDH Torch SD-3580 Black\nCaterpillar Focusing Rechargeable Headlamp CT4205\nValgusvihu pikkus (m): 120\nHeledus: 380 lm\nValgusvihu pikkus (m): 15\nHeledus: 60 lm\nCaterpillar Focusing Power Pocket CT2100\nTööaeg: 23 tundi\nVagner SDH Torch SD-3123 Silver\nHeledus: 10 lm\nEsperanza EOT004M Mini Flashlight Mix Color\nValgusallika arv: 9\nVagner SDH SD-3731 3W COB +3W LED 3AAA\nMis on parim mulle Taskulambid igaks olukorraks nii tööl kui kodus | 1a.ee\nTöötad tihti hämaras või armastad hoopis öösel ringi matkata? Sellistes tingimustes toimetamiseks on vajalikud taskulambid!\nKuigi tänepäeval on nutitelefonidel hulk funktsioone, sealhulgas ka taskulambi funktsioon, siis ei asenda see originaalset taskulampi. Meie poest leiad kvaliteetsed taskulambid, millega võid minna nii pikale matkale kui ka kodus toimetada või hoopis tööalaselt kasutada. Seejuures ei pea Sa kartma, et valgustugevus ei ole piisav või aku saab kõige ebasobivamal hetkel tühjaks.\nSaadaval on erinevat tüüpi taskulambid\nKuna valdkondi, kus taskulampi kasutada, on väga erinevaid, siis on toodetud mitu erinevat taskulambi tüüpi. Erinevad taskulambid on loodud silmas pidades valgustugevuse vajadust ning kasutamismugavust:\n• Käsiprojektorid – need lambid on tavaliselt mõõtmetelt suuremad ning raskemad. Seda seetõttu, et neil on reeglina suurem aku ning suuremad lambipirnid;\n• Pealambid – pähe kinnitatavad lambid on väga mugavad, kuna jätavad kasutamisel käed vabaks. Seetõttu sobivad pealambid kenasti pimedas töötamiseks;\n• Matkalambid – antud taskulambid on eriti võimsa valgustugevuse ning akuga. Samuti on neil eriti tugev korpus, et ekstreemsetes tingimustes vastu pidada. Reeglina on matkalambid veekindlad;\n• Taskulambid – väikeste mõõtmetega lambid, mis mahuvad kenasti taskusse.\nMille põhjal taskulampi valida?\nKuigi esmalt võib tunduda, et taskulambid on kõik ühesugused ning valiku tegemine ei ole keeruline, siis tegelikult on ka lampidel olulised erinevused. Hea taskulambi valimisel soovitame silmas pidada järgmisi nüansse:\n• Nähtavuse kaugus – näitab seda, kui pika vahemaa on taskulamp võimeline valgustama. Valgustugevus võib olla 10 kuni lausa 40 meetrit;\n• Korpuse materjal – valikus on alumiiniumist, kummist ning plastikust taskulambid. Kõige vastupidavam on alumiiniumkorpus;\n• Veekindlus – osad taskulambid sobivad märgades tingimustes töötamiseks, kuna on veekindla korpusega;\n• Põrutuskindlus – tugevdatud korpusega lambid, mis peavad vastu kukkumisele;\n• Valgusallikas – taskulambil võib olla kuni 16 LED pirni. Mida rohkem pirne lambil on, sest parem on selle valgustugevus, kuid seda rohkem neelab lamp akut.\nTihti tuleb ette olukordi, kus üks hea taskulamp võib suureks abiks olla. Tänav ei ole öösel liikumiseks piisavalt valgustatud, auto puruneb pimedal maanteel sõites või elekter kaob kõige pimedamal õhtul? Tule ja muretse 1a.ee kvaliteetsest tootevalikust taskulamp igaks elujuhtumiks!


Täppidega tähtede õ, ä, ö ja ü kasutamine .eu domeeni nimes eristab inimeste hulgast idioodid | | Virgo Kruve blogi\nTäppidega tähtede õ, ä, ö ja ü kasutamine .eu domeeni nimes eristab inimeste hulgast idioodid\n10. detsember 2009 Virgo Kruve\t6 kommentaari\nAlates tänasest, ehk kaduneljapäevast 10. detsembrist, saab registreerida Euroopa Liidu erinevatele keeltele omaseid sümboleid sisaldavaid domeene. Samuti on lubatud kirillitsa ja kreeka tähestikuga nimed. Siiski tuleb kohe mainida, et õ, ä, ö või ü kasutamine domeeni nimes näitab, et tegemist ei ole mitte inimese vaid Eesti idioodiga. Selgitan seda lähemalt.\nEuroopa Liidu jaoks ühtne .eu domeen tuli käibele 2006. kevadel. Järgneva 3 aasta jooksul on registreeritud 3 miljonit ja enam .eu aadressi. Tõsiasi on aga see, et vähemalt Eestis kasutatakse endiselt ja valdavalt .ee lõpulisi ehk riigi tunnusega domeene. Mõelge nüüd ise oma peaga kui palju võiks olla teenuseid, mis vajavad erinevates riikides tutvustamiseks riikide ülest tunnust? Pealegi on igas riigis interneti kasutajad harjunud endiselt oma riigi tunnusega: Eestis näiteks delfi.ee, Lätis siis delfi.lv ja Leedus hoopis delfi.lt aga mitte keegi ei kasuta delfi.eu aadressi. Seega on inimeste eelistus esimeses järjekorras ikkagi asukoha riigi tunnusele ja alles selle järel tuleksid vähem geograafiliselt määratlevad aadressid kui .eu või kasvõi .com ja .net.\nSelline rahvuslike domeenide eelistamine on veel praegusel aastal aga näiteks 5 aasta pärast võib olla see tasakaal juba muutunud .eu kasuks ja mitte keegi ei kasuta eriti .ee domeene enam. Pealegi on kuulu järgi kava järgmisest aastast kehtestada .ee domeenide registreerimiseks aastane tasu 300 krooni ja see on umbes 3 korda kõrgem kui .eu või .com tasu. Seega võib toimuda .ee domeenide hülgamine ja siirdumine suhteliselt lähedasele .eu aadressile.\nTäppidega domeenid petavad kasutajat: õ on tegelikult xn--\nNii, kõik te õhinas eesti täppidega tähtede registreerimisest unistajad, võiksite endale selgeks teha veel ka teise ja tehnoloogilise aspekti.\nNimelt: kõik domeenid on endiselt registreeritud ja kirjutatud ladina tähestikus ja sellest erinevaid sümboleid asendatakse märkidega.\nNäiteks õ asemel kirjutatakse xn--\nSelle selgitamiseks toon järgneva tabeli, kus esmalt on antud IDN ehk siis erinevate keele sümolitega domeeni nimi ja selle järel selle ACE string vaste.\nõhtuleht.eu on tegelikult xn--htuleht-00a.eu\näripäev.eu on domeen xn--ripev-frad.eu\npäevaleht.eu vastab aadressile xn--pevaleht-0za.eu\nülikool.eu tuleb sisestada xn--likool-2ya.eu\nSelle põhjuseks on asjaolu, et näiteks üheski teises Euroopa Liidu liikmesriigis ei ole kasutaja klaviatuuril tähti õ, ä, ö või ü. Õigemini, mõnedes keeltes on neist mõned olemas aga mitte alati. Selle vältimiseks kus näiteks lätlane tahab sisestada aadressi ülikool.eu peabki ta tegelikult sisse tippima xn--likool-2ya.eu\nSeega on erinevatele keeltele omaseid sümboleid sisaldavad domeenid justkui konkurentsi tekitamiseks nende maade rahvuslikele domeenidele.