Kommentaarid: Martin Helme: "Skandaalne seisukoht? No harjuge ära."\nToimetas Kristin Aasma, 15. aprill 2016, 12:21\nFilles d'Europe/ 15. aprill 2016, 22:09\nMartin Helme kommentaariga päri. Kui isegi tema seisukohaga keegi ära harju, mida veel siis tehakse, kui meil juba getode näol baasid sees on...\n15. aprill 2016, 18:41\nNo, mitte kohe ei harju sellega, et helmede esivanemad olid ka VENELASED.\nHarju ära/ 15. aprill 2016, 18:47\nHelmed ei kandideeri presidendiks\nnäete/ 15. aprill 2016, 18:11\ntöllil jääb õigust ülegi\n15. aprill 2016, 19:01\nise oled töll,oravapeldik.\nkahjuks/ 15. aprill 2016, 17:37\npole võimalik Martin Helmele vastu tulle ning rumaluse ja ülbusega ära harjuda.\nRahva äratamiseks reffide nõidusest tulebki veidi "üle võlli" lükata./ 15. aprill 2016, 18:06\nRumala pugemise ja ignorantse argusega paistavad silma aga hoopis teised "riigimehed"...\nJuurika Jorss/ 15. aprill 2016, 16:42\nKüll läks nüüd sipelgapesa kihama. Kui tänitatakse nt. Yana Toomi kallal iga sõnavõtu pärast,siis meedia kiidab takka, mis siis nüüd lahti on, igatahes Helme sõnavara on päris süütuke Toomi kohta öeldu kõrval.\nSa võiksid mõne näite ka tuua,/ 15. aprill 2016, 18:06\noleks hea võrrelda.\nÄrge kaevuge sugupuudes/ 15. aprill 2016, 15:59\nmeie presidendiks peab saama pagulusvastane, sünnijärgne eestlane, oma kodumaale lojaalne ja eesti rahvast armastav.\nMÕTLEMISEKS/ 15. aprill 2016, 15:59\nole tubli las see ´´tööõnnetuse maffia haugub oleme SINU POOLT IKKA OTSE EDASI\nMitte eralennukiga pagulaste järgi lendama VAID EESTIMAALE kasu tuuees\nto EESTLASI POLE FÜÜSILISELT OLEMAS ..../ 15. aprill 2016, 15:25\nÄra targuta. Seesuguseid "filosoofe", kes suust ainult sooja õhku ilma praktiliste tulemusteta välja ajavad, on ilma sinutagi. Olid sa juures 80 000 ja 100 000 aastat tagasi toimunud sündmustel, millest kirjutad? Kui ei olnud, siis ei ole "teadlaste" jutt tõsiselt võetav. Need nn. teadusuuringud pole midagi muud, kui tühipaljad hüpoteesid, oletused. Ja mingisuguse hüpoteesi eest meie esiisad Vabadussõjas ei võidelnud.\nEESTLASI POLE FÜSILISELT OLEMAS, ERINEVALT JUUTIDEST, JAAPANLASTEST JNE/ 15. aprill 2016, 15:08\nUSA-EU ühiskatla põlisrahvaste suhtes vaenulike seaduste järgi võrdub rahvus pelgalt kodakondsusega või lihtsalt hetke enesemääratlusega. NSVL-i ajal defineeriti/määratleti rahvust ühise päritolu järgi, milline määratlus on uute okupatsioonivõimude poolt kuulutatud rassistlikuks, natslikuks jne. MART HELME sugupuu uurimisega on ajakirjanikud jõudnud 4-5 inimpõlve kaugusele ja leidnud sealt vene päritolule viitavaid esivanemate nimesid. Tegemist on väga nõrga ajakirjanikutööga, sest tegelikult ulatuvad Mart Helme juured Aafrikasse, kust tema esivanemad ca 80.000 aastat tagasi Euroopasse immigreerusid. Seetõttu tuleks nii isa kui ka poega Helmeid käsitada Aafrikast pärit immigrantide/sisserändajate järglastena (immigrantide poegadena), kes tõrjusid Euroopast välja siin ca 100.000 aastat varem elanud põliseurooplase Homo neandertalise!\nUSA-EU ühiskatla seaduste järgi rahvus=kodakondsusega, uute okupatsioonivõimude seaduste järgi rahvuseid traditsioonilise, ühise päritolu määratluse järgi pole olemas, oleme kõik lihtsalt inimesed - Homo sapiensi nimelise loomaliigi liikmed/esindajad. Kes määratleb rahvust primaarsena traditsiooniliselt - ühise päritolu, territooriumi, keele, kultuuri, sarnase psühholoogilise laadi ja ajaloo ning teiste etnilise kujunemise tunnuste järgi on uute okupatsioonivõimude (USA-EU oligarhide-plutokraatide-soroste), uue-vana nomenklatuuri, okupatsioonivõimude kohalike käsilaste sildistamiste järgi rassist, nats, võõravihkaja, ekstremist, terrorist, kaasaegne rahvavaenlane nr.1 jne.\nIdeoloogilised hävituspataljonlased ja nende psühhoteraapiline lohutus :\nkuna rahvuseid/põlisrahvaid pole füüsiliselt ja reaalselt olemas, siis pole ka eestlasi reaalselt/füüsiliselt olemas. Kuna eestlasi pole füüsiliselt olemas, siis ei saa nende kadumise/hääbumise/assimileerumise pärast muretseda ega kurvastuda, sest ükski normaalse mõistusega inimene ei saa kurvastada selle kadumise üle, mida pole kunagi olemas olnud.\n15. aprill 2016, 15:11\nSinu jutt ei vasta tõele, eestlased on isegi anatoomiliselt täiesti eristatavad. Arstidki teavad seda.\nJoodik/ 15. aprill 2016, 15:56\nNeis on joodiku geenid\nHuvitav tekstike, aga/ 15. aprill 2016, 18:38\npakuksin rahvuse definitsioonina tähtsaima - meelsuse ja keelsuse. Ehk siis - RAHVUS on eelkõige KAHE KÕRVA VAHEL ja SÜDAMES. Edasi uurigem Põhiseadusest.\nEU./ 17. aprill 2016, 08:09\nSee ON advokaadi jutt EU ühiskatlast ja nüüd oleks huvitav teada kui palju on jä- järgi tunnistajaid "ühiskatla" kunstiliseks kujutamiseks korraldatud juhtumi teoks tegijate kohta:juhtum põhjustas hirmsa raha raiskamise väikese kollase linnu ti- hase ravimise välismaal,sel ajal kui mu ema veel noor oli 22.06.37.-01.11.(nov.) 2004.a.,mingis üüritud eluruumis minu ära olekul oli kuhugi kadunud vähese le- nnuvõimega tihane ,otsisin korralikult ja LÕPUKS LEIDSIN surnud linnu hirsi pud- ru potist kus oli keenud koos sulgedega nii,et oli justnagu paistes ja sulgede VA- HEL oli u.2mm vere täpp näha,paremat külge pidi natuke kiiva kiskunud.Siis ütl- esin seda emale,ema VAATAS ja küsis kas teda KAHVLIGA TORKASID?Selle p- eale SOLVUSIN,see juba valesüüdistus oli.LUGU on palju pikem,see on mu kord -us unenägu,mida näen mitte igal aastal.\nharjuge ära/ 15. aprill 2016, 14:09\nJumalast hea vastus Helmelt. Tõepoolest, kui eesti rahvas peab tolerastide nõudel igasuguste asjadega harjuma, siis võiks mõned harjuda ka sellega, et teisel inimesel on oma arvamus.\nMiks/ 15. aprill 2016, 13:44\npeaks eesti president inimene olema? Hüljes sobiks, mitte perekonnanimi, hüljes on esinduslik ja armastab kilu. Võime teda iga kell rannas vaatamas käia. Ilmselt hüljes ei solvu kui rahvas arvab, et ärgu ajagu hülgemöla!\n15. aprill 2016, 15:14\nJääkarule oni maja vaja, valime presidendiks, et ta lõpuks ka oma maja saaks ja ülalpidamise.\n15. aprill 2016, 15:28\nMinu arust sobib Eesti presidendiks kõige paremini naabrite segavereline krants Muki. Põhiseaduse austamisega tal probleeme ei ole ― eesti keelse kõne peale liputab saba, aga muulaste peale haugub kurjalt. Palgaks tahab ainult konti.\nSee antieestlatlaste kätes olev ajakirjandus kireb välja nimesid, mida rahvas ei ole ette seadnud. Kirjutavad nagu iseendile rohkem. Võtke oma piip ja prillid ning kasige Eestist minema, rahval saaks kohe kergem. Sulisid oma kaela peale istuma ei ole eestlastele vaja.\nKaljuranna sugust/ 15. aprill 2016, 13:43\nlipitsejat ei saa valida olenemata rahvusest. Isegi iraanlased naersid ta pugejalikkuse välja - rätinutsak peas, suur islami kummardaja!!!\nEestlane/ 15. aprill 2016, 13:08\nEestlanna/ 15. aprill 2016, 14:14\nVenelasi peabki austama..nemad vingerdavad igast olukorrast välja...\n"Ämblikud on väga head loomad..."/ 15. aprill 2016, 18:41\nErinevalt ämblikest aga...\nRistiema/ 15. aprill 2016, 12:58\nIngrid Rüütel presidendiks!\naga/ 15. aprill 2016, 15:19\nTa ju eitab eestlaste olemasolu.\nJOKK/ 15. aprill 2016, 12:52\nKui Helmed soovivad siis tehku seaduseelnõu mis täpsustaks eestlase tõupuhtuse kriteeriumeid.\nEt mitmenda põlve puhastverd eestlane peab president olema. Väga kõrgele ei tasuks latti panna sest Helmed ise ei lähe sellest üle.