Arutelud - Mullakaitse (arutelu) - Neljapäev, 4. september 2008\nDokumendi valik : O-0070/2008\n5. Mullakaitse (arutelu)\nJuhataja. − Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse teemal, mille esitas nõukogule keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuskomisjoni nimel Miroslav Ouzký ning täpsemalt mullakaitse raamdirektiivi edenemise kohta nõukogus (O-0070/2008 - B6-0455/2008).\nMiroslav Ouzký, autor. − Austatud juhataja, lubage mul rõhutada, et septembris 2006 võttis komisjon vastu raamdirektiivi ettepaneku mullakaitse kohta, eesmärgiga kaitsta mulda üle kogu Euroopa Liidu. Sellele ettepanekule järgnes väga elav ja huvitav mõttevahetus minu komisjonis – keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuskomisjonis. Raportöör, Christina Gutiérrez-Cortines, nägi kompromissi saavutamiseks palju vaeva.\nEsimese lugemise järgne seisukoht võeti Euroopa Parlamendis vastu 14. novembril 2007. Sellest ajast alates on olnud ebaselge, millal saab nõukogu vastu võtta ühise seisukoha ja millal teatatakse sellest Euroopa Parlamendile.\nJuuni algul esitas minu komisjon järelikult nõukogule suuliselt vastatava küsimuse, et rohkem teada saada edusammudest, mis on nõukogus saavutatud alates parlamendi seisukoha vastuvõtmisest. Oma komisjoni nimel tahaksin nõukogult paluda üksikasjalikumat selgitust saavutatud edu kohta. Ja veel, mu komisjon sooviks teada, millal saaks nõukogu praeguse kava järgi teha Euroopa Parlamendile teatavaks oma ühise seisukoha mullakaitse raamdirektiivi kohta.\nNathalie Kosciusko-Morizet, nõukogu eesistuja. − (FR) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, Ouzký, Euroopa ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevuskavas tõdetakse, et muld on taastumatu loodusvara ja toitekeskkond, mis allub keskkonnapiirangutele. Kavas taotletakse määratleda absoluutses ja ühemõttelises sõnastuses konkreetne strateegia mullakaitseks, mis arvestaks subsidiaarsuspõhimõtet ja regionaalseid eripärasid, millest kõik väga hästi aru saavad.\nVeebruaris 2007 – ka mina pöördun ajaloos tagasi – korraldas nõukogu nõuandva arutelu, mis puudutas komisjoni teatist teemastrateegia ja direktiivi ettepaneku kohta. Detsembris 2007 vaatles see ettepanekuid kokkuleppe saavutamiseks direktiivide osas, mille oli koostanud Portugal eesistujariigina, kes oli selle ettepanekuga seoses võtnud ette tohutul hulgal tööd, ning nendes ettepanekutes võeti arvesse Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel väljendatud arvamust. Kahjuks, ning vaatamata eesistujariik Portugali tohututele pingutustele, ei olnud sel ajal võimalik saavutada poliitilist kokkulepet. Lahkarvamus esines mitmesugusel kujul: mõned liikmesriigid seadsid kahtluse alla algatuse paikapidavuse, teisisõnu vajaduse võtta kasutusele ühenduse määrusi mullakaitseks; teised arvasid, et raamdirektiiv pakuks suuremat paindlikkust ja aitaks iseäranis võtta arvesse neid riiklikke poliitikaid, mis olid juba rakendatud, poliitikaid, mida polnud piisavalt tunnustatud direktiivi ettepanekus esitatud kujul. Sestsaadik on mitmetel liikmesriikidel olnud aega mõtelda ning Prantsusmaa soovib arutelu nõukogus taasavada. Euroopa Parlamendi arvamused on loomulikult põhikomponendiks meie mõttevahetustes ja arutelu taaselustamises, mida me nüüd soovime lõpule viia. Oleme teadlikud asjaolust, et oli tarvis leida tasakaal nende vahel, kes ei tahtnud murda liikmesriikide õiguspärast pädevust mullakaitse valdkonnas ja nende vahel, kes kutsusid üles looma ambitsioonikat kooskõlastatud ühenduse eeskirjade süsteemi. Usume, et parlamendi arvamus moodustab hea aluse tasakaalustatud paketi väljatöötamiseks.\nSeega on see algatus täna uuesti käivitatud, ehkki on veel vara öelda, kas kokkulepe nõukogus saab võimalikuks ja kui, siis millal ja missugustel alustel. Minust poleks aus anda sellesuunalisi viiteid. Saan teile lubada ainult seda, et Prantsusmaa eesistujariigina annab oma parima – siinkohal kordan ennast – samal ajal võttes arvesse arvamust, mida väljendab parlament, kellel on õnnestunud saavutada oma tasakaalustatud seisukoht, mis on järelikult eriti väärtuslik selles raskes mõttevahetuses. Samas oleme realistlikud, sest see on väga tundliku sisuga toimik – nagu igaüks on eelnevate arutelude käigus veenduda võinud – ja isegi parima võimaliku stsenaariumi korral ei saa teine lugemine aset leida enne parlamendivalimisi järgmisel aastal. Meil pole seega kiiret ja on aega, et saavutada võimalikult üksmeelne tulemus küsimuses, mis on minevikus osutunud ülikomplitseerituks.\nCristina Gutiérrez-Cortines, fraktsiooni PPE-DE nimel. – (ES) Austatud juhataja, soovin suunata oma küsimuse eriti ministrile, sest usun, et tema intellektuaalsed võimed lubavad tal mõista, et see on täiesti uus küsimus.\nKomisjon esitas kooskõlas oma harilike tavadega siduva ja teatud määral kärbitud direktiivi. Ent meie siin parlamendis mõistsime, et sellist kompleksset süsteemi nagu muld tuleb käsitleda laiaulatuslikul ja teoreetilisel alusel. Seda põhjusel, et muld mõjutab CO2 kogumist, see on inimelu vundament, ning see mõjutab tootmissüsteemi, põllumajandust, loodusõnnetusi ja infrastruktuuride loomist. Lühidalt, see mõjutab kõike ja me mõistsime, et 27 väga pikaajalise õigusloomekogemusega riigi puhul ei saanud paljud neist rakendada direktiivi, mis põhineb lihtsustatud kriteeriumidel ja laialdasel komitoloogial. Selle tulemusena töötasime esimest korda parlamendi ajaloos välja direktiivi, mis oli avatud, paindlik, süstemaatilistel iseorganiseerumise kriteeriumidel põhinev ning suunatud aluslepingu artikli 249 uuele arendamisele, millega sätestatakse, et liikmesriikidel peavad olema ühesugused eesmärgid ja neid tuleb täita, kuid milles antakse vabadus nende rakendamisel.\nSelles direktiivis austatakse iga riigi olemasolevaid õigusakte, katalooge ja bürokraatiaid. Riikidel pole mingit kohustust teha midagi uut, kui nad suudavad tõestada, et direktiivi eesmärgid on täidetud. Paljud riigid on juba täielikult need eesmärgid saavutanud. Ent paljud liikmesriigid pole aru saanud sellest vabaduse ja keerukuse vahelisest koostoimest, et korrastatus on võimalik avatud süsteemis ning avatud ja paindlikud süsteemid saavad eksisteerida iseorganiseerumuses. Nad on eelistanud keerata selg õigusloomele, mis elu ja maad mõjutab.