\nNäiteks Eestis saab registreerida ainult ladina tähestikus domeene aga Soomes on lubatud ka täppidega tähed. Näiteks poolas on registreeritud üle miljoni domeeni lõpuga .pl aga selle kõrval on ka umbes 15 protsenti selliseid .pl domeene, milles on kasutatud IDN ehk poola tähestikule omaseid sümboleid.\nTaoline tähestiku laiendamine domeenide nimedele toob kaasa kaks kahjulikku tagajärge. Mõnede märksõnade, firmade nimede või kaubamärkide puhul tuleb registreerida kaks domeeni, sest sa ei tea kunagi, kas võimalik klient kirjutab täppidega aadressi või ilma. eesti näites siis paevaleht.eu kui ka päevaleht.eu\nSamuti on kahjulik mõju interneti domeenide rahvusliku kuuluvuse järgi isolatsiooni jäämine. Kui sul puudub klaviatuuril näiteks Eesti keelele omane õ täht, siis ole sa võimeline isegi Lätis olla lugema aadressi õhtuleht.eu. Seega toimub info avardamise asemel hoopis sellele piirangute seadmine.\nLõpetuseks võib ju küsida, et miks neist probleemidest ei ole räägitud. Vastus sellele on lihtne: raha. Domeenide registreerijad on huvitatud, et aadresse registreeritakse juurde. Sõnade arv on ei ole piiramatu ja selle pärast leiutataksegi kas uusi domeene, näiteks .tel või .name on globaalselt saadavad aga väga-väga vähe levinud domeenid, või tuuakse sisse rahvuslikele keeltele omaseid sümboleid.\nKui tahad ikkagi registreerida mõnda domeeni eesti keele tähtedega õ, ä, ö või ü, siis vaata selle ladina tähestiku nimekuju aadressilt:\nSealt näedki ära, et päevaleht.eu nimele vastab xn--pevaleht-0za\nNeile, kes kasutavad IE brauserit, jääb brauseri ribale küll päevaleht.eu aga kõikide teiste brauserite (Firefox, Netscape, Opera, jne) aadressi reale hoopiski xn--pevaleht-0za. Sama nimekuju hakkab ilmselt olema ka otsingurobotite tulemustes. Vaatasin hetkel, et google saab hakkama ä tähega domeeni tulemustes korrektse kuvamisega aga ma ei julge seda lubada teiste tähtede korral. Ilmselt mängib siin ka asjaolu, et ma vaatan seda et keeletoega brauseris. Kui mul oleks en või lv, siis võiks ka pilt olla teine.\nMuidek: aadress päevaleht.eu on juba registreeritud ja kuulub\nName Olljum Henno\nOrganisation RoyalTeam OÜ\nSamale firmale kuulub ka õhtuleht.eu (xn--htuleht-00a) ja samuti äripäev.eu (xn--ripev-frad)\nSee firma on varem mulle silma jäänud späm kirjade laiale saatmise teenuse pakkujana. Nende i-mail.ee nimeline teenus polnud eriti tulus, sest 20. novembril oli firmal 18 tuhande kroonine maksuvõlg.\njärgnevalt koopia späm kirjade saatjate infost www.spami.ee pealt\nAsutuse e-post: [email protected]\nadministratiivne kontaktisik: Andres Olljum [email protected]\nadministratiivne kontaktisik: Henno Olljum [email protected]\nroyalteam oü maksude võlg ehk websitemill.net ehk i-mail.ee tasumata maksud\nTeisi RoyalTeam späm kirju leiab aadressilt http://www.spami.ee/tag/royalteam-ou/\nIlmselt on varsti oodata spämmi kas siis äripäev.eu või päevaleht.eu aadresside pealt.\nSamuti on täppidega tähtedest registreeritud\nPaul Kristjan Lilje\nDomain Name: XN–HTULEHT-00A.COM\nSamale isikule ka äripäev.com ja päevaleht.com\nKokkuvõttes: täppidega tähtede domeenide registreerimine ei ole loogiliselt mõtlevale inimesele kohane, sest tegelikult saad mingi XN– sümbolitega aadressi, millega ühelgi inimesel pole midagi peale hakata.\n← Linnastunud inimestele tuleb anda lindude toidumaja veebikaamera\nPostitus number 523 →\n6 thoughts on “Täppidega tähtede õ, ä, ö ja ü kasutamine .eu domeeni nimes eristab inimeste hulgast idioodid”\n10. detsember 2009 at 17:32\nMulle tundub, et sellisel juhul tuleks lihtsalt registreerida kaks domeeni, näiteks õhtuleht.eu ja ohtuleht.eu, esimene jääb puhtalt sisetarbimiseks. Kuid ausaltöeldes ega ma ka täpilistes tähtedes väga suur kasu tõusmas ei näe, olen pealegi täppideta domeenide-mailidega väga harjunud.\n10. detsember 2009 at 19:00\nHuvitav, kuidas näiteks US klaviatuuri kasutajad neid täpikutega aadress brauser aadressireale kirjutavad… Mina ei kujuta hästi ette. Nemad seal pole ju kunagi pidanud mingeid Alt+xxx koode meelde jätma.\n11. detsember 2009 at 02:10\non olemas US-international layout. Suht standardselt igalpool olemas (kuigi windowsi pealt tulnule oli maci oma imelik). Seal käib igasugu täpiliste esilemanamine umbes nii – esiteks vajutad seda igerikku, mis normaalsele tähele juurde tuleb, ä puhul siis jutumärke, ja teiseks tähte, ä puhul siis a-d (ehk kokku ” ja a järjest. lihtsalt ” saamiseks ” ja tühik järjest).\nMeetod on muuseas oluliselt inimlikum kui enesele eesti klaveriasetus selgeks vägistada..\n10. detsember 2009 at 20:09\n1) normaalne kasutaja juba ammu ei trüki midagi kuhugi sisse.\n2) ammugi siis brauseri aadressiribale (mis too selline üldse on?). Tipib netisse, googlesse… ja need teavad juba ise, kas ohtuleht lahendada kui õhtuleht.ee või ohtuleht.eu või mis.\nkogu see domeenimajandus on ammu päriselule jalgu jäänud.\n10. detsember 2009 at 20:13\nMina olen arvamusel, et täpitähed on head. Samuti kirillitsa ja veel kaugemad märgisüsteemid. Inimesed ei peaks oma keelt arvuti järgi väänama vaid arvuteid vajadusel järgi aitama.\nAlati leidub inimesi, kellele noaaegse programmi toimimine on olulisem, kui viisakas keelekasutus, aga pikapeale harjutakse ja hakkab ka laiemalt meeldima.\nMuuseas, sarnane kadaklus näib valitsevat ka arvutiklaviatuuride asjus – pole võimali osta väikest sülearvutit, mil oleks ilma eesti paigutusega klaviatuur.\n10. detsember 2009 at 23:40\nJajah, ideoloogiliselt on ju nunnu, kui domeenid on täpitähtedega ja kirillitsas ja araabia kirjas ja hiina hieroglyyfides ja tšerokiide tähestikus. Aga kui ma olen arvuti taga, kus ma sellises domeenis varem käinud pole, otsin ma sellist nime Google’i abiga, sest teisiti ei saa. Ja kui ei leia, löön käega – või mul peab sinna pääsemiseks eriline valu olema. Mobiili peal on asi veel hullem. Muuseas, aina enam inimesi kasutab netis käimiseks telefone või lapakaid, kus võib kogu Alt-koodide nostalgia sisse soolata.\nMõnikord peitub näilise kasutajamugavuse taga tegelikult kasutajavaenulikkus.