\nHelmed ei soovi./ 15. aprill 2016, 18:10\n15. aprill 2016, 12:48\nmärkavad....ja siis …ärkavad….meganaer.\nSeega on ta samapalju venelane, nagu see martin helmegi, kelle suguvõsas on nii Sergeisid kui ka Tatjanasid ja Jekaterinasid.\nPROUA KALJURAND ON EESTI HINGEGA PATRIOOT, KES SEISAB EESTI HUVIDE EEST, KES VIIB EESTI ELU EDASI!\nHelme on peale kõige veel ka natsilembeline /kui on must, näita ust!/\nTõnu/ 15. aprill 2016, 13:43\n19. sajandi keskelt alates on üpris paljudel eestlastel venepärased (tegelikult ju kreeklastelt üle võetud) eesnimed - sel lihtsal põhjusel, et astuti massiliselt apostlikku õigeusku. See ei teinud neist inimestest veel venelasi.\nMis häda/ 15. aprill 2016, 18:16\nsinna võõrasse õigeusku oli astuda siis? Omaenda aastatuhandeid vana usu hülgamine ei saagi millegi heaga lõppeda.\nJälle üks lapse kombel must-valgeks jagaja!/ 15. aprill 2016, 18:33\nEnne ärritumist ja tühjaplõksimist võiks ka teemaga tutvuda, näiteks siin:\nNii Helme kui ilmselt ka Kaljurand on mõlemad tublid Eesti patrioodid. Helme tugevaks eeliseks on aga see, et erinevalt paljudest refivalijatest toob ta MÕTLEVA ja TULEVIKKU VAATAVANA esile valitsuse aetava mugavuspoliitika (et mitte öelda - reeturluse) OHUD. Asjad EI OLE NII ILUSAD, kui valitsejad neid näidata tahavad. Ja see roll polegi lihtne - see on isamaalise sõduri roll!\nmadrus/ 15. aprill 2016, 12:44\n... oleks vöinud öigel ajal ikka koolis kaa natuke käia ....\nmardus/ 15. aprill 2016, 18:42\nOlõs võind, olõs võind...\nA ega nüidki pole veel ilja minna!\n7.päeva adventist/ 15. aprill 2016, 12:44\nKahju,et ojuland-helme pagulasvastasus on kõigest massoolik mäng ehk roll,nagu Savisaarel on venelaste "karjatamise" roll,nii on oravatel eestlaste "karjatamise" roll ja ojuland-helmedel on praegu rahvusluse roll,aga kõik nad ikkagi viivad läbi ainult usa-merkel poliitikat,kui on võimul.\n10. kiriku brespüüter/ 15. aprill 2016, 18:02\nKust sa seda võtad? Nad pole ennast ju veel valitsejaina tõestanudki!\n15. aprill 2016, 12:40\nOlen küll pagulaste\n\_/ 15. aprill 2016, 18:09\nOlen ka magusaste\nkas nii/ 15. aprill 2016, 12:34\nNärilised eesotsas Beebilõustaga soovivad kindlasti antieestlast presidendiks. Eesti Vabariigi põhiseadus on nende arust mõttetu väikeriigi soperdis, mis väidab, et Eesti Vabariigi põhiseaduse põhieesmärk on eestluse kaitsmine.\nnii kohati tundub küll.../ 15. aprill 2016, 17:30\nValitsuses häbenetakse põhiseadust juba ammu. Mitu korda olete neid kuulnud rääkivat eestlusest, esivanematest lugu pidamisest, defineerimas patriotismi või teisi alusväärtusi?\nEi saa aru,/ 16. aprill 2016, 20:15\nmis ometi toimub. Jätaksin parteide nimed korraks kõrvale ja tooksin välja ainult ühe teema - eestluse hoidmine. Miks on see populism? Tundub, et selle vastu käib praegu võitlus?


Nalja teed või? Vaata neid summasid, mis saates kogutakse, hea tahtmise juures saab küll rohkem kui ühe toa + eelnevad annetused..\nJärelikult ehitati ehitusloata ma oletan.. kasutusloast ei ole mõtet sellisel juhul rääkidagi\nMa ei saa aru, mis te siin kraaklete? Kadedad olete, kui keegi annetas? Ärge annetage siis. Ma ka ei anneta, kuid teiste annetajate valikut ei kritiseeri. Ma ei ole seda saadetki näinud, sest mul ei ole televiisorit ja internetis ma saateid ei vaata.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.12 23:15; 17.12 23:20;\nMa ei kritiseerigi annetajate valikut, lihtsalt ei mõistnud miks nad üldse saatesse valiti.\nJu siis vastasid kriteeriumitele. Annetajate valik, kas helistavad neile numbritele või otsivad hoopis ise abivajava pere või haige või vana inimese, kes nende arust abi rohkem vajab, kui see, kodu kaotanud pere.\nNad on ju KODUTA! kolme lapsega. Diivanilt diivanile ránnata lastega ei ole kerge, teades, et sul justkui on ka oma kodu aga sa ei saa seal elada. Panid oma rahad kôik sinna alla ja nüüd otsast peale aga kust tuleb see raha? Sûûa ja elada ka kuskil vaja. Raskelt haigeid saab aidata nende viimaseid soove täites vôi raviga, saatus pikka elu ei luba aga nemaf on ju terved inimesed aga sisuliselt tánaval kui teised istuvad OMA kodudes diivanil sooja teetassiga.\nSelline kaotus on muidugi kohutav ja loodan, et keegi ei pea kunagi midagi sellist läbi elama nagu see pere, aga ka minu jaoks tundus see natuke suure soovina. Ma ei tea miks.\nElan ise üürikorteris ja tulen otsotsaga vaevu toime. Tervise tõttu ei saa hetkel töötada seega elangi puuduva töövõimetoetusest. Ma isegi ei unista oma korterist. Veel vähem majast. Unistan, et saaksin kõik vajalikud rohud välja ostetud. Maksud makstud. Ja kõhu täis. Vahel unistan, et kui mul oleks näiteks 500 eurot vaba raha, siis mida kõike sellega teeksin. Mõneks ajaks oleks kohe mured murtud.\nIlmselt kui mul oleks rohkem raha, siis oleks lootust ka terveks saada. Vähemalt on hea nii mõelda.\nSeetõttu tunnen eriti kaasa peredele, kellel pole piisavalt raha raviks või taastusraviks. Neil on lootus. Nad tahavad üritada, aga tihti jääb asi lihtsalt raha taha. Mida pole seda pole.\nMa isegi ei taha mõelda mida tunnevad vanemad, kes teavad , et saaksid oma lapsi aidata kui neil ainult raha oleks…(või mida tunnevad lapsed, kes sooviks oma vanemaid aidata)\nKa elamistingimused on tähtsad. Igal inimesel peaks olema soe tuba ja pesemisvõimalus.\nKoht kuhu minna. Kui mitte isiklik , siis vähemalt üüripind.\nEestis elab nii palju inimesi vaesuses. Kõik nad unistavad paremast elust. Mõned unistavad soojast toast või et saaks kõhu täis. Teised, et saaks terveks. Kolmandad millestki muust.\nKõigil meil on unistused. Mõnel suuremad teisel väiksemad.\nKuid tervis on siiski esmatähtis. Ilma terviseta pole midagi.\nSee oli nüüd küll kergelt öeldes haige..\nPaljudel muide ei olegi seda OMA kodu, mida isegi vaikselt üles ehitama hakata.\nMe soovime, et meil oleks uus kodu, uus auto, uus telefon või et meie kaal alaneks. Vähihaigetel on vaid üks soov… ja see on võidelda haiguse vastu. Ma tean et 97% teist ei pane seda oma seinale, kuid alla 3% mu sõpradest teeb seda siiski. Pane see oma seinale austusest nende vastu, kes võitlevad vähktõve vastu. 👊\nVeidike silmakirjalik, ei?\nNo jah, oligi imelik kõhutunne ausalt öeldes.. Vaatasin nüüd kontot ja no ei ole minu silmis abivajajad, ehitusfirma inimesel, juba saates näitas, kuidas ehitus käis, tõsiselt.. samal ajal kui teised istuvad ja palvetavad, et saaksid ravimeid osta\nNad ehitasid seda maja kuus aastat, panid sinna iga viimase kui sendi ja iga viimase kui vaba tunni. Selle kõrvalt tuli ühe lapsega läbi teha ränga haiguse ravi. Mees, kelle unistuseks on olnud pere, oma maja, lapsed, hakkas põhimõtteliselt järgmisel päeval pärast põlengut otsast pihta. Kas seda ettevõtlikkust peaks siis karistama – et kui istuksid kuskil üürikorteris ja palvetaksid, et saatus imelise lahenduse saadaks, siis vääriksid abi – aga kuna nagunii tegutsevad juba ise, siis ei vääri? Kolme lapsega sugulasi-tuttavaid pidi rännata ei ole just lihtne, üürikorterit võtmast ilmselt takistabki eesmärk taas iga viimane kui sent, mis vähegi võimalik, oma maja ülesehitamisse panna. Sest see on olnud unistus, mille nad juba teoks tegid – ja siis kõigest ilma jäid.\nTõesti: kui ei sobi, ärge annetage, aga sedasi tänitada pere kallal, kes on läbi elanud lapse ränga haiguse ja siis, kui paistab, et nüüd saab edasi ainult hästi minna, jäänud ilma oma kätega ehitatud kodust – see on ikka liig.