\nMa ei mõista, kuidas kliimamuutuste pärast muret tundvad valitsused saavad endile lubada vastustada direktiivi, milles käsitletakse mulla, maa ja kliimamuutuste probleeme ning milles julgustatakse õnnetuste ennetamist, toetatakse taasmetsastamist, põllumajandust ja produktiivsust, ning austatakse kõiki eelnevaid lepinguid.\nKordan, et me peame aru saama, mida vabadus tähendab, sest paljud meist ei tea kuidas sellega elada.\nInés Ayala Sender, fraktsiooni PSE nimel. – (ES) Austatud juhataja, minister, volinik, daamid ja härrad, kõik tähtsad loodusvarad ja keskkonnad, nagu näiteks vesi, õhk ning floora ja fauna liigid ja asumiskohad, on kaitstud konkreetsete ühenduse õigusaktidega, kuna aga mullal, mis on taastumatu ja piiratud loodusvara, nagu minister just ütles, ei ole seda kaitset.\nSee tühimik tuleb järelikult kiiresti täita, sest me kõik kannatame selle tagajärjel, eriti toiduga seotud hirmuolukordade ajal või arutluste käigus põhiliste majanduslike ja energeetikaalternatiivide teemal, mis põhinevad olulises osas mullal.\nSelle ühenduse õigusaktides sisalduva tühimiku täitmine aitaks esile tõsta meetmeid, mida toetame võitluses kliimamuutuste vastu, kaasaarvatud sellised aspektid nagu võitlus suureneva erosiooni ja kõrbestumise vastu, ning mitte unustada rasket mulla saastumise probleemi või selle mulla tihenemist, mis tuleneb kiirest ja mittesäästlikust arendamisest, mis pole mitte ainult praeguse majanduskriisi põhjus, vaid ka hävitab sellist põhilist loodusvara nagu muld.\nLisaks, selle teema kaasamine Euroopa institutsioonilisse õigusloomelisse süsteemi toimiks stiimulina, et parandada õigusloomeprotsessis toimuvat, asetades selle sidusasse raamistikku, mis põhineb korraldusel ja võimalikul Euroopa rahastamisel, mida võiksime ka seostada vahenditega, mis on ettenähtud võitluseks kliimamuutuste vastu.\nMe ei tohiks unustada, et riskid, mis ohustavad seda piiratud ja taastumatut loodusvara, mõjutavad suuremal või vähemal määral kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide kogu territooriumi, kaasaarvatud märkimisväärsed piiriülesed mõjud.\nOn mitmeid liikmesriike – nagu mu kaasparlamendiliige just ütles – kel pole erilist tahet mullakaitse standardiseerimiseks Euroopa tasandil. Nad peaksid meeles pidama, et parlamendi poolt eelnevalt vastuvõetu ei ole mitte ainult paindlik, kohaldatav ja ambitsioonikas õiguslik vahend, vaid ka selline, mis pole liigselt ettekirjutav. See on vahend, millest võib abi olla kliimamuutuste vastu võitlemise jõulisemaks ja tõhusamaks muutmisel.\nMullal on ka väga tähtis funktsioon tooraine talletajana ja süsinikuvarude säilitajana, rääkimata CO2 säilitamise ettepanekutest, mis on praegu arutlusel, või mõjudest, millele võidakse viidata veepuudust puudutavates õigusaktides.\nSee direktiivi ettepanek on olnud nõukogus peatatud alates 2007. aasta novembrist. See on vastuvõetamatu. Peaaegu aasta on möödunud selle koja arvamuse avaldamisest ja seepärast arvan, et tuleb teha kõik antud situatsiooni muutmiseks.\nSel viisil oleks liikmesriikidel eraldi määrus mullakaitseks, mitte ainult eesmärgiga kaitsta keskkonda, vaid ka võitlemaks kliimamuutuste, metsade hävitamise ja kõrbestumise vastu, mis on aset leidmas. See looks uusi valdkondi teadustööks, uuendusteks ja tehnoloogiate rakendamiseks, viiks uute töökohtade loomiseni ja sotsiaalsete võimalusteni ning eriti parandaks Euroopa kodanike elukvaliteeti.\nTahan lõpetada, julgustades nõukogu eesistujariiki jätkama püüdlusi selle ülitähtsa direktiivi vastuvõtmiseks. Ärge heitke meelt, Kosciusko-Morizet. Me kõik teame, et nõukogu seisukohtades on toimunud julgustavaid muutusi, kuid peaksite olema teadlik, et me ei luba selle direktiivi sisutühjaks muutmist.\nKosciusko-Morizet, teie president näitab tihti üles suurt julgust ja ambitsioonikust teatud tähtsates küsimustes ja väljakutsetes: mullakaitse peab olema üks nendest.\nJan Mulder, fraktsiooni ALDE nimel. – (NL) Härra juhataja, ühes punktis oma selleteemalises kõnes mainis nõukogu eesistuja, et see on väga tundlik küsimus. Nõustun sellega täielikult. Lähen isegi kauemale: usun, et olen esimene sõnavõtja praeguseni, kes saab kindlalt öelda, et ei näe vajadust selleks direktiiviks. Ma ei mõista, miks peaks Euroopal olema veel üks direktiiv. Miks nii arvan?\nKõigepealt, meil on juba palju mullaga seotud direktiive, mis puudutavad mulla tervislikku seisundit ja mullakeskkonda. Mõtlen just veedirektiivile, pinnaveedirektiivile, direktiivile nitraatide kohta, nõuetele vastavusega seotud 18. direktiivile. Kõigil neil on mõju mulla seisundile. Euroopas – Prantsusmaal ja igal pool mujal – rõhub meid liiga suur hulk halduseeskirju. Keskmine talunik vajab rohkem aega ankeetide täitmiseks igasuguste asjade kohta, kui tal kulub harilikule tööle talus. Kui kõigele sellele lisaks tuleks veel üks direktiiv, oleks see liiast.\nPeaksime alguses ootama, et näha juba olemasolevate direktiivide tulemusi: kas nendest piisab ning kas nendest on abi mulla hea tervisliku seisundi taastamisel. Pinnavee direktiiv jõustub 2009. aastal, seega ei ole uue direktiivi sissetoomine enne seda absoluutselt vajalik. Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku ning on välja arvestanud sellest saadava kasu. Kuid ma ei leidnud sellest arvestusest, kui suur on kõige selle rakendamisel administratiivne koormus asjaga seotud isikute jaoks. Ütlen veelkord: liiga palju aega raisatakse administratiivsetele küsimustele, ankeetide täitmisele, koosolekutele ja ei tea millele veel.\nMida on võimalik ära teha praegu? Euroopa Komisjon võib mängida väga tähtsat rolli kogemuste vahetamises. On teatud riike, kes on juba teinud väga palju mulla tervisliku seisundi parandamiseks ning on riike, kes pole seda teinud. Riigid, kes on seda teinud, on hakkama saanud ilma Euroopa abita. Miks mitte seada neid heaks eeskujuks riikidele, kellel on veel probleeme?\nVeelkord, arvan, et meil on momendil liiga palju bürokraatlikke takistusi ning Euroopa ja Euroopa Liit üldiselt ei tee end kodanike silmis populaarsemaks kuhjates määrusi üksteise otsa ja öeldes neile „lihtsalt tegelege sellega”. Ei, vähendagem seda nii palju kui võimalik ning järgigem liikmesriike, kes võiksid olla teistele riikidele eeskujuks.