TAROSKOOP 22.-28. oktoober. – Kirsti Timmer | taroskoop & blogi\nJÄÄR tunneb end nädala algul üksikuna, tal on nii palju tööd, et tekib tunne nagu muud elu ei olegi. See toob jäära meeleollu musti värve. Ta kipub ahastama ja end haletsema, et tema elu vaid töös seisnebki ja kõik muu pole justkui enam tema jaoks. Jäära hing on haige, keegi hoiab teda nagu lõa otsas, see poob ja kägistab, aga jäär on löönud vedelaks ja ei julge oma tundeid tunnistada, sest kardab teha vale sammu. Nii nutab ta patja ja rügab edasi.\nSÕNN teeb tulevikuplaane, need on tal vinged, aga kahjuks jääb oskustest seda kõike teoks teha, puudu. Sõnn hindab end lihtsalt üle. Kipub siis end süüdistama ja võib veidike endasse tõmbuda. Kõige selle juures on positiivne, et tema pereelu võidab sellest kurvastusest. Sõnn pühendab palju aega lastele ja see mõjub ka talle endale hästi. Nädala teine pool toob tema teotahte jälle tagasi. Siis on ta uutele algustele avatud, helistab kellelegi, kes teda huvitavast teemast rohkem teab ja küsib nõu. Õige otsus!\nKAKSIKUD on sel nädalal turvalised kaaslased, veedavad palju aega oma lastega ja suudavad ka tööl probleeme lennult lahendada. Rahalises mõttes hea nädal. Hoiatus: ärge kippuge kõike nii süvitsi analüüsima, muidu jääte ajahätta. Kaksikutel on sel nädalal hea aeg alustada uute ettevõtmistega. Armastuses on kõik seni suurepärane kuni partner ei muutu liiga järelandlikuks, see viskab kaksikutel bloki ette. Nad tahavad siiski põnevust ja vallutusi.\nVÄHK on juba ammu mõelnud muudatustele oma elus, aga kartnud seda sammu astuda. Sel nädalal ületab ta oma hirmu ja teeb lõpparve millegagi, mis on tema edasiminekut takistanud. Samas ei ole ta oma tuleviku osas üldse kindel, oli see ikka õige samm, aga vähk tahab hingerahu ja seda pole tal ammu olnud. Kodus on vähk samuti valikute ees, üks või teine tee. Sel nädalal ta kõiki otsuseid veel ei langeta. Armastuses on vähil ka kaks rauda tules, no las olla…las see vähk naudib.\nLÕVI mõtleb suhete osas endale ise probleeme välja. Ta tunneb, et on justkui eemale lükatud selle poolt, keda tema tahab ja ihaldatud kellegi poolt, kes talle huvi ei paku. See vaevab teda. Ise ei võta ka oma asjade lahendamiseks midagi ette. Lõvil on tohutu tõmme kellegi poole, kellele ta vaatab alt üles. Aga ei midagi…kannatab vaikselt oma tõmbe käes. Seega, lükkab armastuse südame tagumisse soppi ja tegeleb maiste asjadega edasi. Rahalises mõttes hea nädal, edukas. Lõvi on hakkama saanud millegi sellisega, mille eest ta endale pai teeb, aga ega see teda loorberitele luba jääda. Tal on nii suured sihid silme ees, et tema mõtted uitavad juba kusagil kaugel uutel jahimaadel.\nNEITSI teeb tööd ja sillutab enda karjääri. Rügab hoolega ülesmäge ja teeb sellega liiga oma tervisele. Inimene peab vahepeal puhkama ka. Neitsi arutleb sel nädalal ka oma armuteemade üle, talle tundub, et talle oleks keegi nagu needuse kaela pannud, miskipärast ei õnnestu tema suhted kohe üldse. Neitsid-needusi ei saa nii lihtsalt panna, ärge ajage oma hädasid needuse kaela, oma viga on! Mulle tundub, et sel nädalal võtavad minuga ühendust just neitsid, küsimused puudutavad ikka suhteid. Rahaasjad on neitsil õnneks korras, aga tal ei ole sel nädalal aega oma raha enda huvides küll kulutada.\nKAALUD on armunud. Suunavad kogu oma energia armastusse. Samas suudavad nad kaitsta end haiget saamise eest, kuidagi väga tasakaalukalt häälestavad end. Saavad ise sellest armumisest jõudu, aga samas päriselt end ei ava-väga kavalalt toimetavad ja see teeb nad põnevaks ning hoiab vastaspoole huvi üleval. Kaalud võtavad seda nädalat mõnuga, tahavad puhkavad, tahavad teevad tööd-kuidagi mõnus on neil olla. Raha armastab neid ka, aga ärge seda siis niisama tuulde loopige, teil on see oht.\nSKORPION tunneb suhetes, et tema ja partneri vahel on mingi sein, no ei ole seda üksmeelt. Tegelikult on skorpion ise mingi piiri ette tõmmanud, ei tasu partnerit süüdistada. Tööl on skorpion põhjalik, võimalik, et õpite midagi juurde. Tunnete huvi iga pisidetaili vastu ja ei lase vähimatki apsakat sisse. Skorpion võib sel nädalal saada ühe kurva teate, see viib ta tuju nulli ja ta tahab mõnda aega omaette olla. Pole midagi teha, tuleb end ikka jälle püsti ajada.\nAMBUR pühendab end nädala algul täiega teistele ja saab siis aru, et tal endal on ju ka elu. Ükskõik mis otsast ja kuidas ta ka ei vaata, ei näe muudatusi. Kõik läheb justkui maha tõmmatud joont mööda. Nädala keskel või teises pooles kohtab ambur inimest minevikust ja siis on küll see hetk, et tuleb oma kiusatusele järele anda, no kaua te olete oodanud seda võimalust? Nüüd tuleb tegutseda. Kirgedetorm ja ambur ei kahetse.\nKALJUKITS on uue alguses. Ta on andnud hoogu millelegi, mis hakkab nüüd vormi võtma. Kaljukits juhib oma “projekti” kindlal käel edasi. Tulemused hakkavad juba näha olema. Kaljukitsel ongi väga töine nädal, kõik tahavad temast midagi ja talle see meeldib, aga ega tal millegiks muuks väga aega ei jäägi. Nädala lõpus vaatab ta peeglisse ja tunnistab endale, et tuleks ikka korraks aeg maha võtta ja puhata. Kaljukits puhkab kõige paremini looduses, sinna teda tõmbabki. Laeb akud täis ja sukeldub jälle tegutsemisse. Armuasju ma teil sel nädalal ma ei näe.\nVEEVALAJA on selle nädala patukott. Petumõtted peas! Veevalaja otsib suhetesse põnevust, tahab olla tähelepanu keskpunktis, isegi natuke illusioone kuluks ära. Lihtsalt on vaja midagi, mis erineks reaalsest hallist argipäevast! Veevalaja ei suuda sel nädalal jalad maas kõndida ja töömõtteid mõelda, tema pea on pilvedes ja ta tahab, et tal oleks lõbus. Tahab ilusat tulevikku ja põnevaid seiklusi. Unistamise nädal, vallatlemise nädal ka. No andke minna.