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.12 01:33; 18.12 10:14;\nNo vaatasin neid summasid.\n“Tänase saatega kogusime abivajajate annetuseks 185 600 eurot!”\nJah, peaks tõesti saama rohkem kui ühe toa.\nAga SINUL oleks aeg oma kadeduses käivitada kampaania “ärge annetage neile!” ja “andke see raha mulle!”\nMind just see lugu panigi telefoni haarama esimest korda aastate jooksul ja annetama. Inimesed on nii palju vaeva näinud ja oma kätega enda perele kodu loonud ja just kui asi on käes siis juhtub selline asi. Sinna on ju lisaks rahale oma hing pandud. Tundus hästi sümpaatne pere ja nii kurb oli näha kui löödud nad olid. Minu jaoks oli just ka sümpaatne see, et nad ei oota lihtsalt käsi pikal vaid igal vabal hetkel juba ise tegelevad maja taastamisega.\nMina tahaks ka maja…\nSinu kräunumisest on tunda, et sa pole elusees midagi oma kätega üles ehitanud või millessegi aastaid iga viimast kui senti ja vaba aega pannud.\nMina saan küll aru neist, kogu elutöö on nullis, kaelas on vaid hunnik võlgasid.\nNeil on 3 nii väikest last, et sealt maalt nullist alustada on meeletult raske.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 18.12 08:17; 18.12 08:45; 18.12 11:19; 18.12 15:32;\nKullakesed – on jõuluaeg ja nüüd siis selline kadedust täis teema… , piinlik ei ole või?\nSee pere võiks aus olal ja rääkida miks kodu kindlustamata oli!\nHakkates ise ehitama ümber hoonet, mida ei tohtinud ehitada elamispinnaks. Tänu millele ei saanud seda elumajaks registreerida ja amnugi mitte kindlustada. Loll on loll olla\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.12 08:44; 18.12 09:39;\nSee maja ju põles neil nii ruttu maha, et kogu kindlutusprotsess oli menetluses alles. Nad ju hakkasidki seda ümber vormitama just elumajaks.\nMe hakkame kohe maja ehitama ja enne ühegi kulutuse tegemist näeme hetkel dokumentatsiooniga vaeva, et ehitusaegne kindlustus majale peale saada ENNE ehituse algust. Kui seda ei tehtud, siis tegu on hoolimatusega omaenda töö ja vaeva osas. Ma ei näe põhjust, miks peaksid võõrad inimesed oma annetustega kinni maksma kellegi mõtlematuse ja hoolimatuse. See on hoopis erinev olukord perekondadest, kus nende tegevusest sõltumatult sünnib raskelt haige laps.\nSes mõttes on saatetegijad asja kehvasti kokku pannud, et kõikidele teistele nagu tahaks annetada, aga neile majaehitajatele mitte ja nii jäävad ka teised päris paljude annetajate summast ilma.\nEi olnud. Ta ehitas seda omavoliliselt pikemat aega. Kuigi oli keelatud antud putka elamismajaks tegemiseks. Ei kannata selliseid susserdajaid.\nTeistele peredele tundsin küll sügavalt kaasa.\nkui vaadata Facebookis TV3 lehel neid lugusid, siis põlenud koduga perel on kõige rohkem laike ja kommentaare ning jagamisi on neil kordades rohkem kui teistel. järelikult läks inimestele nende lugu korda. mina isiklikult pean neid seal saates teistega võrdseteks abivajajateks, kuna arvatavasti sinna saatesse kandideeris väga palju peresid, nende abivajadust kaaluti miljon korda ja kui välja valiti, ju siis oli alust. minu isikliku arvamuse kohaselt aitavad just nemad ka haigete lastega peredele suuremat summat koguda.\nkardan välja öelda, et ehk läks see lugu inimestele teistest rohkem korda, kuna seal oli ilus pere ja inimesed soovivad ennast selle ilusa perega samastada, nähakse neil helget tulevikku ja siis nähakse ka endal helget tulevikku. teistes lugudes nägi väga palju vaeva, valu ja kurnatust, seal ei paista õnnelikku lõppu ning inimesed ei oska ega taha ennast selliste lugudega samastada. küll aga tunnevad kaasa.\nma ei oska sõnadesse panna, kui palju jõudu ma kõigile neile peredele soovin. annetasin loomulikult ka.\nHuvitav, minul oleks endal piinlik minna sinna saatesse maja ehituseks raha koguma, kui kõik ülejäänud kogujad on tõsiste tervisehädadega ja nagu keegi siin tabavalt ütles: helget lõppu nende loole ei ole. Mul oleks tunne, et võtaksin teiste eest raha ära ja tõenäoliselt ei saaks ma olla õnnelik majas, mis on ehitatud raskelt haigete laste arvelt võetud rahaga. Aga nii mõtlen vist ainult mina ja sellepärast mul raha ja vara ei olegi, et mu südametunnistus alati teeb kõvemat häält kui rahakott.\nMidagi ei saa keegi ju kellegi arvelt – annetatud summa jagatakse kõigi osalejate vahel võrdselt. Kui need, keda just see kodu kaotanud pere lugu annetama ajendas, oma annetuse tegemata jätaksid, saaksid vähem ka kõik teised.\nMis teistelt raha ära võtmisest sa räägid? Kui poleks saadet, ei saaks keegi neist raha. Usukumatu, kui kadedaid inimesi on olemas. Siit jääb mulje, justkui nad tahaks lihtsalt maja ehitamiseks raha. Ei taha ju. Nendega juhtus suur õnnetus, neil pole midagi, elavad kus juhtub ja selles peres on 3 LAST. Uskumatu, kui õelad inimesed siin on!\nLaike ja kommentaare on tõenäoliselt juba selle pärast rohkem, et tegemist on noortega, omad tuttavad ja sõbrad on ilmselt nendest pooled.. Teised pered ei tundunud sellised sotsiaalsed. Ja mina arvan, et siiski nii päris pole, inimesed annetavad ikkagi neile rohkem, kellele vaja, mitte kes ilusamad.\nmulle läks väga hinge selle 14-aastase tüdruku lugu – armas noor neiu, nii palju unistusi, joonistab hästi – ja selline kurb tulevikuperspektiiv. Loodame, et nad saavad vähemalt maja mugavamaks ehitada saate abiga.\nJa see pere, kus üksikema ja tubli õde kasvatasid haiget poega/venda. 12-aastasel ei tohiks olla nii palju muresid, nii ebaõiglane elu. Parimat ka neile!\nKuulge, olge nüüd ikka normaalsed! Suur õnnetus on see, kui sul on raske või sügava puudega laps, kes mitte kunagi terveks ei saa. Suur õnnetus on sellel perel, kelle kõik kolm last gaasiõnnetuses surma said. Need on pöördumatud asjad ja nendest inimestest on tõeliselt kahju. Tulekahju on ka muidugi õnnetus, aga jeerum küll, kuni inimesed on terved ja pere on koos, on kõik üleelatav ning olukord muudetav! See on mingi tänapäeva mentaliteet, et kõike peab saam kohe ja võimalikult väikese vaevaga. Soovitavalt veel teiste vaevaga.\nRäägin praegu kodutunde vaatenurgast. Minu arust väärib see pere abi rohkem kui need mõned sealt kodutundest. Nad on ise oma kätega ja oma rahadega juba tegelikult maja üles ehitanud, aga õnnetusi me ette ei näe. Kodutundes aga näen ma nii palju inimesi kes ei viitsi või ei taha ise midagi teha. No nagu üks tibin seal bikiinides ja kunstripsmetes nutmas, lapsed ilmapeal ripakil. Et kraabiks ripsmed maha ja säästaks kuus 30 eurot et remonti teha seda ei saa.\nVõi siis pered kus palju lapsi ja venemad mõlemad kodused, sest isa ei saa tööl käia kuna käed haiged ja saab invaliidsust. Hallloooo, mingit tööd peaks ju ikka teha saama. Või mingu siis nainegi tööle ja isa olgu lastega kodus. Laiskus on selle nimi.\nKa meie ehitame maja, ei võtnud laenu vaid hoiame kokku nö kõhukõrvalt ja saame hakkama.\nNad on ise oma kätega ja oma rahadega juba tegelikult maja üles ehitanud, aga õnnetusi me ette ei näe.\nOleks nad seaduseid järginud ja kodu kindlustanud, oleks neil vb uus kodu juba olemas?\nKuidas saab ehitada ja registreerida laudana? Uk-s oleks see hoone lihtsalt lammutatud riigi poolt.\nMille peale need inimesed siin kadedad on siis, et maja maha põles või?! Mis sa korrutad igas teemas “uskumatu, kui kadedad, uskumatu, kui kadedad!” Mitte ühtegi muud argumenti ei ole, siis tulebki kõiki kadeduses süüdistada.