\nJanusz Wojciechowski, fraktsiooni UEN nimel. – (PL) Härra juhataja, tahaksin Ouzkýd tänada küsimuse eest, mille ta esitas, sest ka mina tunnen muret, kui kaua võtab aega mullakaitsealase õigusloometööga lõpule jõudmine. Toidukriis on järjest tuntavam ja rahvaarv maailmas suureneb, kuna aga järjest vähem maad on põllumajanduslikus kasutuses ja võimalused põllumajandusliku tootmise intensiivistamiseks on kahanemas. Neid asjaolusid arvestades on mullakaitse eriti vajalik.\nParim viis mulla kaitsmiseks on mõistliku põllumajanduse ja talunduse kaudu. Muld, mis pole põllumajanduslikus kasutuses, degradeerub varsti. See peaks muutuma. Kõik me oleme teadlikud, et oluline osa põllumajanduslikust maast ei ole kasutusel ja on degradeerumas. Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika peaks tagama põllumajandusliku maa harimise tulutoovuse ning õigusaktid peaks julgustama maa harimist. Need on mõtted, mida tahaksin teiega selle arutelu käigus jagada.\nFriedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, fraktsiooni Verts/ALE nimel. – (DE) Härra juhataja, nõukogu esindaja ütles, et nõukogus on sellel teemal käimas märkimisväärne poleemika ning see eksisteerib ka Euroopa Parlamendis.\nSelle poleemika taust on järgmine. Kõik sõltub sellest, kuidas me mulda määratleme: kas see on viljakuse varasalv, mille eesmärk on olla toitainete allikas meie põllukultuuridele, ning mis moodustab elu aluse ökoloogiliselt tugevas põllumajanduslikus süsteemis, suure võimega koguda süsinikdioksiidi? Või on see lihtsalt aines, mis toetab taimi agrotööstuslikus tootmissüsteemis, millesse on kaasatud naftakasutus, keemiline ja geenitehnoloogia ning millel on äärmiselt tugev mõju kliimale? Need on kaks eksisteerivat suunda, kaasaarvatud Euroopa Liidus. Meil on ka muldasid, mis on põllumajanduslikust tootmisest eemaldatud.\nPõllumajanduse ja maaelu arengu komisjon võttis vastu arvamuse, mis tekitas teatud hulgal poleemikat, sest määratud raportöör tahtis direktiivi tagasi lükata. Enamik komisjoniliikmeid võttis seejärel vastu arvamuse, mis oli kooskõlas mõistliku lähenemisviisiga mullakorraldusele, ning seda on raporti koostamisel arvestatud. Põllumajanduslikust perspektiivist vaadelduna oleks selle direktiivi vastuvõtmine väga kasulik.\nMa ei suuda mõista, ning veel enam toetada, traditsiooniliste talunike liitude vastuseisu. Minu arvates teevad nad endale kahju, sest talundus pani aja jooksul aluse meie kultuurmaastikele ja võib neid praegu alal hoida.\nMa ei saa toetada arvamust, et see tekitaks liiga palju bürokraatlikke takistusi. Mulder, ütlesite, et see on juba mõnes riigis aset leidmas, näiteks Saksamaal. Me ei taha liigseid bürokraatlikke takistusi. Miks ei võiks neid näiteid, mida te mainisite, lisada raamdirektiivi selge subsidiaarsuspõhimõttega, võttes arvesse piirkondlikke, kultuurilisi, sotsiaalseid ja klimaatilisi tingimusi, et otsuseid selle kohta, mis on vajalik ja mis mitte, saaks teha rohujuure tasandil?\nIlda Figueiredo, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (PT) Härra juhataja, teame, et see on väga tundlik valdkond, sest mulla kui piiratud ja taastumatu loodusvara kaitse on eluliselt tähtis, arvestades, et põllumajandus ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse on sellest sõltuvad ning see moodustab põhialuse inimtegevuseks, mitte ainult linnade ja infrastruktuuride jaoks, vaid ka looduse ja maapiirkondade jaoks. Sellepärast on mullakaitse olulise tähtsusega meie pärandi, loodusvarade, pinna- ja põhjavee kvaliteedi, tervise ning inimelu säilitamisel.\nVäga dünaamilise süsteemina, mis täidab palju funktsioone ja ülesandeid, mis on eluliselt tähtsad inimtegevuseks ja ökosüsteemide püsimajäämiseks, on mulla kaitsmine kollektiivne kohustus meie ühises elus ja tulevaste põlvkondade kaitsmises. See tähendab, et mullakaitse ei tohi olla allutatud konkurentsile. Kuid mullale saab osaks ka palju väärtarvitamist, omandispekulatsioone, degradeerumist ja saastamist, sealhulgas piiriäärsetel aladel, mis tähendab, et on tarvis paremat liikmesriikidevahelist koostööd ning ühiste eesmärkide määratlemist kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega ja maa ühiskondliku funktsiooniga.\nOn mitmeid ühenduse poliitikaid, mis mõjutavad mulda ning mis võivad ohustada selle kaitset. Seepärast peame läbi viima täpsemaid uuringuid mulda puudutavate riskide ja erinevate väljavaadete kohta, et tuvastada kohaseid meetmeid, mis aitaksid mulda kaitsta. Üks väga tähtis abinõu oleks ühise põllumajanduspoliitika muutmine, et pakkuda suuremat toetust perepõhisele põllumajandusele ning väike- ja keskmise suurusega talupidajatele.\nJust selles kontekstis peame teadma nõukogu seisukohta ja jälgima selle arengut.\nFrançoise Grossetête (PPE-DE). - (FR) Härra juhataja, mu esimene reaktsioon arutelule, mis on aset leidnud selle raamdirektiivi ettepaneku teemal, oli küsida endalt, kas me tõesti vajame sellist teksti ning kas selline lahendus on tõesti sobiv. Meil on juba olemas suur hulk määruseid mullakaitse, jäätmete, taimekaitsevahendite, looduskeskkonna kaitse, pinnavee jne kohta. Lisaks, „tõhusama korraldamise” kontekstis, millega me parlamendis juba mõnda aega tegelenud oleme, mõistan, et on tähtis mitte jätta muljet, et me järjekordselt laseme asju läbi Euroopa Komisjoni veski ja kuhjame määrusi üksteise otsa. Mõtlesin ka meie kohapealsetest esindajatest ja linnapeadest, kellel oleks selle raamdirektiiviga seoses veel rohkem tööülesandeid.\nEnt on ka teine reaalsus. On tõsiasi, et inimtegevusel on täiesti ebaõnnestunud kohelda mulda lugupidamisega ja on tehtud süstemaatilisi jõupingutusi intensiivsete tootmismeetodite rakendamiseks ning selle tegevuse kaudu mulla kurnamiseks ja linnastumisega seotud tavade omaksvõtmiseks, mis on viinud mulla degradeerumiseni. Arvan, et Gutiérrez, kelle tööd kirjeldaksin kui tähelepanuväärset, on esitanud meile väga vastuvõetavad ettepanekud, et tuua erinevad pooled teineteisele lähemale – sest loomulikult võime näha, et parlamendis on küllalt märgatav vastuseis, just nagu nõukoguski – ning et parlamenti kuulates on tal lõpuks õnnestunud esitada ettepanekud, mis tunduvad olevat nii üksmeelsed kui võimalik. Ta on esitanud rea tasakaalustatud seisukohti, milles austatakse subsidiaarsuse põhimõtet, eriti meetodite valikus, mida liikmesriigid peavad rakendama, et viia ellu mulda puudutavad määrused. Ta on vältinud administratiivse koormuse suurenemist, soovitades meil tungivalt parandada minevikus tehtud vigu meie põllumajanduslike, tööstuslike ja linnaga seotud tegutsemistavade kaudu, mis kuni praeguseni pole mulda austanud.