\nKALAD on endast nii palju andnud, nad on end justkui tühjaks andnud. Nüüd tahavad nad vastu saada, aga mitte töörõõmu vaid isiklikku naudingut. Kalad mõtlevad vaid puhkusest, seksist, pahedest…Üks kiusatus ajab teist taga. No mõnda pahet saavad nad ka nautida, aga mitte kõiki. Võtke hetk ja puhake, kohe hakkab kogu kiire protsess jälle otsast peale. Aga te olete sellega harjunud\nCategoriestaroskoop Tags,horoskoop kaardimoor Tallinnas kaardipanija kaartidega ennustamine kirsti timmer mis tulevik toob nädala ennustus nädala horoskoop nädala taroskoop otsin ennustajat otsin kaartidega ennustajat taro tarokaardid tarokaartidega ennustamine uus nädal\nPrevious PostPrev Post Miks need kivid ja küünlad mulle armastust ei too?\nNext PostNext Post Tunnustusest ja heast sõnast…


Põhiline·Microsoft·Windowsi tulemüüri kiirendamine ja keelamine käsurida kasutades\nVõrguühenduse testimisel või muude tõrkeotsinguülesannete täitmisel peate võib-olla Windowsi tulemüüri ajutiselt välja lülitama. Windowsi tulemüüri kiireks keelamiseks või lubamiseks võite kasutada Windows 10 ja Windows 8 käsurida Netsh.exe .\nWindowsi tulemüüri keelamiseks käivitage kõrgendatud käsuviibast järgmine käsk.\nnetsh advfirewall lülitas kõik profiilid välja\nSee lülitab kõigi profiilide jaoks Windowsi tulemüüri välja.\nKui loote tulemüürireegleid liikluse lubamiseks või blokeerimiseks, saate neid eraldi rakendada profiilidele Domeen, Privaatne ja Avalik. Oletame, et kasutate sülearvutit. Need kolm erinevat profiili võimaldavad sülearvutitel lubada domeenivõrguga ühendatud sissetulevaid ühendusi, kuid blokeerivad ühenduse loomise katsed vähem turvalistes võrkudes (näiteks avalikud traadita levialad).\nDomeeniprofiil rakendub, kui arvuti on ühendatud oma Active Directory domeeniga. Kui liikmearvuti domeenikontroller on juurdepääsetav, rakendatakse seda profiili.\nPrivaatprofiil rakendub siis, kui arvuti on ühendatud privaatse võrguga. Vaikimisi ei peeta võrku privaatseks - kasutajad peavad võrgu asukoha, näiteks kodukontorivõrgu, eraldi märkima privaatseks.\nAvalik profiil on vaikimisi profiil, mida rakendatakse kõigis võrkudes, kui domeenikontroller pole saadaval. Näiteks rakendatakse avalikku profiili siis, kui kasutajad loovad ühenduse lennujaamades või kohvikutes asuvate WiFi levialadega. Vaikimisi lubab avalik profiil väljuvaid ühendusi, kuid blokeerib kogu sissetuleva liikluse, mis pole olemasoleva ühenduse osa.\nKonkreetse profiili jaoks Windowsi tulemüüri väljalülitamiseks kasutage järgmisi käsuridade näiteid:\nnetsh advfirewall lülitas privaatprofiili oleku välja\nnetsh advfirewall lülitas avaliku profiili profiili välja\nnetsh advfirewall lülitas domeeniprofiili oleku välja\nnetsh advfirewall lülitas praeguse profiili profiili välja\nVõite kasutada ka parameetrit currentprofile . Currentprofile'i kasutamisel muutub käsu efektid hetkel aktiivse tulemüüri profiilil (avalik, privaatne või domeen). Näiteks võib teie sülearvuti kasutada domeeniprofiili teie kontoriruumis, avalikku profiili kohvikus jne.\nWindowsi tulemüüri oleku tundmiseks iga profiili jaoks käivitage see käsk:\nnetsh advfirewall näitab kõiki profiile\nVälja ( olek (SEES | VÄLJAS)) teatab teile, kas tulemüür on profiili jaoks lubatud või mitte.\nWindowsi tulemüüri olekut saab kontrollida ka turvakeskuse (või Windowsi tulemüüri turvakeskuse) abil.\nKui määrate Windowsi tulemüüri oleku olekuks OFF mis tahes profiili jaoks, näete seda teatist kohe tegumiribal.\nTulemüüri lubamiseks kasutage ülaltoodud käsuridaga parameetrit on:\nnetsh advfirewall seadis privaatprofiili oleku sisse\nnetsh advfirewall seadis avaliku profiili profiili oleku sisse\nnetsh advfirewall seadis domeeniprofiili oleku sisse\nWindowsi tulemüüri lubamiseks ja keelamiseks võite luua kaks töölaua otsetee. Käskude administraatorina käitamiseks paremklõpsake otsetee ja valige Run as administrator . Või paremklõpsake otsetee atribuute, klõpsake nuppu Täpsemalt ja märkige ruut Käivita administraatorina ja klõpsake nuppu OK . Topeltklõpsamisel otseteele klõpsake käsku Netsh ..., kui olete klõpsanud nupul Jätka UAC-kinnituse dialoogis.\nKäivitage PowerShelli (administraatori) viipas järgmine käsk, et keelata Windowsi tulemüür kõigi profiilide jaoks.\nSet-NetFirewallProfile - Profiiliprofiil, avalik, privaatne - lubatud Väär\nTagasi lubamiseks käivitage:\nSet-NetFirewallProfile - Profiiliprofiil, avalik, privaatne - lubatud, tõene


Uuring: Eesti suurim häda on maksud - Äripäev\nUuring: Eesti suurim häda on maksud\nEesti rahvas.|FOTO: Veiko Tõkman\nMiguel Alvarez , Viivika Rõuk\n17. juuli 2017, 14:00\nEelmine artikkel: Putin: Ukraina kriis kestab, kuni katkeb ukrainlaste kannatus Järgmine artikkel: Prognoos: Adidasel sees hea hoog\nMiguel Alvarez , Viivika Rõuk 17. juuli 2017, 14:00\nMaksusüsteem on Eestis kõige suurem ebavõrdsuse põhjustaja, selgub värskest uuringust.\nTavaliselt näidatakse riikides valitsevat ebavõrdsust Gini indeksiga, mis küll kaardistab olukorra, aga ei paku põhjust, miks on ühiskonnas ebavõrdsus. Oxfami ja Development Finance Internationali koostatud 18 võtmeindikaatoriga uuring toob põhjused paremini esile, vahendab The Guardian. Analüütikud vaatlesid 18 indikaatorit 152 riigi kolmes valdkonnas, millel on suur mõju võrdsusele: maksusüsteem, haridus- ja sotsiaalpoliitika ning tööjõuturg.\nRaporti autorid rõhutasid, et ebavõrdsus ei ole paratamatu, vaid riigi poliitika tulemus.