Nii paljude kahtluste ees, kuidas teha parimaid valikuid, et mitte lisaraskust juurde võtta? Nädala pärast vaatame, kuidas läheb Sõrve poolsaare naftalindudel. Hendrik Relve räägib ja muuhulgas laulab pihlakast. Tasakaal laupäeval,\nStock-valikute moju tasakaalule laupäeval, Ta on lihtsalt üks suur linn, mis on koduks ligi kolmandikule eestlastest. Iseasi, kui inimsõbralik see kodu just on. Ehkki maailma mastaapides mitte hiiglane, põeb Tallinn suurlinnade haigust- õhusaastatust.\nJaanuaris valmis uuring Tallinna välisõhu mõjust inimeste tervisele. Muuhulgas leidub selles hirmutav statistiline fakt- nimelt loovutab iga tallinlane seda õhku sisse hingates ligi kaheksa kuud oma elueast.\nKõige suuremat ohtu inimese tervisele kujutavad endast ülipeened tolmuosakesed, mida me silmaga ei näe ja ninaga ei tunne. Ometi võivad nad teha palju kahju, põhjustades halvemal juhul südame- ja kopsuhaigusi. Üks osa õhusaastest tuleb kirjutada autode arvele. Paraku ei jäta uuselamurajoonid tihti valikut, kas osta auto või ei- teisiti lihtsalt liikuma ei pääse!\nJa kui juba osta, siis ostab eestimaalane Õnneks on Eestis veel piisavalt kohti, kus värske õhk lööb pea selgeks ja vaikus tasandab meeled. Kuulake vee vulinat ja võtke aega teha just seda, mida kõige rohkem tahate.\nSaatejuht Erik Sikk, režissöör Joosep Matjus. Lugude autorid Erik Sikk ja Hendrik Relve. Nädala pärast vaatame, kuidas läheb Sõrve poolsaare naftalindudel.


Müügi- ja teeninduskoolitus lastega seotud tegevusaladel\nKoolituse toimumise aeg: pühapäev 01. august ja esmaspäev 02. august 2010.\nKoolituspäevad on tavapärasest pikemad arvestades, et interaktiivse koolitusstiili ja huvitava koolituse jooksul osalejad ei väsi ja kasutavad suvel ära maksimaalselt päeva pikkust.\nKoolitus on eelkõige mõeldud tööalase professionaalsuse tõstmiseks neil tegevusaladel, kus on kontakt lastega ja osutatakse teenust, mille juures on vajalikud nii müügi- kui ka teenindusoskused. Näiteks lasteriiete ja mänguasjade müük, laste mängutoad ja lastehoiu keskused.\nMüügi ja teeninduskoolitus sisaldab täiendatud ülevaadet treeningprogrammist: Tipp teenindaja ja VIP kliendid.\nOsaleja omandab praktilisi võtteid igapäeva tööks lastega ja lapsega vanematega. Õpitakse teenindus- ja müügitöös vajalikke psühholoogilisi põhimõtteid. Harjutatakse müügiprotsessi ja konfliktide ennetamisevõtteid\nKoolituse tulemus: osaleja on teadlik enda kui teenindaja ja klientide psühholoogilistest eripäradest, oskab pakkuda teenuseid meeldivalt ja tajuda lisamüügi võimalusi. On saanud aru, mis on vahet "pähe määrimisel" ja korralikul südamest tuleval müügil. Olemas teadlikkus konfliktide ennetamiseks.\nKoolitusel saadud teadmised, toetavad ettevõtet saavutamaks koolitusosakute toetusmeetme eesmärgis välja toodud eesmärke:\n1. koolituspäev - inimesed ja nende erinevus, teeninduskeskkond, teenindusprotsess. Mooduli läbinud, saab osaleja teada iseenda peamised käitumuslikud jooned, teadmised kliendi ohjamiseks hoolimata erinevatest isiksuse tüüpidest. Õpime lihtsaid enesekehtestamise võtteid, tagasiside andmist ja vastu võtmist. Osaleja oskab vaadelda müügiprotsessi teadlikult ja on leidnud lahendused hetkel tööd pärssivatele küsimustele (näiteks laste mängunurga puudumine kaupluses, vargused, närvilised kliendid jms). Teemaks on müügikeskkonna loomine - oskus teadlikult riietuda, paigutada kaupa ja kujundada teenindusruumi luues tööd soodustava keskkonna.\n2. koolituspäev - müügiprotsess ja lisamüük. Koolituspäeva läbinuna on osaleja mõistnud müügi ja lisamüügi olemust. Saanud tehnikaid müügiprotsessi edukaks läbiviimiseks ja julgust müügi alustamiseks ning edukaks läbiviimiseks. Teisel koolituspäeval vaateme igas müügiprotsessi etapis ettetulevaid probleeme ja leiame koostöös lahendused.\nKoolitus algab ootuste täpsustamisega ja fokusseerimisega, et grupi iga liige saaks õpingutest maksimaalselt praktilise. Koolituse järgselt palun koolitaja tasuta e-nõustamist läbitud teemadel.\nKoolituse koht: Tallinn, asukoht läbirääkimistel.\nKoolitaja: Katrin Aedma, suhtlemiskoolitaja ja konsultant\nOsalejad: Kõik, kes vajavad müügi ja teenindusalaseid oskuseid ja on huvitatud enesearendusest. Grupi suurus minimaalselt 6 ja maksimaalselt 22 inimest.\n18:00-18:30 paus ja õhtueine\nOskus ennast jälgida ja arendada\nOskus teadlikult pöörata tähelepanu teiste ja enda käitumisele teenindusprotsessis - sellest õppida\nPositiivne laeng ja teadmised, mis aitavad kujundada ettevõtte mainet, kasvatada lojaalset kliendibaasi ja tõsta läbimüüki\nKoolitusmaterjal ja tunnistus\nKoolitusega kaasneb põhjalik materjal, mis on kohapeal täiendatav ja kasutuskõlblik aja möödudes koolitusel õpitu meenutamiseks. Koolituse läbimisel saab osaleja tunnistuse. Soovi korral võib tunnistuse väljastaja olla koolituse tellija. Tunnistusele võib lisada ka tellija esindaja nime, sõnumi osalejale ja allkirja.\nKoolitusmetoodikaks on treeningu põhimõte, mis võimaldab kõigil osalejatel kaasa mõelda,\noma arvamust välja öelda, näha ja analüüsida ennast ja tajuda oma osa tervikliku tulemuse\nKoolituse käigus kombineeritakse paindlikult erinevaid metoodikaid, et tagada pidev osalejate huvi ja erksus ning erinevate mõttemudelite ja temperamenditüüpidega inimeste kaasamine tegevusse: Power Pointi presentatsioon temaatiliste videoklippidega, lühiloengud, arutelud, grupitööd, analüüsid, osalejate esinemised. Tegevustes arvestatakse metoodika valikul ka maksimaalset teadmiste meeldejätmise protsenti osalejate poolt.\nKasutame CQM (Hiina Kvantmeetodi) ja Maatrixtehnika, NLP ehk neurolingvistika võtteid ning mitmeid kaudse õppe meetodeid, mille mõju ei ole otseselt aimatav, kuid mõistmine ja reaalne tulem on parem, kui traditsioonilisel õppel.\nKoolitused on alati praktilised ja interaktiivsed sisaldades tajutegevusi. Tegevused on mängulised ja loovad, õhkkond positiivne ja vaba. Läbivaks elurõõmus vaimsus, mõtteterad, temaatilised lõdvestavad või energetiseerivad kehalised harjutused.\nKoolitused toimuvad sõbralikus ja rahulikus keskkonnas, mis tagab parima võimaliku infoomistamise osalejate poolt. Samas on koolituspäev struktureeritud ja juhitud.\nTäpsed tegevused olenevad koolituse temaatikast, koolitatavate arvust ja eripäradest (sugu, keskmine vanus jms), keskonnast jms.\nKahe topelt tundide arvuga koolituse maksumus ühele osalejale on 4 000 krooni. Maksumus sisaldab käibemaksu, koolitust ja koolitusmaterjale.\nKõik ettepanekud koolituse sisu ja vormi osas on teretulnud!\nHuvitavat ja arendavat koostööd soovides