\nPöördun nüüd nõukogu poole: kui nõukogu eesistujariik ütleb meile, et pole vaja kiirustada, siis tähendab see, et nad panevad selle toimiku kõrvale. Nad panevad selle kõrvale, kui on tegelikult vajadus, liikmesriikide vahelisi põhjalikke erinevusi arvestades, võtta seisukohad, mis on subsidiaarsuse põhimõtet austades selgelt suunatud mulla säilitamisele ja kaitsele.\nEdite Estrela (PSE). – (PT) Härra juhataja, nagu minister ütles, see on tundlik ja väga keerukas küsimus, mille suhtes pole kerge saavutada konsensust 27 liikmesriigi hulgas või isegi siin parlamendis, nagu oleme näinud. Nagu kolleeg Inés Ayala ütles, muld on taastumatu loodusvara, mis on seotud loodusõnnetuste ja põllumajandusliku tootmisega ning see hõlmab selliseid delikaatseid ja nõudlikke küsimusi nagu mullakasutus ja –kaitse ning looduskaitse.\nPalju huve on kaalul ja paljud kaasparlamendiliikmed peavad küsitavaks selle direktiivi vajalikkust. Teised kahtlevad selle paindlikkuses. Väga jäik õiguslik raamistik pole alati parim viis eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse erinevaid situatsioone. Minu arvates on direktiiv tähtis ja vajalik, et säilitada ökosüsteemide tasakaalu.\nNeil Parish (PPE-DE). - Austatud juhataja, kas tohiksin öelda eesistujale, et see on temast väga kena, et ta palli väljakule veerema pani, kuid kas tohiksin soovitada, et ta võtaks selle tagasi ja paneks kasti? Sest minu arvates pole meil seda direktiivi eriti vaja. Arvan, et eelmisel nõukogul oli täiesti õigus öeldes, et nad ei taha seda. Kordan Jan Mulderi sõnu, et meil on juba nitraatide direktiiv ja pinnavee direktiiv. Kõik need asjad hakkavad mulla suhtes toimima ning kindlustavad, et puhastame oma mullad üle kogu Euroopa.\nNõustun Graefe zu Baringdorfiga, et maaharijad on loomulikult mulla eest hoolitsejad ning muld on nii tähtis kõigele, mida me kasvatame, kuid kas me tegelikult vajame mulladirektiivi? Selle mulladirektiivi probleem on asjaolus, et see on olnud liialt kõikehõlmav. Üritame tegeleda tööstusliku maaga ja tööstusliku reostusega; räägime linnade arendamisest ning seejärel põllumajanduslikust maast ja põllumajanduslikest muldadest.\nOn lihtsalt mõttetus praegu selliseid õigusakte kehtestada. Arvan, et üks meie probleemidest Euroopa Liidus on, et – ja arvan, et teeme seda kõige paremate kavatsustega – kui me peame midagi tegema, siis hakkame otsekohe seadusi koostama. Mina seda ei poolda. Arvan, et peame hetkeks peatuma ja mõtisklema. Arvan, et nõukogul oli õigus. Ma teen ettepaneku, et praegu pole aeg seda tagasi tuua. Soovitaksin jätta selle uuele komisjonile ja uuele nõukogule järgmisel parlamendi tööperioodil. Nemad võivad uuesti vaadata, mis on toimumas.\nJulgustaksin liikmesriike, kellel puudub kontroll tööstusliku maakasutuse ja tööstusest pärineva reostuse üle, panna see paika riiklikul tasandil. Ärgem sekkugem Euroopa tasandilt, sest ma ei usu, et seda on vaja. Arvan, et me tahame vältida sellisel tasemel bürokraatiat, mis sellega kaasneks. Inimestel on absoluutselt kõrini lisabürokraatiast. Seepärast ütleksin eesistujale: ärge pange palli veerema; võtke see tagasi.\nGlenis Willmott (PSE). - Austatud juhataja, esiteks tahaksin kolleegidele ja eesistujariik Prantsusmaale meelde tuletada, et parlamendi esimesel lugemisel 14. novembril 2007 hääletas märkimisväärne hulk – õigupoolest 295 – parlamendiliikmeid selle direktiivi vastu.\nPole kahtlust, et esitatud direktiiviga kaasnevad kulud tekitavad suurt muret, eriti osad, milles käsitletakse reostatud maad ja riiklikke inventuure.\nSubsidiaarsus on siin sõlmküsimus, arvestades et mullal on piiratud piiriülesed mõjud, erinevalt õhust ja veest, mis on teadagi liikuvad. Esitatud direktiiv sunniks liiga paljusid liikmesriike tühistama juba tõhusaid sisemeetmeteid, sest need ei ühtiks direktiiviga.\nKüsimus pole mitte selles, et me ei vaja ELi mullakaitsega seotud meetmeid – loomulikult sisaldab teemasse puutuv strateegia palju häid ettepanekuid – vaid selles, et ükskõik milline uus ELi mullakaitset käsitlev strateegia peaks lisama väärtust ja täiendama, mitte asendama, liikmesriikide kehtivaid sisepoliitikaid.\nHartmut Nassauer (PPE-DE). - (DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad, mullakaitse on äärmiselt tähtis ülesanne rikkumata põllumajandusliku keskkonna tagamisel tulevaste põlvkondade jaoks. Ma kriipsutaksin alla kõike, mis on sellega seoses juba öeldud. Kuid mitte ükski neist väidetest ei tähenda, et mullakaitse peaks olema Euroopa ülesanne. Mitte iga probleem Euroopas ei ole tingimata Euroopa probleem. Muld on paikkondlik, lokaliseeritud keskkond. Enamasti ei ole mullareostusel piiriülest mõju, järelikult ei pea mullakaitse olema Euroopa Liidu ülesanne, samuti ei anna see Euroopaga seotud lisandväärtust. Paljudel Euroopa riikidel on juba kehtivad mullakaitset käsitlevad määrused, mis toimivad väga tõhusalt, ja pole mitte vähimatki põhjust panna Euroopa määrusi peale neile riikidele. Või arvate, volinik – päris tõsiselt – et kus iganes liikmesriigid ei võta meetmeid oma pädevuspiirkonnas, seal peab komisjon tühimiku täitma? See oleks absurdne.\nSubsidiaarsuspõhimõttest tulenevalt on mullakaitse liikmesriikide ülesanne ning nad on täiesti võimelised sellega tegelema. Sel põhjusel nõukogu – kaasaarvatud teie riik, proua riigisekretär – ajutiselt peatas selle algatuse. Loodan väga, et Prantsuse Vabariik jääb oma seisukohale kindlaks. Ma ei kahtle selles, et võiks olla kasulik kavandada Euroopa mullakaitse strateegia ning mul poleks midagi Euroopa rahalise toetuse vastu, kus iganes optimaalset mullakaitset veel saavutatud pole. Kuid olen kindlalt vastu meile kõigile suunatud kooskõlastatud mullakaitset käsitlevatele õigusaktidele, mida rahastab ühendus, lihtsalt seetõttu, et mõnes riigis mullakaitset käsitlevad õigusaktid puuduvad. See ei ole Euroopa olemus. See oleks tükk täiesti üleliigset bürokraatiat, selline, mille eest kodanikud põgenevad, enne kui nad valimistel ja referendumitel oma arvamust avaldavad. See tuleb peatada.