\nEesti jäi üldarvestuses 38. kohale, Palestiina ja Tšiili vahele. Kõige parem on vähemalt selle indeksi valguses Eesti haridus- ja sotsiaalpoliitika, millega saime 26. koha. Tööjõuturu arvestuses olime 43. kohal. Kõige halvema ehk 127. koha sai selles arvestuses meie maksusüsteem, mis järelikult on kõige suurem põhjus, miks Eestis on ebavõrdsus.\nUuritud riikidest tegeleb ebavõrdsuse vähendamisega kõige rohkem Rootsi valitsus, kõige vähem aga Nigeeria, mis on SKP järgi Aafrika kõige rikkam riik. Iga kümnes Nigeeria laps sureb enne viiendat sünnipäeva ja umbes 112 miljonit inimest Nigeerias elab vaesuses.\nRiikide analüüsi põhjal tegid uurijad ka laiemaid järeldusi sellest, kuidas muutuvad maailma riikides maksud, tööturg ning haridus- ja sotsiaalpoliitika.\nAnalüütikud leidsid, et riigid jätavad kasutamata võimalusi suurfirmasid karmimalt maksustada. G20 riikide seas on hakatud suurkorporatsioone hoopis vähem maksustama – 1990. aastal oli keskmine maksukoormus 40%, nüüd aga 28,7%. Ainult ühes riigis on suurfirmade maksukoormus tõusnud, see on Tšiili. Kui seda trendi ei muuda, siis ilmselt näeme peagi päeva, mil sellist maksu enam polegi, seisab raportis.\nRikkamad riigid said maksude arvestuses nõrgema tulemuse, sest neis riikides on peetud targaks lükata maksud käibemaksuga tarbija kaela, selgitasid analüütikud. Rikkad maksavad samas vähem, sest seda peetakse vaba ja kasvule suunatud majanduse eelduseks.\nJaanuaris levis kulutulena uudis, et vaid kaheksa meest – Silicon Valley tippjuhid – teenivad üksi sama palju kui pool maailma elanikkonnast. Tuleb tõdeda, et töötajate ja ülemuste palgalõhe on kasvanud kogu maailmas. Näiteks Suurbritannias teenib keskmine tegevjuht 386 korda rohkem kui miinimumpalgaga töötaja. Kui Suurbritannias on palgad üldiselt paigal püsinud, siis juhtide palgad üha kasvavad. Sealjuures kasvavad järjest ka summad, mida makstakse tippjuhtidele välja muul moel kui palgana, näiteks dividendina.\nSamal ajal jääb maailma arenenud riikides järjest vähemaks ametiühingute liikumist.\nKõige tublim on tööjõuturu arvestuses Austria, kus on näiteks selline reegel, et üle 25 töötajaga firmas peab 4% töötajatest olema erivajadusega.\nÜldiselt said tööjõuturu arvestuses parema hinde rikkamad riigid. Küll aga on vaestes riikides parem lugu miinimumpalgaga. Näiteks Libeerias on maailma kõige kõrgem miinimumpalk, kui võrrelda seda SKPga elaniku kohta. USAs on samas miinimumpalk paigas 7,25 dollari peal alates aastast 2009. Kui korrigeerida inflatsiooniga, tähendab see, et miinimumpalgaga töötaja teenib nüüd vähem, kui teenis 50 aastat tagasi.\nAinult pooltes 152 uuritud riigist oli mingigi seadus, mis nõudis võrdse tasu maksmist sõltumata soost.\nSotsiaal- ja hariduspoliitika\nRikkad riigid külvavad hariduspoliitikaga ebavõrdsust, vaesemates riikides on valitsused teinud sellest prioriteedi. Näiteks Zimbabwe on kolmel viimasel aastal kulutanud 29% oma eelarvest haridusele.\nAllolevas tabelis on paremusjärjestuses valiku riikide tulemused. A tähistab sotsiaal- ja hariduspoliitikat, B maksupoliitikat ja C tööturgu.\n17. July 2017, 14:04\n30. august 2017, 08:00\nTeadusuuring: mis lööb investori ja ettevõtja vahele kiilu?\n31. juuli 2017, 07:00\nMaksureha riisub lõviosa tootja kasumist


Anto Liivat » Kas Tallinna uut supersihtasutust hakkab juhtima Edgar Savisaar isiklikult?\nKas Tallinna uut supersihtasutust hakkab juhtima Edgar Savisaar isiklikult?\nLinnavalitsus nimetas eilsel istungil Ühistupanga Asutamise Sihtasutuse ümber sihtasutuseks Tuleviku Tallinn. Taavi Aasa sõnul peaks uus supersihtasutus hakkama tegelema kõigi Tallinna suuremate projektidega, sealhulgas Tallinna Haigla loomisega.\nKeskerakondlikud linnajuhid ikka kohe oskavad ka head ideed sahkerdamismaiguliseks poliitiliseks rahakeerutamiseks muuta. Loomulikult on Tallinna haigla loomine tänuväärt idee, mis, tuletan meelde, oli Tallinna sotsiaaldemokraatide 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste üks valimislubadusi (peatükk Hooliv Tallinn, punktid 17-18). Linna eelarvestrateegias aga, mis peaks eelarvet pikema aja peale ette kavandama, pole Tallinna Haiglast muidugi sõnagi.\nOlgu, mul on heameel, et Edgar Savisaar, kes ei saa korruptsiooniafääri tõttu ise linna juhtida, on Taavi Aasale teinud ülesandeks alustada sotsiaaldemokraatide idee elluviimist, aga nagu Tallinna linnajuhtide puhul ikka, hakatakse hea idee varjus jälle miskisugust sahker-mahkerit tegema.\nSelle asemel, et moodustada Tallinna Haigla loomiseks läbipaistev erialaspetsialistidest nõukogu ja selge eesmärgiga Sihtasutus Tallinna Haigla, kavatseb linn muuta läbikukkunud ja sadu tuhandeid eurosid linna raha neelanud Ühistupanga Asutamise Sihtasutuse (Äriregister ei ole kandeavaldusi rahuldanud!) sihtasutuseks Tuleviku Tallinn, mis tegeleb nii munitsipaalpanga loomise, Linnahalli renoveerimise kui ka Tallinna Haigla projekteerimisega.\nKui meil on aga sihtasutus, mis tegeleb, nagu Taavi Aas ütles, kõigi linna suuremate projektidega, siis tekib paratamatult küsimus, millega tegeleb linnavalitsus. Või hakkab uue sihtasutuse juhina linna suurte projektide elluviimist koordineerima linnapea Edgar Savisaar isiklikult? Kui seni on sihtasutusele (Tuleviku Tallinn / Ühistupanga Asutamise Sihtasutus) linna eelarvest eraldatud 5,5 miljonit eurot, siis linnavalitsuse 2016. aasta eelarve projekti järgi saab sihtasutus juurde veel 300 000 eurot. Peaks justkui piisama linna palgalehelt maha võetud linnapea töötasuks.