JJC0E108MSEFBB, Nichicon JJC0E108MSEFBB on saadaval. Osta JJC0E108MSEFBB parima hinnaga Components-Mart.com\nKodu > Tooted > Kondensaatorid > Elektrilised kahekihilised kondensaatorid (EDLC), > JJC0E108MSEFBB\nOsta JJC0E108MSEFBB kindlalt Components-Mart.com, üheaastase garantii\n1000F (EDLC) Supercapacitor 2.5V Radial, Can - Screw Terminals 10 mOhm 2000 Hrs @ 60°C\nComponents-Mart.com on elektrooniliste komponentide usaldusväärne varude turustaja. Oleme spetsialiseerunud kõigile Nichicon-seeria elektroonilistele komponentidele. Meil on 1011 JJC0E108MSEFBB JJC0E108MSEFBB tükki, mis on praegu saadaval. Küsige pakkumist komponentide komponentide komponendist Components-Mart.com, meie müügimeeskond võtab teiega ühendust 24 tunni jooksul.\nSeotud uudised JJC0E108MSEFBB-le\nJJC0E108MSEFBB seotud märksõnad\nNichicon JJC0E108MSEFBBJJC0E108MSEFBB turustajaJJC0E108MSEFBB tarnijaJJC0E108MSEFBB hindJJC0E108MSEFBB allalaaditavate andmete lehtJJC0E108MSEFBB andmelehtJJC0E108MSEFBB aktsiaosta JJC0E108MSEFBBNichicon JJC0E108MSEFBB


Võrkpalli eurohooaeg kuulutati lõppenuks, Kuld- ja Hõbeliiga jäävad ära - Sakala\nVõrkpalli eurohooaeg kuulutati lõppenuks, Kuld- ja Hõbeliiga jäävad ära\n30. aprill 2020, 15:02\nSarnaselt teistele spordialadele ootavad ka võrkpalli ees ähmased ajad. Euroopa Võrkpalliliit (CEV) kuulutas tänavused eurosarjad ja Euroopa liigad lõppenuks.\nEuroopa võrkpalli konföderatsioon (CEV) andis teada selle nädala algul juhatuse koosolekul vastuvõetud otsusest kuulutada Euroopa võrkpallisarjad ja liigad lõppenuks. Ühtlasi tähendab see, et Eesti meeskonnal jäävad sel suvel Kuldliigas ja naiskonnal Hõbeliigas mängud mängimata.\nEesti meestekoondise kandidaatide hulka kuulub tänavu ka Viljandist pärit Silver Maar ning naistekoondise uus peatreener Lorenzo Micelli valis võistkonna 22 mängija sekka Viljandist pärit Anu Ennoki, Kristiine Miileni ja Kristel Moori. Kehtiva eriolukorra tõttu võistkonnad mais küll kokku ei tule ja praegu harjutavad mängijad individuaalse kava järgi.\nEesti võrkpalli liidu teatel pidanuks rahvusmeeskond suve esimesel poolel taas osalema Euroopa Kuldliigas ja rahvusnaiskond Hõbeliigas. Nüüd, kui sai ametlikult kinnitust, et kumbki liiga ei toimu, tulevad meie rahvuskoondised esialgse plaani kohaselt kokku suve keskel. Naiskond peaks augustis ja septembris pidama Euroopa meistrivõistluste valiksarja mänge, aga kui see pole võimalik, tulevad need mängud järgmise aasta jaanuaris.\nKõik eurosarjad kuulutati lõppenuks ning 80 protsenti auhinnarahast jagati klubide vahel ära. Eestlastest olid eurosarjades kõrgete kohtade nimel võitlemas Oliver Venno, kes vedas oma koduklubi İstanbuli Galatasaray taas CEV Cupi poolfinaalini, ja Robert Täht, kes oli Itaalias Perugia klubiga jõudnud Meistrite liigas veerandfinaali.\nKevadel toimuma pidanud noorte Euroopa meistrivõistluste valiksarjad peetakse võimaluse korral suve teisel poolel. Rannavõrkpalli maailmakarikasarja etappe suve esimesel poolel samuti ei tule.


Puhkus Ain El-Sokhnas | Tasneemu\nPuhkus Ain El-Sokhnas\nAugust 16, 2014 by Tasneem\nAin el-Sokhna polnud tegelikult minu jaoks uus koht, korra varem olin seal juba k2inud ja midagi eriti yllatavalt uudset seega ka sellest puhkusest eeldanud. Ning kahe pisikese lapsega merkeohina kuulmaisest ja l66gastumisest suurt midagi v2lja ei tule…seega yx aktiivne perepuhkus sai korda saadetud.\nElukohaks sai yyritud pisikene korter 5min rannast, just nii et terrassil istudes oli merevaade koos selle ees oleva pargiga. Meie korteri juurde j2i kivine rand…umbes 10 min teekonna kaugusel aga m6nus liivarand. Rahvast oli m6nusalt v2he aga ka mitte inimtyhi. N2dala l6pupoole siiski tuli puhkajaid randa rohkem.\nNii nagu koha nimigi ylteb, tundus mulle et p2ike seal k6rvetas muust egiptusest t6esti rohkem. Seega, miskit eriti seiklusrohke v2lipuhkus see ei olnud. 6nneks mu lapsed 2rkasid hommikul juba kaheksa aeg, siis saime k2ia rannas ja m2nguv2ljakul enne veel kui ilm tapvalt palavaks muutus ning paar tundi enne maghrebi sai juba kogu perega liivaranda end sisse seatud ning veedetud vees kuni pimeda saabumiseni. Vesi oli nii m6nusalt soe. Meil 6nnestus isegi p2riselt ujuda, kui lapsed teiste pereliikmete hoolealla sai antud, kuigi ses soolases vees oli niisama hulpimine ja suplemine samuti v2ga nauditav. Eks need meres veedetud tunnid olidki kogu puhkuse tipphetkeiks.\nAin el-Sokhna teiseks imeliseks omaduseks kauni ranna juures on imelised kivim2ed, mis suplemisel lihtsalt vapustava vaate annavad. 6htul aga vahetult peale p2ikese loojumist merest tulev udumass, mis meid enda sisse m2ssis, oli lihtsalt maagiliselt imeline k6ige selle keskel.\nDelfiine meil seekord aga ei 6nnestunudki n2ha, k2isin kyll rannas dlifiinide ujumise ajal ja ka p2evapeale kiikasin pidevalt mere poole aga mida polnud, olid delfiinid. See eest n2gime igast muid mere-elukaid…nii m6nedki sai yles pildistatud. Lisangi siia pildivaliku meenutamaks seda puhkusepaika.\nSea in a Bottle »\n« Talvesokid abikaasale


Neli retsepti roheliste aedubadega - Juhendaja.ee\nNeli retsepti roheliste aedubadega\nKuna aedubades on palju C-, A- ning K-vitamiini, mangaani, rauda, kaaliumi, kaltsiumi, kiudaineid, fosforit ning mitmeid teisi toitaineid, on nendest valmistatud road väga toitvad. Aedoad peaksid kindlasti kuuluma iga tervisliku toidusedeli hulka. Sageli aga serveeritakse rohelisi aedubasid pelgalt kõrvalroana ning paraku võib ka väikseim erinevus valmistamismeetodites muuta need laste jaoks ebameeldivaks. Õnneks leidub aedubade valmistamiseks mitmeid maitsvaid ja tervislikke retsepte, mis panevad kogu perel suu vett jooksma. Kõik järgnevad retseptid on kohandatud nelja portsjoni jaoks.\nEsimene retsept – Roheliste aedubade salat Itaalia moodi\nkaks tassi rohelisi aedube (värskeid või külmutatud)\nneli tomatit, viilutatud\nüks mozarella pall (kuubikuteks lõigatud)\nüks supilusikas värsket hakitud basiilikut\nkolm supilusikat esimese pressi oliiviõli\nSalati valmistamiseks tuleb rohelised aedoad valada väiksemat sorti kastrulisse ja veega katta. Seejärel tuleb vesi keema lasta ning kui oad on pehmed, tuleb nad ära kurnata ja lasta jahtuda. Maha jahtunud aedoad, tomativiilud, mozzarella tükid ja basiilik tuleb suures salatikausis kokku sega ning maitsestada oliiviõli, palsamiäädikaga ning soolaga.\nTeine retsept – Kana roheliste aedubade ning kirsstomatite kastmega\npool kilo kana rinnafileed, tükeldatud\nkaks tassitäitkülmutatud aedube\nüks tassitäis kirsstomateid\nüks tassitäis tomatipüreed\nüks supilusikas peeneks hakitud värsket basiilikut\nEsmalt tuleb pannil kuumutada oliiviõli ning lisada esmalt küüslauk ja seejärel kanafilee. Kui kana on korralikult läbi praetud, tuleb pannile valada rohelised aedoad, kirsstomatid ja tomatipüree. Kogu segu tuleb aeg-ajalt segades pannil keema lasta. Seejärel tuleb kuumus maha keerata, lisada värske basiilik ja lasta roal enne serveerimist veel viis minutit madalal kuumusel haududa.