\nCsaba Sándor Tabajdi (PSE). - (HU) Ükskõik kui õigus Graefe zu Baringdorfil on öeldes, et maaharijad kaitsevad mulda, siiski on viimastel aastakümnetel toimunud märkimisväärne mulla puhtuse kadu, mis on intensiivse põllumajanduse ja suure hulga väetiste ja kemikaalide kasutamise tulemus. Eelnevalt kehtis see nii vanade kui ka uute liikmesriikide kohta. Viimase kahekümne aasta jooksul pole uutel liikmesriikidel olnud eriti raha väetiste ja kemikaalide ostmiseks, näiteks kasutatakse Ungaris ühe hektari kohta neli korda vähem väetisi kui Hollandis. Tegelik lahendus sellele küsimusele on järelikult põllumajandusega seotud, nimelt peame tulevikus kasutama meetodeid, mis kaitseksid biosfääri ja mulda ning vähendaksid seda mullale asetatud koormust, seega on tarvis täiesti uudseid meetodeid ja uusi lähenemisviise, et kaitsta mulda, sest see on kõigi Euroopa maaharijate huvides. Selles süsteemis on ülisuur hulk irratsionaalsusi, näiteks pärast lõikust ei külvata uut vilja ja see põhjustab energiakadu. Võiks kasvatada väetiseks mõeldud põlluvilju, näiteks, ja selle kaudu vähendada väetistega seotud koormust. Tänan teid tähelepanu eest.\nIoannis Gklavakis (PPE-DE). – (EL) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja, me kõik nõustume sellega ning me kõik tahame, et maa oleks kaitstud. See on maa, mis rahvastikku toidab, ja me tahame jätkuvalt endale toitu võimaldada, ennekõike tervislikku toitu. Me kõik nõustume, et maa on keskkond, ja me tahame seda kaitsta, kuid ma olen tõsiselt hirmul, et me hävitame selle.\nMullakaitse direktiivis tehakse selge eristus põllumajanduse poolt põhjustatud reostuse ja tööstusest pärineva reostuse vahel. Põllumajanduse poolt põhjustatud reostuse puhul näeme hulgaliselt jõupingutusi, mida tehakse ühise põllumajanduspoliitika raames ning jõupingutusi „tervisekontrolli” ulatuses; ning hiljuti oli meil raport põllumajanduses kasutatavate kemikaalide märkimisväärse vähendamise kohta. Kõiki neid jõupingutusi tehakse seoses põllumajandusega.\nEnt põhimure on tegevus, mis puudutab tööstuslikku reostust. Meie põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis tunneme muret mõju pärast, mida mulla süvenev saastumine avaldab meie põllumajandustoodetele ja keskkonnale.\nSee saastumine peegeldub mullas ja vees, ning seepärast on soovitav võtta kasutusele näitajaid ja hindamislävesid enne, kui jõuame punkti, kust pole võimalik tagasi pöörduda. Seega palun tungivalt, et teostaksime väga sagedast õhusaastatuse seiret – me teeme seda põhjalikult – ja teostaksime ka mullasaastatuse seiret. Peaksime seda tegema eriti tööstuslikes piirkondades.\nOlen optimistlik, et eesistujariik Prantsusmaa võtab arvesse liikmesriikide seisukohad ja leiab selles küsimuses vastastikku rahuldavad lahendused.\nCzesław Adam Siekierski (PPE-DE). - (PL) Austatud juhataja, aasta on möödunud sellest, kui võtsime esimesel lugemisel vastu seisukoha mullakaitse direktiivi kohta. Sellele vaatamata pole nõukogul õnnestunud üksmeelt saavutada. Mõned liikmesriigid jätkavad visalt tõkestava vähemusena esinemist. Nüüd, Prantsusmaa eesistumisajal, on lootust saavutada kompromiss. Prantsusmaa saadiku ettekanne näitas, et selline lootus on olemas.\nOleme kuulnud projekti kohta palju kriitikat, mis väidab, et see suurendab bürokraatiat ja duplitseerib olemasolevaid riiklikke ja ühenduses kehtivaid õigusakte. Usun, et tegemist on vastupidisega. Sellist direktiivi on vaja, sest see annab tulemuseks kõnealuse valdkonna kohta käivate õigusaktide ühtlustamise ja toob Liidu tasandil kokku kõik mullakaitsega seotud jõupingutused. Lisaks kohalikele ja piirkondlikele jõupingutustele on tarvis võtta meetmeid liidu tasandil, kui tahame peatada mulla degradeerumist. Muld on meie ühine vara. Järelikult tuleb kehtestada ühised seisukohad ja eesmärgid ning võtta asjakohased meetmed. On tähtis, et kõik liidu kodanikud teadvustaksid endale, kui tähtis osa on mullal ökosüsteemis ja ka meie igapäevases elus ja majanduses.\nKahjuks leidub paljude liikmesriikide territooriumidel ikka veel ohtlikke aineid. Pean silmas prügilaid ja minevikus seal paiknenud nõukogude armee poolt maha jäetud keemiarelvi. Teatud riigid ei ole võimelised iseseisvalt nende probleemidega tegelema. Nendele riikidele on järelikult vaja osutada kohast julgustust ja abi sellise materjali kõrvaldamisel. On pakiline vajadus asjakohasteks meetmeteks, mis võimaldaksid degradeerunud maa taas kasutusele võtta ja mis samuti piiraksid mulla degradeerumist ning tagaksid mulla kasutamise säästlikul viisil. Kõik see oleks kindlasti samm õiges suunas looduskeskkonna kaitsmisel ja mulla säilitamisel, mis on nii väärtuslik loodusvara. Selles suhtes oleks meil direktiivist palju abi. Õigusloomeline töö peaks seetõttu jätkuma. Lisaks tuleb konsulteerida sõltumatute asjatundjatega ja me peaks nende arvamustega arvestama.\nMairead McGuinness (PPE-DE). - Austatud juhataja, ma rääkisin täna hommikul talupidajaga, kahjuks sellisega, kes istub ja vaatab vettinud põlde, sest vähemalt Iirimaal ja teistes Põhja-Euroopa osades on meil tänavu väga halb viljasaak. Arvan, et peaksime neid täna hommikul meeles pidama. See noor talupidaja – ja ta on väljaõppinud – on lugenud mulladirektiivi ja ta tunneb muret, et temasugusele maaharijale, kes kasutab minimeeritud harimist, käitub mulla suhtes õigesti, tähendab see direktiiv karistust, eriti ebasoodsate ilmastikutingimuste puhul. Ta teab, millest räägib. Usun, et meil pole vaja direktiivi heade muldade jaoks: meil on vaja, et liikmesriigid võtaksid vastutuse ja kõige enam vajame häid põllumajandust puudutavaid nõuandeid, mida toetavad heatasemelised riiklikud teadusuuringud selle kohta, mis on muldadele parim.\nArvan, et üks suurimaid probleeme, millega vastamisi seisame, ja seda kindlasti Iirimaal, on väga halb planeerimine, mis on tekitanud suuri üleujutusprobleeme ja nendest tulenevaid raskusi. Jätame selle liikmesriikidele. Andkem neile suund, aga mitte järjekordne direktiiv lisaks neile 18le, millega maaharijad arvestama peavad.