Eesti teadlased, ametnikud ja ettevõtjad: 5G ei ole oht - Tehnika\nEesti teadlased, ametnikud ja ettevõtjad: 5G ei ole oht\n4. juuni 2019, 16:33\n5G-tehnoloogia FOTO: Xinhua / ZUMAPRESS.com\nEesti teadlased, terviseametnikud ja tehnoloogiaettevõtjad kinnitasid täna riigikogus toimunud arutelul, et neil puudub igasugune alus väita, et 5G-sidetehnoloogia omaks ohtu inimeste tervisele.\nTallinna Tehnikaülikooli elektromagnetilise ühilduvuse labori töötaja Lauri Kütt kinnitas, et 5G ei ole sidetehnoloogiliselt midagi uut ning saab seejuures hakkama palju väiksemate väljatugevustega kui senised mobiilsidevõrgud.\n«Uue põlvkonna antennidega energia suunamine ei tekita suurt välja igas suunas saatejaama ümber, vaid see suunatakse suhteliselt hästi ühte kindlasse kohta. Kasutame väiksemat võimsust selleks, et saavutada sama väljatugevus,» rääkis Kütt.\n5G sagedusalad ei ole tema sõnul samuti midagi revolutsioonilist – tegemist on 4,5G ehk LTE-le sarnaste sagedusaladega. Isegi wifi töötab meil 5Ghz peal, samas kui 5G madalam osa on vaid 3500 MHz.\n«Ei ole leitud paikapidavaid ja korratavaid stsenaariumeid, millega saaks kinnitada, et 5G on oluliselt ohtlikum kui mõned muud sidetehnoloogiad,» kinnitas Kütt. «Mobiilsidetehnoloogiate emissioon on suurusjärgus miljon korda väiksemad kui normid, mis on seatud tervisepiirideks».\nTerviseameti peadirektori asetäitja Jelena Tomaseva märkis omalt poolt, et 5G osas ei saa olla pikemaajalisi ja usaldusväärseid andmeid, negatiivseid ega positiivseid uuringuid ei ole tehtud, kuna tegemist on uue tehnoloogiaga.\nKüll aga on amet kontrollinud olemasolevat wifi ja lokaalvõrkude elektromagnetväljade taset näiteks koolides ja lasteaedades ning eelmisel aastal saadi tulemuseks, et elektromagnetväljade võimsustihedus oli neis 10 korda alla kehtestatud piirväärtuste. Teletorni ümbruses oli see koguni 30 korda alla piirväärtuste.\n«Olukord ei ole halb. Tavalises elukeskkonnas jääb elektromagnetvälja tugevus vähemalt 1000 korda alla mobiilsidele seatud piirväärtuste,» lisas ta.\n5G-tehnoloogiat Eestiski testiva Ericsson Eesti üksuse esindaja Urmas Ruuto ütles kohtumisel, et 5G-sides kasutatav 3,5 GHz võeti Eestis kasutusele juba aastal 2006 Wimaxi näol.\n«Kui rääkida antennidest, siis alguses kasutasime selliseid, mis kiirgasid 360 kraadi igas suunas. Siis läksime sektorantennide peale, kus kiirgame ainult 120 kraadi peale. Eesmärk on see, et mitte asjatult tekitada raadiosaastet – järgmise põlvkonna targad antennid kiirgavad ainult neile klientidele signaali, kes seda vajavad. Ümbruskonna tasemed saavad seetõttu olla märksa madalad,» rääkis Ruuto.\nTestmõõtmised näitavad tema sõnul, et välja intensiivsuse tase on 5G puhul tänaval nõrgem kui 4G puhul. Piirmääradest moodustavad need vaid 0,01–2 protsenti.\nRiigikogus toimunud arutelu kutsusid kokku riigikogu keskkonnakomisjon ja sotsiaalkomisjon, kelle ühisistungist me selle uudise vaates kell 14 ülekannet näitamegi. Kohale on kutsutud tehnikaülikooli, terviseameti, telekomiettevõtete, ministeeriumite ning kohalike omavalitsuste esindajad.\nPöördumisele kogunes 1122 allkirja, mis tähendab, et riigikogul on seaduse kohaselt kohustus seda arutada. Seadus ei ütle küll ette seda, kui laiapõhjaliselt ja suurejooneliselt kõiki pöördumisi arutama peab.\n«Kui pöördumine on riigikogule üle antud, kontrollime, kas see vastab seaduses ettenähtule ja on nõuetekohaselt vormistatud. Seejärel määrab riigikogu juhatus juhtkomisjoni, kes pöördumist arutama hakkab,» selgitas riigikogu pressiesindaja homse istungi kokkukutsumise vajadust.\nPöördumise sisuks on nõue Eestis 5G-tehnoloogia paigaldamise peatamiseks, kuni sõltumatud teadlased saavad kinnitada, et 5G ja raadiosageduslike elektromagnetväljade (5G koos 2G, 3G, 4G ja wifiga) tekitatava kiirguse kogutase ei ole inimestele, eriti imikutele, lastele ja rasedatele ega ka keskkonnale kahjulik.\nSelle algatajad leiavad, et «lisandudes juba olemasolevale andmesidetehnoloogiale (2G, 3G, 4G, wifi jne), tõstab 5G olulisel määral inimeste kokkupuudet raadiosageduslike elektromagnetväljadega, mille kahjulik mõju inimestele ja keskkonnale on tänaseks veenvalt tõestatud».\nKomisjonide ühisistungile tulid kohale ka elektromagnetväljade tervisemõju uurinud Washingtoni Ülikooli emeriitprofessor Martin Pall ning Örebro Ülikooli onkoloogia ja vähiepidemioloogia professor Lennart Hardell. Nad rääkisid sellest, et 5G-tehnoloogia võib põhjustada selliseid tervisekahjusid nagu DNA kahjustused, dementsus, spermatootmise kahanemine nullini ja neuroloogilised efektid.\n«Erinevalt hetkel laialt kasutusel olevatele 2G-, 3G- ja 4G-raadiovõrkudele, kasutatakse 5G korral märkimisväärselt kõrgema sagedusega raadiolaineid. Nendel raadiolainetel ei ole võimet tungida inimese organismi ulatuses, mis oleks isegi võrreldav näiteks 2G puhul pruugitava 900 MHz sagedusega raadiolainetega,» rääkis Gert Jervan mõne aja eest Postimehele.\nSellest tulenevalt on tehnikaülikool veendunud, et 5G võimalik negatiivne mõju inimeste tervisele on oluliselt väiksem, kui praegu laialt kasutusel oleval mobiilsidel.\n«Ka teadustöö eesmärkidel TalTechis rajatud 5G-raadiolevi vastab terviseameti kehtestatud normidele ja ohtu töötajatele ning üliõpilastele ei kujuta,» rääkis Jervan.