\nKolmas retsept – küüslaugused aedoad ja kartulid\npool kilo rohelisi aedube (värskeid või külmutatud)\nkaks suurt kartulit, kooritud ja ruudukesteks lõigatud\nkolm porgandit, viilutatud\nkolm küüslauguküünt, tükeldatud\nParma juustu (soovi korral)\nAedoad tuleb puhastada (otsad ära lõigata), pooleks teha ning umbes 15 minutit soolaga maitsestatud vees keeta, kuni nad pehmeks lähevad (külmutatud ubade puhul kulub vähem aega). Kui oad on valmis, tuleb nad tulelt maha tõsta ja ära kurnata.\nSamal ajal tuleb teises potis keeta pehmeks kartulid ja porgandid, need samuti ära kurnata ning seejärel võib kõik aedviljad kokku segada, soola ning pipraga maitsestada ning suurema vaagna peale valada.\nSeejärel tuleb väikses kastrulis kuumutada oliiviõli ja selles küülaukku pruunistada, kuniks köögis hakkab levima küüslaugu aroom. Saadud kaste tuleb aedviljade peale valada ning soovi korral võib kõige peale riivida pisut Parma juustu.\nNeljas retsept – aurutatud rohelised aedoad seentega\npool kilo rohelisi aedube (külmutatud või värskeid)\nüks tassitäis tükeldatud seeni\nüks supilusikas Dijoni sinepit\nkaks teelusikat värsket hakitud peterselli\nkaks supilusikat esimese pressi oliiviõli\nKõigepealt tuleb ubasid viis minutit aurutada, seejärel lisada neile lõigutud seened ja veel kaheks minutiks tulele jätta. Küpsenud oad ja seened võib mõnele serveerimiseks sobilikule taldrikule valada ning siis on aeg valmistada kaste. Selleks tuleb väikeses kausis kokku segada sinep, oliiviõli, sool ning pipar. Kastme võib vaba käega aedviljadele valada ning lõpetuseks kogu roa värske peterselliga kaunistada.


Maksusüsteem muudab Eesti vaba raha paradiisiks - Prindivaade - Äripäev - Maksumaksja portaal\nMaksusüsteem muudab Eesti vaba raha paradiisiks\nKuupäev 21.01.2011 8:01:00 | Rubriik: Äripäev\nÄripäeva juhtkirjas kirjutatakse, et Äripäeva tänane kaanelugu räägib Eesti ettevõtete pangakontodel seisvatest sadadest miljonitest eurodest, miljarditest kroonidest, mis oma omanikule tulu ei too. Artikli kõrval olevast omamoodi edetabelist selgub, et siinsete ettevõtete kontodel on likviidset vara miljardite kroonide väärtuses.\nÄripäeval on nende ettevõtete üle siiralt hea meel, meil on rõõm tõdeda, et mitte kõik ettevõtted ei võtnud liigselt riske ega äga praegu hiigellaenude koorma all. Nemad võivad tulevikku helgetes toonides ette kujutada.\nCash is trash? Kuid teisalt - kui vanasti ütles kõnekäänd, et raha on kuningas (cash is king), siis nüüd räägitakse juba, et raha on rämps (cash is trash). Ja tõsi ta on - pangakontol niisama oma elu elav raha ju ei kasva, ta ei too omanikule mingitki tulu. Veelgi enam - raha väärtus kahaneb iga päevaga, ainuüksi inflatsioon ampsab pajast iga päev kenakese suutäie, muudest teguritest rääkimata.\nSeega, sellest aspektist vaadatuna julgeks Äripäev küll soovitada - ettevõtjad, otsige oma rahale enam kasvuvõimalusi. Eriti kasulik oleks, kui te leiaks need kasvuvõimalused siitsamast Maarjamaalt, looks siin töökohti ja aitaks kogu me majandusel kasvama hakata.\nCash is king? Samas on ka selge, et likviidsete varade ja rahavarud aitasid Eesti ettevõtetel üleilmse majanduskriisi hoopis kergemalt läbi põdeda. Palju vaba raha tekkis Eesti ettevõtetele aga meil sajandivahetusel kehtima hakanud maksusüsteemist, mis kasumit selle tekkimise asemel dividendidena väljavõtmise hetkel maksustama hakkas.\nTäie kindlusega võime praegu väita, et just Eesti maksukeskkond ja seadusandlus aitasid siinseil ettevõtetel kriisi mõneti muretumalt üle elada. Sest kui ettevõte ei pea meil riigile maksma tulumaksu kasumi tekkimise hetkel, vaid alles raha välja võttes, kogusid väga paljud ettevõtted endile varusid. Või ei kogunudki, vaid lihtsalt jätsid kasumi välja võtmata, kui sellele mingit konkreetset investeerimisplaani polnud. Ja see aitaski majanduse kukkudes tulevikule muretumalt vaadata - alati sai n-ö keldrist minna raha juurde tooma.\nSiinkohal tahaks kindlasti Eesti maksukeskkonda veelgi enam kiita, sest see meelitab siia raha juurde.\nAlles eelmise aasta lõpul kirjutasime, et Norra naftakontsern Statoil toob just tänu Eesti soodsale maksukeskkonnale siia oma finantskeskuse, tuues ühtlasi siia 4,2 miljardit krooni, mida siis siitkaudu investeerima hakatakse. Tänases artiklis kirjutame leedukaist, Maxima keti omanikest, kes tõid maksuriskide hajutamiseks Eestisse 1,3 miljardit krooni, sest Leedu maksukeskkond on ettearvamatu. Samuti räägib artikkel ühest soomlasest, kes Rootsis asunud mööblipoed maha müüs ja saadud enam kui sadakonna miljoni krooniga Eestisse kolis. Tõeline vaba raha paradiis!\nNiisiis, Äripäeva arvates tootis Eesti maksukeskkond rahamägesid, mida sai kriisi ajal kenasti puhvrina kasutada ning mida nüüd võiks parema tuleviku nimel uuesti pööritama hakata.\nTrash is king? Kuid jah, kindlasti ei maksa ka uisapäisa ja kellegi mesimagusa jutu või imekauni prospekti peale investeerima tormata - mäletame ju kõik veel lubatud pudrumägesid Aserbaidžaanis ja Bulgaarias…\nÄripäeva juhtkiri: http://www.aripaev.ee/4933/arv_juhtkiri.html


Kas optimeerime oma maa ja rahva olematuks? — Sirp\nKas optimeerime oma maa ja rahva olematuks?\nOptimeerimine tähendab sihipärast tegevust saavutamaks parimat tulemust, mida on lihtne mõõta. Kõige sagedamini optimeeritakse kulutusi, s.t et mõõdupuuks on raha. Kuid ühiskonnaelus on veel teisigi väärtusi, sealhulgas ka mõõdetavaid, mida tuleks optimeerimisülesannete lahendamisel jälgida. Näiteks saab mõõta demograafilisi näitajaid: oodatavat eluiga, summaarset sündimuskordajat ja rahvaarvu mingis piirkonnas. Kuna sageli ei ole ühe näitaja osas optimaalne lahendus hea teise näitaja suhtes, pole riiki ja ühiskonda puudutavate optimeerimisotsuste puhul õige eirata rahvastiku demograafilisi näitajaid, kuigi nendega arvestamine pole sugugi lihtne. Kõigepealt midagi positiivset: oodatav eluiga on viimase tosina aastaga pikenenud nii meestel kui naistel rohkem kui viie aasta võrra ja jõudnud 2011. aastaks meestel 71, naistel 81 aastani. Kuna oodatav eluiga on üks olulisemaid elukvaliteedi ja riigi sotsiaalse arengu näitajaid, mida arvestatakse oluliselt ka ÜRO inimarengu indeksis, siis on tegu väga hea tulemusega. Ühe objektiivse mõõdupuu järgi on elu Eestimaal viimase kümne aasta jooksul läinud märkimisväärselt paremaks. Kahjuks ei ole ühemõtteliselt positiivsed kõik teised näitajad. Eestlastele on eksistentsiaalse tähtsusega iive, mis koosneb kahest osast: loomulikust iibest, mille mõjul on Eesti rahvaarv 12 aasta jooksul ca 32 000 võrra vähenenud, ja välisrände saldost. Loomulik iive, mis 2000. aastal oli tugevasti miinuses, nii et aastail 2000–2003 vähenes elanikkond rohkem kui 5000 inimese võrra aastas, jõudis aastaks 2010 nulltasemeni. Seda muutust toetas kaks rahvastikuprotsessi: juba nimetatud oodatava eluea pikenemine (s.t suremuse kahanemine), kuid ka sündimuse arvestatav tõus (millele esialgu aitas kaasa vanemahüvitis). Viimasel kahel aastal on aga sündimuse kasv lakanud. Aastal 2001 oli summaarne sündimuskordaja (seda võib tõlgendada keskmise laste arvuna naise kohta) 1,3, aastail 2007–2010 jõudis see näitaja üle 1,6, mis on Euroopa riikide hulgas tubli tulemus, kuigi ei ulatu veel taastetasemeni (2,1). 