\nJames Nicholson (PPE-DE). - Härra juhataja, ütleksin komisjonile ja nõukogule, et selle direktiiviga ei ole vaja mitte kiirustada. Tegelikult, mis minusse puutub, võivad nad sellega igavesti viivitada. Minu arvates pole meil seda direktiivi vaja.\nMaaharijad kannatavad praegu niigi suurte bürokraatlike takistuste tõttu ning see kõik pärineb Brüsselist. See võib osutuda õlekõrreks, mis murrab kaameli selja.\nOn tõsi, et muld on väga tähtis ja seda on vaja kaitsta, aga ma pole veel kunagi kohanud maaharijat, kes ei kaitseks mulda oma maal – nende tulevik sõltub sellest. Euroopa eri piirkondade vajadused on väga erinevad. Muldadel on tarvis erinevat toetust põhjas ja lõunas, idas ja läänes.\nSee on tundlik teema. Palun viige see direktiiv minema ja matke ta. Nagu Mulder ütles, meil on juba küllaldaselt direktiive. Kavatsus võib olla hea, kuid meil pole seda kavatsust tarvis.\nReinhard Rack (PPE-DE). - (DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, Euroopa Liit peaks tegutsema oma pädevuse piires nendes valdkondades, kus ta saab tõeliselt luua Euroopa lisandväärtust oma eeskirjadega. Sel konkreetsel juhul ei näe ma mingit lisandväärtuse loomist. See, mida näen, on teatud riigid, kes ei võta vastutust siseriiklikul areenil tõsiselt, või vähemalt ei ole seda praeguseni teinud, või lihtsalt usuvad, et saavutavad sel viisil juurdepääsu Euroopa rahale. Ma ei tuvasta absoluutselt mingit lisandväärtust, küll aga näen lisakulusid ja veel rohkem bürokraatlikke takistusi, eriti nende riikide jaoks, kes on oma kodused kohustused täitnud ja rakendanud mõistlikke mullakaitsega seotud meetmeid.\nJim Allister (NI). - Härra juhataja, mullakaitse on muidugi vajalik, kuid mida pole vaja, on järjekordne ELi direktiiv. Nagu Mulder ütles, meil on juba direktiivide üliküllus ja suur hulk eeskirju nõuetele vastavuse kohta. See on liikmesriikide küsimus. Milline riik laseb oma muldadel erodeeruda ja degradeeruda? Loomulikult, milline talupidaja vajab, et Brüssel talle ütleks, et ei tohi lasta oma varal degradeeruda? See on naeruväärne. Veel Brüsseli poputamist lisab ainult juurde niigi väljakannatamatule administratiivsele koormusele, mis on asetatud talunikele, kel jääb rumalate ankeetide täitmise tõttu järjest vähem aega maa eest hoolitsemiseks. Komisjon peaks oma eluaegsest harjumusest vabanema ja selle unustama.\nRobert Sturdy (PPE-DE). - Austatud juhataja, toetan täielikult seda, millest kolleegid eelneva registreerimiseta menetluse käigus rääkinud on.\nKui komisjon sooviks tulla ja heita pilgu mu talule, seda on haritud 3000 aastat, juba enne Kristuse sündi, ning haritakse jätkuvalt edasi. Muld seal on üks parimate killast. Tegelikult käesoleval aastal toodame neli ja pool tonni nisu ühe aakri kohta, mis teeb üle kümne tonni nisu hektari kohta – muidugi kui saame selle kombainiga koristatud.\nMe hoolitseme mulla eest ja korraldame seda. Jätke see inimestele, kes seda oskavad. Ärge tooge enam Brüsselist bürokraatiat juurde, sest te ainult tekitate kõigile siinolijaile halba mainet, ja me teeme siiski ka head tööd, kuid jätke see liikmesriikide hooleks.\nNathalie Kosciusko-Morizet, nõukogu eesistuja. − (FR) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, esiteks lubage öelda, et ma ei taha enam rohkem ebakindlust selles küsimuses. Eesistujariik on selle direktiivi suhtes väga motiveeritud ja veendunud sellise direktiivi vajalikkuses selles küsimuses. Kordaksin ka, et see seisukoht on olnud püsiv, see ei pärine lihtsalt käesolevast eesistumisajast, ning ma ei saa nõustuda sellega seotud pahatahtlike vihjetega. Detsembris 2007, kui nõukogus toimus esimene arutelu, olid teatud liikmesriigid – ja selle järelkajad kostavad ka tänasel arutelul – vormiliselt direktiivi põhimõttele vastu. Teised liikmesriigid olid juba seotud oma riiklike poliitikate koostamisega selles valdkonnas ning arvasid, et kuigi direktiiv on hea idee, ei austata esitatud ettepanekus piisavalt subsidiaarsuse põhimõtet ning ei võeta arvesse juba tehtud jõupingutusi, kaasa arvatud väga tehnilist laadi küsimustes. Sel ajal oli Prantsusmaa üks riik selles grupis. Täna, olles eesistujariik ja jäädes järjekordselt sellele seisukohale kindlaks, oleme väga motiveeritud ja huvitunud mullakaitse direktiivi suhtes kokkuleppe saavutamisest. Oleme täna näinud, et eksisteerivad teravad lahkarvamused ning need peegeldavad Euroopa Liidu Nõukogus toimuvat. Üritame jõuda kokkuleppeni, mis õnnestub loodetavasti käesoleva Prantsusmaa eesistumisaja jooksul. Ent nagu me kõik näha võime, ei ole see kaugeltki lihtne.\nStavros Dimas, volinik. − Härra juhataja, tänan teid võimaluse eest osaleda sellel arutelul, mis sai alguse parlamendi esitatud suuliselt vastatavast küsimusest nõukogule. Lubage mul teatada, et komisjon kinnitab oma lubadust kokkuleppe saavutamiseks mullakaitse direktiivi suhtes ning annab endast parima, et jõuda sihtmärgini.\nKomisjon võttis vastu parlamendi ja nõukogu määrustel põhineva ettepaneku, milles nõutakse laiaulatuslikku Euroopa Liidu lähenemist mullakaitsele. Mäletan väga täpselt, Nassauer, et 2006. aasta hiliskevadel sain kirja Saksamaa valitsuselt, milles enamik – kui mitte kõik – Saksa liidumaadest avaldas nõudmist mulladirektiiviks. Tervitame parlamendi tugevat toetust mulladirektiivile, ehkki ta esitas komisjoni ettepaneku jaoks muudatusi. Loodan, et saavutame piisaval tasemel keerukuse, millele viitas Gutiérrez-Cortines.\nKahetseme, et nõukogul polnud võimalik jõuda poliitilise kokkuleppeni detsembris, vaatamata eesistujariik Portugali tehtud tohutule tööle, 22 liikmesriigi toetusele ja paindlikkusele, mida näitas üles komisjon. Rõhutan, et kuigi see poliitiline ummik püsib, on mulla degradeerumine jätkuv, nagu teaduslik kogukond on selgeks teinud, näiteks komisjoni poolt organiseeritud kõrgetasemelisel mulla- ja kliimamuutuste teemalisel konverentsil.\nSeepärast tervitan Prantsusmaa võetud kohustust taasalustada tööd, ning ootan rõõmuga konstruktiivset koostööd Prantsusmaa ja teiste liikmesriikidega, et tagada poliitilise kokkuleppeni jõudmine nõukogus, mis kindlustaks kõrgetasemelise mullakaitse nii kiiresti kui võimalik.\nSiiski, komisjon peab tagama, et lõplik tekst on rakendatav ja see esindab lisandväärtust võrreldes praeguste tasemetega mullakaitses. Kinnitan teile, et jään sellele ülesandele kindlaks.