Pealkiri: Audi A4 B7 Avant 2.0 Tdi Quattro 125Kw - 2007 - stenkaju (Vastuseid: 66 | Vaatamisi: 17657)\npostitati 16.06.16 20:32\nSee oli aega tagasi.\npostitati 16.06.16 20:41\npostitati 16.06.16 20:52\nKuna auto on siiamaani sõitnud ilma lagunemiseta, pole mul hetkel peale mõne pildi siia midagi lisada\npostitati 16.06.16 20:56\npostitati 28.07.16 11:02\npostitati 02.10.16 15:10\nOleks võimalik soetada korralik nahksisu B6 avandilt, mis on elektrilise nimmeosaga ja soojendustega.\nMul endal on mehhaanilised ja ilma soojenduseta, kas keegi teab õelda, kas peale kliimaploki vahetamise on edasine vaid plug'n play või pole see asi nii lihtne?\npostitati 02.10.16 15:21\nMingit valmidust juhtmete osas olemas ei ole, seega tuleb soenduse juhtmed ise vedada, ilmselt ka nimmetoele toide. Kliimaplokk ei ole vahetatav B6 ja B7 vahel (midagi seoses tagaklaasi soendusega pidavat olema erinev). Lisaks tuleb tähelepanu pöörata turvapatjade arvule. Esiistmetes peaks kõigil olema külgmised padjad, aga tagumised külgmised padjad vist on mõlemal nii öelda lisadena. Seega kui sinu autol on, peaks uutel istmetel need samuti olemas olema (või siis lihtsalt istme katted ringi visata uutel ja vanadel istmetel).\npostitati 02.10.16 17:08\nNagu ma aru saan, siis b6 istmetel puudub ka nn occupancy sensor turvavööle, et igaljuhul tuleb istmed pulkadeks võtta? Lugesin veidi välismaist foorumit, kus väideti nii.\npostitati 02.10.16 17:55\nSeda väidet ei oska ma kinnitada ega ümber lükata. Enda B6-l ma ei täheldanud olevat mingit andurit peale istme temp anduri, mis siis istme soenduse jaoks mõeldud. Kas B7-l selline asi kõigil olemas on, ei oska kommenteerida.\npostitati 02.10.16 18:27\nTänud vastamast, eks tuleb minna kohapeale ja vaadata mis seal on ja mitte.\npostitati 28.12.16 15:15\n28.12.2016 (250 000 km)\nMootori õli+filter (Mobil ESP)\npostitati 29.12.16 19:35\npostitati 30.12.16 16:08\nIse olen läbi teinud asja, vaja oli vanadelt istmetelt turvavöö vastused ümber visata, kõrvalistuja alumise osa sees on sensor matt, mis tunnetab, kas kõrvalistuja istub kõrval või mitte, sellest tulevana ka lööb turvavöö tule põlema, siis pidin eraldi vedama nimmetoe lülitile voolu ning oligi korras.\nVist pidi võimalik olema ka lihtsalt kaabliga hoiatus ära kaotada.\npostitati 30.12.16 17:32\nB7-mel on tõesti võimalik turvavöö hoiatus arvutiga elimineerida. Enda omal sai see just vastupidi aktiveeritud.\npostitati 23.07.17 14:24\n23.07.17 Ls. 265 000\nVahetatud õli+filter (mobil ESP)\npostitati 08.06.18 16:56\nVahepeal andis egr klapp saba, sellega korras nüüd. Lähemalt näeb teemast http://foorum.audiclub.ee/viewthread.php?tid=180326\n8.06.18 Ls. 280 000\npostitati 10.08.18 15:12\nEsimest korda elus üldse jättis audi mind tee äärde ripakile, 30 kilti enne Riiat kadus õlisurve ja suht kohe oli ka teada, milles viga võib olla.\nVeaks oligi siis see kurikuulus õlipump, millel kuuskant varras ja võlli pesa kulunud. Kohe peale hoiatuse süttimist keerasin süüte välja ja treilaga pärnu.\nPärnus keerati põhi alt ära ja saadeti Tartusse taastamisele, nüüdseks auto käes ja õnneks piirdus asi vaid pumba taastamisega, sellega seoses ka õlivahetus+filter ja kliima täitmine. Ls: 285 000 Km.\npostitati 10.08.18 15:17\nSaaled kontrolliti üle? Üldiselt kui juba hoiatus sütib siis on juba hilja.\npostitati 10.08.18 15:21\nAlgselt postitas: JMets\nEi oska õelda, aga nüüdseks läbinud 170 kilti autoga, kas poleks pidanud tunda andma juba?\npostitati 15.08.18 12:31\nTäna läbitud ülevaatus. Vahetamist vajaks üks veovõlli välimine tolmukaitse ja järgmiseks ülevaatuseks tagumised pidurivoolikud, kergelt pragunevad.\npostitati 03.05.19 15:37\nVahepeal jõudis veoots siiski ragisema hakata ja nüüd siis ots vahetatud, lisaks paar hooba esisillas ja tagumised pidurivoolikud.\npostitati 05.07.19 14:19\nAutol mingi hälve küljes, lisan siia ka teema. https://foorum.audiclub.ee/viewthread.php?tid=185578\nVõi äkki keegi huvitatud, võin auto alla turuhinna ära anda, endal uus pill tulemas.\npostitati 19.07.19 11:55\nSai siis ülevaatusel käidud, muidu tiptop, aga parem veovõlli otsa kumm tahab vahetamist, mis on muidugi veider, sest see sai vahetatud 4 tuhat km tagasi ja normaalse firma toodang.\npostitati 19.07.19 12:06\nEhk lühem kate trehvas. Ma ühel b5 audil vahetasin kolm korda ja alati võtsin Forssist auto numbri järgi, kuni küsisin et andke pikemad, mida ka pakkus kataloogis tegelikult. Lühemad lõhkus paari nädalaga.\npostitati 19.07.19 13:55\nTundub küll, et oli lühem, on ennast mööda klambrit pikalt katki käristanud.