2011. aastal langes see aga 1,55ni ja ilmselt langes veidi ka mullu. Nähtavasti on tarvis mõelda perepoliitilistele lisameetmetele.\nVeelgi rohkem on rahvaarvu kahandanud välisränne, kuid rahvaloenduse põhjal pole veel praegu võimalik täpseid arve öelda. Kõigi loendusevaheliste aastate jooksul on registreeritud välisrände saldo olnud negatiivne, kusjuures selle summaarne suurus on ca 22 000 inimest. See protsess pole siiski olnud ühepoolne. Lahkunute koguarv on sellest arvust küll ca 60% võrra suurem, kuid arvestatav hulk on olnud ka sisserändajaid. Nende seast ligi pool on kodumaale naasnud Eesti kodanikud. Registreeritud rände saldo oli negatiivseim 2005. ja 2006. aastal, kui Eesti kaotas välisrände tõttu aastas üle 3000 elaniku. Aastail 2007 – 2009 püsis registreeritud välisrände saldo 700 piires. Väljaränne kasvas taas aastal 2010, viimasel kahel aastal on registreeritud välisrände saldo olnud ca 2500 inimest. See pole aga kogu välisränne, sest arvestatav osa Eestist lahkunutest ei ole oma lahkumist ametlikult (rahvastikuregistris) registreerinud. Registreerimata sisseränne on seevastu tõenäoliselt märksa väiksem. Hinnanguliselt on registreerimata rände saldo sama suurusjärku registreeritud rände saldoga.\nVälisränne mõjutab rahvastikku kaheti. Ühest küljest on riigi avatus kindlasti positiivne ning suurendab inimeste elukvaliteeti töö- ja haridusvõimaluste kaudu. Teisest küljest on see väikesele rahvastikule ohtlik, sest põhjustab rahvastikukao. Kui rääkida miljonist kui rahvaarvu mõttelisest piirist, mis tagab (mandril paikneva) rahvusriigi funktsioneerimise, siis jõuaks see piir sama kahanemiskiiruse korral meile kätte 50-60 aasta pärast. Ometi pole niisugune ennustus kuigi tõepärane, sest vaevalt on rahvastikuprotsessid, sh rändeprotsessid, nii pikka aega ühesugused.\nRahvaloenduse kõige mõtlemapanevamad tulemused seostuvad aga rahvastiku paiknemisega. Teatavasti on Eesti oma pindala väiksusest hoolimata võrdlemisi hõredalt asustatud. Enamikus maavaldades elab ruutkilomeetril kümmekond inimest. Kui asetada end meie vaarisade rolli ja mõttemaailma, tähendaks see ligemale sadat hektarit maad iga inimese kohta. Kui võtta maha sood ja metsad, teed ja muud rajatised, jääks ikkagi iga maal elava pere kohta sadakond hektarit maad – saja aasta eest, kui maa oli peamine varandus ja tootmisvahend, olnuks see tõeline rikkus. Tänapäev on aga midagi muud: enamasti ei tee maatükk omanikku ei rikkaks ega õnnelikuks. Maa kui tootmisvahendi väärtus on madalseisus, traditsioonilise põllumajandusega on hõivatud vaid mõni protsent elanikkonnast (põhjuseks eeskätt suurenenud tootmisvõimsused, aga ka traditsioonide, oskuste ja hoiakute katkemine nõukogude ajal).\nMaaelu säilitamise ja elavdamise põhiliseks hoovaks on töökohtade loomine maal. Kes seda peaks tegema? Riigi ja omavalitsuse pakutavad töökohad kipuvad optimeerimise käigus väikestest maa-omavalitsustest pigem kaduma. Ettevõtjaid (sealhulgas ka talupidajaid) on Eesti kõigist hõivatutest (s.t töötavatest inimestest) vaid napilt 4%, maa-asulates vaid pisut rohkem – 4,4%. Nendestki üle poole on palgatöötajateta üksikettevõtjad, kes pakuvad tööd vaid iseenesele. See statistika näitab selgelt, miks inimesed maalt lahkuvad. See pole siiski ainus põhjus.\nTänapäeva inimene ei ela (ega elanud varemgi) ainult leivast. Inimestele on tarvis peale elektri, interneti ja puhta vee ka poodi, kust saab lisaks leivale osta ka muud eluks vajalikku, arsti ja apteeki, postkontorit ja pangaautomaati, kino ja raamatukogu, võimalust suhelda – mitte ainult kirikus ja kõrtsis, nagu paarisaja aasta eest, vaid ka rahvamajas ja külaseltsis. On vaja teid, mida mööda saab liikuda igal aastaajal. On vaja busse, mis neil teedel regulaarselt käivad. Ja mis kõige tähtsam: on vaja koole ja lasteaedu, muu hulgas ka võimalusi õppeks ja ümberõppeks eakamatele. Vaja on ka turvatunnet, mille tagavad politsei ja päästeteenistus.\nIga teenindusliigi kadumine on tilk karikasse, mille täitumisel inimene otsustab oma senisest kodukohast lahkuda. Kuigi see otsus parandab ametkondade majandusseisu praegu, hakkab selle otsuse mõttekus murenema, kui pidada silmas kaugemat perspektiivi. Enamasti ei ole see otsus kerge, sest kodust lahkumine pole raske mitte üksnes emotsionaalses vaid ka materiaalses mõttes. Pikka aega tehtud sotsioloogilised uuringud on näidanud, et eestlased ei armasta elada kortermajades, vaid eelistavad elu omaette elamus, hindavad kõrgelt võimalust liikuda looduses ja tegutseda aias.\nRahvaloenduse andmed näitavad, et suures osas Eesti äärealade valdadest – niihästi lõunapiiril kui ka Peipsi ääres, aga ka väiksematel saartel – on viimase tosina aasta jooksul elanikkond kahanenud kuni viiendiku võrra. Lahkunud on peamiselt nooremad inimesed. Lisaks sellele käib nimelt ääremaade valdade elanikest suur osa tööl väljaspool kodumaakonda, sageli isegi välismaal. Kas see on probleem? Tegu on teatavas mõttes loomuliku protsessiga, mis toimub rohkem või vähem intensiivselt kogu arenenud maailmas. Kõikjal väheneb ja vananeb rahvastik ääremaadel, kõikjal koondutakse suuremate keskuste ümbrusesse, kõikjal toimub valglinnastumine – jõukamad ning haritumad lastega pered kolivad linnadest välja linnaümbrusesse maale.\nKüsida tuleks ka nii: kas see, mis toimub mujal, on vastuvõetav ka meile või on mõni mujal suhteliselt valutu protsess meile ohtlik, arvestades meie rahva väiksust, aga ka asustuse hõredust? Tuleks kaaluda, kas on õige vaadata läbi sõrmede sellele, kui riigi äärealad (aga mitte ainult – tühjenemise ohus on ka piirkondi Kesk-Eestis) tühjenevad ning külad muutuvad suveküladeks, kusjuures ainus majandustegevus on heinaväljade niitmine (toetuse saamiseks) või metsaraie? Karta on, et seda suundumust hakkab süvendama (esmapilgul mõistlik) haldusreform, kui väikevaldadest kaovad vallaametnikud, pisigümnaasiumidest gümnaasiumiõpetajad.