Kus saab Tallinnas osta kõige kõrgema üüritootlusega korteri? - Ärileht\nKui korteriostu eesmärk on see kasumiga edasi üürida, tasub vaadata ka Nõmme, Lasnamäe ja Mustamäe erinevate asumite poole. Suurimate üüritootlustega korterid asuvad Nõmme linnaosas Liiva (8,8%) ja Kivimäe asumis (8,7%), Lasnamäe linnaosa Katleri (8,2%) ja Tondiraba asumis (8,2%) ning Mustamäe linnaosas Sääse asumis (8,2%).\nKinnisvara24 tootearendus- ja turundusjuhi Laura Tammeoru sõnul on Tallinna erinevates piirkondades praegu väljaüürimiseks pakkuda 680 korterit, 25 maja ja 12 majaosa. Parima üüritootlusega asumites on välja üüritavaid kortereid aga vähe – Pae asumis 4 ja Sitsis 9 korterit.\n„Üüritootlus on kõrgem nendes piirkondades, kus korterit osta on odav, kuid üürihind on võimalik määrata keskmine või kõrge, sest välja üüritavaid kortereid on vähe. Neis piirkondades ei jää korter tühjana seisma, kuna üürnikel on vähe valikuid,“ selgitas Tammeorg pressiteate vahendusel.\nKorterite üüritootluse arvutamiseks jagatakse aasta üüritulu korteri hinnaga. Analüüs on tehtud kinnisvara pakkumishindade põhjal ja näitab eelkõige oodatavat üüritootlust. Tegelik üüritootlus sõltub konkreetsetest tehinguhindadest, mis võivad Tallinnas vanemate korterite puhul olla kuni viiendiku võrra soodsamad kui kuulutuste hinnad. Uusarenduste puhul on pakkumiste ja tehingute hinnavahe väiksem. Lisaks mõjutavad üüritootlust kinnisvara halduse- ja amortisatsioonikulud, majandustsüklid ning paljud muud tegurid.\nÜürikorterite puhul tuleb vaadelda nii lühiajalist kui ka pikaajalist tootlust, mis võib piirkonniti erineda: „Sitsi ja Pae asumid on arenemisjärgus ja sinna saab täna korteri soetada mõistliku hinnaga ning panna selle koheselt üüritulu teenima. Samal ajal näiteks kesklinna, vanalinna ja Kalamaja korterid maksavad rohkem ega teeni koheselt nii kõrget üüritootlust, kuid pikas perspektiivis võib olla tegemist kasumlikuma investeeringuga,“ lisas Tammeorg.\nGraafik näitab populaarsemaid Tallina linnaosade asumite oodatavaid üüritootlusi protsentidena, võttes arvesse hetkel Kinnisvara24.ee portaalis aktiivseid kuulutusi.


Saartelt leiab põnevaid puitmaju - Äripäev\nSaartelt leiab põnevaid puitmaju\nHiiumaal oli maju vaadates kohati tunne, et tegemist pole inimeste eluaseme, vaid turistide peibutamiseks püstitatud puidust imitatsioonidega. Et nagu Potjomkini küla. Aga õnneks oli see petlik tunne.\nHästi loodusesse ja keskkonda sobituvad puithooned paistavadki suure maa inimesele rohkem vabaõhumuuseumi kui reaalse elupaigana. Kui üks palkmaja omanik vabandas ja ütles, et kahjuks pole tal tööga seoses võimalik meile oma elamist tutvustada, siis ei jätnud ta lisamata, et jättis hommikul värava lahti ning me võime hooneid uurida ja pildistada just niipalju, kui soovi on.\nJa vaadata oli tõesti palju. Kuigi kinnistu asus ridaküla keskpaigas, kadus naabrite lähedus kohe pärast väravast sisseastumist. Kogu hooneterühm, elumaja, saun ja abihooned olid kujundatud ühtseid materjale kasutades. Ikka ümarpalk ja rookatused. Looduslikuna näiv tiik krundi serval ja püstkoda suvise grillimiskohana moodustasid rahuliku üleminekutsooni hooldatud muruplatsist parkmetsaks.\nSamuti on viimastel aastatel Hiiumaale kerkinud põnevaid majutuskohtadeks ehitatud puitmaju. Eks püütakse ka suvitajatele-turistidele pakkuda seda va meretagust asja kõige ehedamal, aga samas siiski ka kaasaegsel kujul. Majutuskohtadel on ka see hea omadus, et sealseid ehitisi võib rahulikult kaemas ja käega katsumas käia. Eramute puhul võivad takistuseks saada kõikvõimalikud keelusildid ja tõkkepuud.\nSelge on aga see, et päevast-paarist on kõikide huvitavate meretaguste palkmajade avastamiseks vähe. Kui on aga ikka kindel plaan omale puidust suvemaja või maakodu ehitada, on just kodumaised saared selleks kohaks, kust ideid ja ehitusnippe ammutada.


Linnupiimakook vaarikatarretisega | Cook the day away!\nLinnupiimakompvekke olen varem valmistanud, kuid kooki mitte. Õnneks oli see väga lihtne. Ilma vaarikakihita oleks liiga lääge jäänud, nii et soovitan selle kindlasti teha.\nPane želatiinilehed külma vette likku, kuumuta ülejäänud tarretise koostisosad väikses potis keemiseni. Tõsta pott tulelt ja sega sisse želatiin. Kalla tarretis 20 cm küpsetuspaberiga kaetud koogivormi ning aseta sügavkülma.\nVahusta või suhkrutega kohevaks vahuks. Lisa ükshaaval juurde munakollased ja viimasena sega hulka jahu. Määri saadud tainas 24 cm koogivormi põhja ja küpseta 200-kraadises ahjus 10 minutit. Põhi peab pealt olema valge ning äärtest pruun. Kindlasti ei tohi seda üle küpsetada, sest siis jääb see kuivaks.\nKui oled põhja ahjust välja võtnud, peaks tarretis juba tarretunud olema. Võta tarretise vormilt rõngas ära ja suru see tugevasti kuumale koogipõhjale – nii lõikad pruuniks küpsenud ääred parasjagu ära. Lase põhjal täielikult jahtuda ning seejärel aseta see serveerimisalusele. Põhjale pane tarretisekiht ja ümber suurema 24 cm koogivormi rõngas. Igast küljest peaks jääma vabaks paar cm.\n1 sidruni mahl (u 70 ml)\nValmista võikreem: vahusta toasoe või suurel kiirusel ilusaks kohevaks vahuks. Jätka vahustamist ja nirista juurde kondenspiim. Vahusta edasi kuni kreem on siidjas ja ühtlane.\nPigista pisikesse potti sidrunimahl. Lisa 60 g suhkrut ja kuumuta pidevalt segades keemiseni. Tõsta tulelt ja tõsta potti želatiinilehed, sega hoolikalt läbi ja lase natuke jahtuda.\nVõta külmikust 5 munavalget ja vahusta mikseriga tugevaks vahuks. Jätka vahustamist ning lisa 60 g suhkrut ja vanillisuhkur. Nüüd lisa želatiini-sidrunisegu ja viimasena osade kaupa võikreem. Vahusta kõik korralikult läbi. Kalla saadud suflee kohe koogivormi! Pane kook külmkappi ja valmista seni peegelglasuur.\nPane želatiinilehed külma vette likku. Ülejäänud glasuuri koostisosad pane väiksesse potti, sega pidevalt ning kuumuta keemiseni. Jätka keetmist mõõdukal kuumusel u 4 minutit. Tõsta glasuur tulelt, lase 5 minutit jahtuda, ise pidevalt glasuuri segades, ning lisa želatiinilehed. Lase glasuuril veel jahtuda ja seejärel kalla koogile. Kaunista kook vastavalt soovile ja jäta paariks tunniks külmkappi, kuni glasuur hangunud.\nThis entry was posted in magus and tagged kondenspiim, kook, sidrun, tarretis, vaarikad, vahukoor. Bookmark the permalink.