Tööandja bränding - online üritus\nANCOR Pro Business: tööandja kaubamärgi kuvand. Mis see on ja miks see oluline on?\nEttevõtte kuvand on kahtlemata oluline aspekt, millel on suur mõju ettevõtte edule. Paljudel juhtudel on ettevõtte kuvand keskendunud klientidele, kes ostavad kaupu või teenuseid, kuid tänapäeval pööratakse üha enam tähelepanu sellele, kuidas ühiskond näeb teatud ettevõtteid potentsiaalse tööandjana. See teema on muutunud eriti aktuaalseks viimastel aastatel, kuna inimesed on hakanud rohkem kui kunagi varem väärtustama tööandja hoolsust ja oskust oma töötajate heaolu eest hoolitsemisega toime tulla. Kõik see kujundab tööandja brändi kuvandit ja aitab kaasa ettevõtte positiivsele mainele.\nVeebipõhisel üritusel ei aruta ainult tööandjabrändi olulisust ettevõtte jaoks, vaid esitleme ka rahvusvahelist tööandjabrändi uuringut. Selle uuringu algatajaks on Hollandi ettevõte Randstad, mis aastal 2021. kuulub maailma 30 suurima värbamisettevõtte hulka. Uuringu viib läbi maailma juhtiv andme-, ülevaate- ja konsultatsioonifirma Kantar. Sel aastal osales uuringus 190 000 vastajat 34 erinevast riigist üle maailma. Uuringut on tehtud üle 20 aasta ning aastal 2023 kaasatakse uuringusse ka Eesti.\nMis on tööandja bränd? Mida see ettevõttele annab? Miks see oluline on? Kuidas saab avalik arvamus sinu ja töökoha kohta sinu brändi mõjutada?\nKõigile neile küsimustele vastame arutelu käigus ja Leedu ettevõtete esindajaid jagavad oma kogemusi sellel teemal.\nÜrituse toimumisaeg: 18. november 2021\nAeg: 15.00 – 17.00\nÜritust juhib: Aušra Bendikaitė, ANCOR Baltic juht\nJan Denys - Hollandi Randstadi tööturu ekspert, mis on tunnustatud kui üks tugevamaid personaliteenuseid pakkuvaid ettevõtteid, väliskommunikatsiooni ja avalike suhete juht. Jan on Randstadi tööandja brändiuuringute pioneer ja algataja.\nJudith Franssen – Randstadi globaalne turundusdirektor, Randstadi tööandja brändiuuringute juht.\nNanda Deen - ettevõtte Kantar andmete, ülevaadete ja konsultatsioonide äriarendusdirektor. Nanda omab enam kui 25-aastast kogemust turu-uuringute alal ja panustab rahvusvahelistesse uuringutesse erinevates sektorites.\nNatalija Piparienė - Nestle’i personalijuht Baltikumis.\nGiedrė Teresevičienė – Affidea personalidirektor.\nKutsume Sind juba praegu registreeruma kui soovid otseülekannet vaadata!\nTeaduslikult tõestatud viisid töötajate motiveerimiseks\nStatistikaameti andmetel on tööturul rohkem inimesi kui varem\nMiks kasutada värbajate abi töö leidmiseks ja karjäärimuudatuste tegemiseks?\nMis on oluline tervishoius töötavatele inimestele?\nKuidas vältida tööl läbipõlemist\nNõuandeid kodus töötamiseks\nMis motiveerib IT ja kommunikatsiooni valdkonnas töötavaid inimesi\nStatistikaameti andmetel on Eestis üle 10 000 vaba töökoha\nAtea Action 2021\nANCOR jõudis Euroopa suurimate värbamisettevõtete TOP 20 edetabelisse\nLugusid värbamisest, mida on raske uskuda, et need tegelikult juhtusid


Koristamine & kodu ümberkorraldamine & remont & raskus asju ära visata – Oja Talu krahvinna\nby krahvinna - elu, igav, korter, remont - september 5, 2014\nTäna veetsin peamiselt aega igasugu nurki ja nurgataguseid puhastades. Metallpindade jaoks ostsin poest ka katlakivi eemaldaja, mis ei funkanud kahjuks absoluutselt 🙁 Kui keegi oskab midagi head selleks puhuks soovitada, oleks väga tore. Ja ülejäänud aja jalutasin niisama tubades ringi, mõeldes mida muuta võiks. Elutuba on minu arvates hetkel ideaalne – see võiks jääda selliseks, nagu on. Ka köök on suht ok – laua peale oleks ainult vaja mingeid ilusaid matte, aga kahjuks ei ole ma veel kuskilt leidnud selliseid, nagu ma vaimusilmas ette kujutan. Ja nõudepesumasin on puudu, see oleks tõeline elupäästja minu jaoks! Magamistuppa oleks vaja kindlalt uut tapeeti, see läbiv 2-tooni-mida-eraldab-porte stiil kogu korteris kuidagi häirib. Praegusest pesukuivatamise- ja külalistetoast tahaks teha ilusa korraliku magamistoa külalistele (mida oleks siis tulevikus hea ringi muuta lastetoaks), praegu on see pooleldi kolikamber..\nTegelikult on aga kõige hullemas seisus vannituba ja WC. Uurides aga hindu, kui kalliks nende remont läheb, tekkis mul siiras küsimus et kust inimesed selle raha võtavad, et vannitoas remonti teha? Eriti veel keskmisel järjel pered mitme lapsega, kus vanemad just miljoneid ei teeni. Isegi meie, lastetud laevapalgalised ei saa seda endale lubada 🙁\nKuidas selline asi üldse päris elus käib? Kas kogutakse raha selleks et remonti teha? Või võetakse hoopis laenu? Tegeletakse salakaubaveo, narkootikumidega või omatakse hoopis Kanadas rikast onu? Mina ju ei tea 🙁