\nIlmselt on alternatiivseid meetmeid suutnud välja mõelda naabrid Soome, Rootsi ja Norra, kus on elu ka riigi kesk- ja isegi põhjapiirkondades, kus peale kauguse toimib elumugavuse vastu ka karm kliima – probleem, mis Eesti ääremaadel on tundmatu. Kuigi tegemist on meist võrratult rikkamate riikidega, pole sealne regionaalpoliitika sündinud üleöö, see on toiminud pikka aega, ka siis, kui riigid polnud kaugeltki nii rikkad kui praegu. Ja on võimalik, et nimelt ettenägelikkus minevikus ongi üks tänase rikkuse allikaid.\nMõistlik optimeerimine ei ole lihtne tänaste tulude-kulude kokkuarvamine ja parima variandi valimine, selle juures on tarvis arvestada riigi suurimate rikkuste, rahvastiku ja maa olukorda. Eesti inimestel on praegu võimalik elada luksuses, mida paljude teiste riikide elanikud endale lubada ei saa: omada aeda, kodulähedast metsa, käia mere või järve ääres, olla soovi korral omaette loodusega. See on meile nii harjumuspärane, et me ei oskagi seda kui väärtust hinnata. Selle, nagu iga luksuse eest tuleb aga maksta. Elu väikeriigis ei ole odav. Seda enam ei ole elu odav hõredalt asustatud, ent kauni puhta loodusega väikeriigis.\nKas meie eesmärk on saavutada rikkuse tase, mis võimaldab (peaaegu) piiranguteta tarbida kõikvõimalikke ostetavaid hüvesid, nagu seda tehakse maailma rikkaimates riikides? Või seome oma eesmärgid Eestimaale iseloomulike väärtustega, millest olulise osa moodustab võimalus elada oma elu ilma naabrite elus (sunnitult) osalemiseta, võimalus viibida koduaias või -metsas, teha näpud mullaseks, selg samblaseks ja jalad märjaks ojas või merekäärus, liikuda mööda Eestimaad ja avastada selle võlusid suvel ja talvel, suuskadel, jalgrattal, autoga või bussiga.


6. november 2021 kell 9:00\nLepingute sõlmimisel koroonat enam enamasti vääramatu jõuna käsitleda ei saa.Foto: LIIS TREIMANN\nSeekordses saates osalesid vandeadvokaat Aldo Vassar ja advokaat Kardo Karon. Saates räägiti põhjalikumalt lepinguliste kohustuste rikkumisest – tarneprobleemidest, hinnatõusust jms.\nLisaks käsitleti ka vääramatut jõudu ja võlaõigusseaduses sätestatud lepinguliste kohustuste vahekorra muutumise regulatsiooni. Advokaadid tõdesid, et COVIDiga seotud äritegevuse tõrkeid vääramatu jõuna enam käsitleda ei saa.\nSaadet juhtis Hando Sinisalu.


Projekteerimine ja projekteerimismeeskond - Timbeco Woodhouse\nMeil on maailmatasemele kliendid ning nende teenindamiseks on Timbecos tipptasemele projekteerimisüksus. Ainulaadsed projektid ja töö rahvusvaheline mõõde pakuvad meie projekteerijatele suuri väljakutseid ja arenemisvõimalusi. Meie projekteerimisüksuse suurimaks eeliseks on tihe koostöö tellijate, teiste alltöövõtjate ja ettevõttesisese tootmisüksuse vahel. Kõikidele meie projekteerijatel on võimalus osa võtta arenguprogrammist, mille jooksul osaletakse praktiliste kogemuste saamiseks enda projekteeritud hoone püstitusel.\nMajasisese projekteerimisüksuse eelised\nTimbeco inseneridel on pikaajalised kogemused elementkonstruktsioonide projekteerimisel ja seetõttu oleme võimelised välja töötama optimaalseid ning kuluefektiivseid lahendusi. Oma projekteerimisüksuse eelised võrreldes sisseostetud teenusega seisnevadki eelkõige efektiivsuses, kiiruses ja laitmatus meeskonnatöös – oleme tänu vahetule tagasisidele osakondade vahel jõudnud üheskoos parimate ja veatult toimivate lahendusteni. Kõrged nõuded meeskonnatööle on professionaalsuse kõrval meie järgmiseks tugevuseks.\nHoone konstruktsioonide projekteerijatel sõltub valikute tegemine eelkõige sellest, mis tüüpi majaga on tegu, hoone arhitektuurist, ruumide suurusest, tuleohutusnõuetest, silletest, korruste arvust ning koormustest. Loomulikult on otsustuskriteeriumite osaks ka ehituse turvalisus ning hind. Erinevate materjalide kombineerimine on mõistlik ning valikute tegemine sõltub insenertehnilisest analüüsist.\nOleme võimelised kalkuleerima hoone maavärina kindlust, konstruktsioonide tulepüsivust ning ka konstruktsioonide ehitusfüüsikalist toimivust (piirete soojusläbivus, joonsoojusläbivus ning niiskustehniline toimivus).\nSaame pakkuda kvaliteetset täisteenust\nTänu Timbeco kvalifitseeritud töötajatele suudame pakkuda kvaliteetset täiskomplekset teenust alates projekteerimisest ja detailide tootmisest kuni hoone ehituseni.\nProjekteerime hooned 3D CAD-projekteerimistehnoloogial (AutoCad, HSBCad, ArchiCad, Revit jms), mis võimaldab koostada projekte kiirelt, tõhusalt ja kvaliteetselt. Otsime ja katsetame pidevalt uusi programme ning tehnilisi lahendusi, et muuta meie tööd veelgi paremaks.\nHoonete projektide koostamisel arvestame etteantud nõuetega ja materjalide vastavusega normidele ning teostame vajalikud arvutused ja kalkulatsioonid, näiteks energiatõhusus ja tugevusarvutused. Pakume klientide arhitektuursele ja tehnilisele lahendusele alati kuluefektiivseid lahendusi.\nKas oled liginullenergia tulekuks valmis?\nEuroopa Parlamendi ja Nõukogu hoonete energiatõhusust käsitlevas direktiivis on märgitud, et vajalik on suurendada hoonete arvu, mis mitte üksnes ei vasta kehtivatele miinimumnõuetele, vaid on suurema energiatõhususega. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad kõik liikmesriigid koostama kavad liginullenergiahoonete arvu suurendamiseks. Liginullenergiahoone on eriti energiasäästlik hoone, mis vastab energiatõhususarvu klassile A.\nEramaja projekteerimise protsess\nKui on soov maja ehitama hakata ja sobiv krunt on soetatud, siis esimeseks tegevus on kohalikust omavalitsusest projekteerimistingimuste taotlemine. Projekteerimistingimustes määratakse ära hoone ehituslikud nõuded nagu: kõrgus, laius, katuse kalle, lubatud materjalid, kui suure osa see tohib moodustada krundist, kellega peab kooskõlastama jne. Kui krundile on kehtestatud detailplaneering, siis projekteerimistingimusi pole vaja eraldi taotelda ja hoone ehitustingimused määrab ära detailplaneering. Mõnikord saab minna ka eskiisiga juba omavalitsusse ja proovida seda kooskõlastada.\nProjekteerimine on sarnane kunstiga, mille käigus sünnib projekteerija meisterlike oskuste ja teadmiste tulemusena midagi perfektset ning püsivat. Selle saavutamiseks peame me kaasas käima tehnoloogia kiire arenguga ning ka ennast pidevalt arendama.“\nMoodulitest ridamajad Helsingis\nTimbeco püstitas Helsingis kaks kahekorruselist moodulitest ridamaja. Kahe ridamaja põrandapind on kokku 1100 ruutmeetrit.\nPuitelementidest paarismaja Keilas\nTimbeco püstitas Keilas kogukonnas elamiseks mõeldud paarismaja ( 2x 5 - liikmelist peretüüpi kogukonda).