Kirjed kus märksõnaks on "paadisadamad (kohtadel, konkreetsed)" (111)\n3-4 meest algavad jõepõhja mõõtmist. Esmaspäevast [7.I] alates algab Tartu sadama administratiivpiirkonnas jõepõhja mõõtmine. Jõe põhi uuritakse läbi alates ujulast kuni Ropka mõisa alla. Mõõtmist toimetatakse jäält. Raiutakse augud sisse ja läbi nende lastakse mõõduabinõud põhja. Mõõtmisel saavad 3-4 meest tööd paariks nädalaks.\n551.482Emajõgi + 656.615Tartu\ndokid / kaid / kosed (konkreetsed) / muulid / ojad (konkreetsed) / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel) / voolavad veed\nHoogne tõus Pärnu sadama tegevuses. Väljavedu tõusnud kahekordseks, tollitulusid saadud 1.212.831 krooni.\nStatistilisi andmeid Pärnu sadama tegevuse kohta\nJõgeva jaam vajab politseid. Ajast, millal likvideerus Jõgeva raudteejaama konstaabli koht, on kerkinud uuesti tarvidus politsei järele. Trahterite sulgemisel kogutakse raudteejaama, kus joobnud olekus rikutakse rahu ja avalikku korda. Võttes arvesse veel asjaolu, et jaama einelauapidaja edaspidi kavatseb jaamas viinamüügi sisse seada, mispärast ainukesel alevi raiooni konstaablil ka jaamas korrapidamine on üle jõu käiv. Nagu kuulda, tahetavat seda teostada.\n351.74Jõgeva + 656.615Jõgeva\nühiskondliku korra kaitse organid / detektiivid / dokid / kaid / linnavahid / muulid / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / politsei / politsei (tegevus kohtadel) / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / salapolitsei (Eestis) / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel)\nSisevete sadamatelt linnale 2884,52 krooni. Veeteede valitsuse sisevete sadamate kapten on teatanud linnavalitsusele, et möödunud aastal on tema poolt Tartu linna heaks võetud kaubamaksu 2318,80 krooni ja laevamaksu 565,72 krooni, kokku 2884,52 krooni. Summa kättesaamiseks palutakse pöörduda tolliinspektori poole.\n"Salme" algas uuesti liikumist. Eilsest peale algas urik "Salme" uuesti reisijatevedamist Tartu ja Võrtsjärve vahel. Teatavasti "Salme" kaotas möödunud nädalal Jänese all kivi otsa sõites oma vindi. ... "Salme" tegi esimese reisi juba esmaspäeval [22.VII], ...\n"Uku" Peipsil sõiduteed tähistamas. Tartu sadamalaev "Uku" on sõitnud Tartust välja, et asetada Peipsile sõidutee tähistamiseks järvemärke. Peipsi on juba täielikult jääkattest vabanenud ja laevaühendus Peipsi kaudu alanud täies ulatuses.\nAjakirjanikud Poola allveelaeval. Reedel [19.VII] võimaldati ajakirjanduse esindajail tutvuneda Tallinnas viibivate Poola allveelaevadega. Ajakirjanikud viibisid allveelaeval. "Rys'"i sisemuses pikemat aega, vaadeldes laeva keerukat masinavärki. Tähendatuds allveelaevad on moodsad sõjalaevad, mis varustatud kõige uuemate lahinguvarustustega ning oma suuruselt kuuluvad silmapaistvate klassi. Poola allveelaevad lahkuvad Tallinna sadamast laupäeva hommikul kl. 7.\n656.615Tallinn + 327(E:438)\ndokid / Eesti välispoliitika, Eesti suhted: Poola / kaid / konsulaadid (üldiselt), Eesti suhted: Poola / muulid / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / piiride kindlaksmääramine (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Poola / piiritülid (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Poola / riigitegelaste visiidid (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Poola / riikidevahelised läbirääkimised (üks riikidest Eesti), Eesti suhted: Poola / sõjasadamad / saadikud, Eesti suhted: Poola / saatkonnad (üldiselt), Eesti suhted: Poola / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / välis-saatkonnad (üksikud riigid), Eesti suhted: Poola / välisesindused (üldiselt), Eesti suhted: Poola / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel)\nAlgamas laevasõidu hooaeg. Viimaseaegsed soojad ilmad ja enne seda kauemat aega valitsenud sula on peaaegu juba täielikult sulatanud ja kõrvaldanud Emajõelt jääkatte. ... Selle tagajärjel on loota, et laevaühendus Tartu-Võrtsjärve laevasõidu liinil võib alata juba kas käesoleva nädala lõpupäevadel või tuleva nädala alguses. ... Kunas laevasõiduühendus Tartu-Peipsi ja teistel laevasõiduliinidel saab alata, on praegu raske öelda. Igatahes nendel liinidel laevaühenduse loomine võtab veel vähemalt mõned nädalad aega.\nAsupaigad veesõidukitele ja kaubaladudele. Vastavad rajoonid määrati kindlaks.\nTartu linnavalitsuse poolt kinnitati kohad emajõe kaldal, kus võivad seista ja talvituda mitmesugused veesõidukid; samuti määrati kindlaks nende sõidukite remontimise kohad ja palgiparvede kohad.\ndokid / jõed (kohtadel, konkreetsed) / kaid / kosed (konkreetsed) / muulid / ojad (konkreetsed) / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel) / voolavad veed\nAurikute esimesed sõidud Peipsile. Peipsi on viimastel päevadel juba jääkattest täielikult vabanemas. ... Selle tagajärjel sõitsid eile juba laevad Tartust Peipsile. Nii käis aurik "Torm" Võõpsus ja aurulaev "Neptun" Mehikoormas, aurik "Harri"aga tegi eile juba esimese sõidu Piirisaareni. Täna keskpäeval sõitis "Harri" välja, et katsuda sõitu teha juba ka Mustveesse.... Igatahes paari päeva pärast on laevaliinid ka Peipsi jääst täiesti vabad.\nDaani laevastik Eestile külla. Jõuab Tallinna laupäeval [24.VIII]. Laupäeva hommikul ... saabub Tallinna sadamasse Daani laevastik, et külastada merejõude. Laevastiku koosseisu kuulub 4 laeva: ... Laevad jäävad Tallinna kuni esmaspäeva [26.VIII] peale lõunani. Vastuvõtu kavas on ette nähtud vastuvõtt kaitseministri juures, Daani saatkonnas, merejõudude juhataja juures jne.\n656.615Tallinn + 327(E:489)\ndokid / Eesti välispoliitika, Eesti suhted: Taani / kaid / konsulaadid (üldiselt), Eesti suhted: Taani / muulid / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / piiride kindlaksmääramine (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Taani / piiritülid (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Taani / riigitegelaste visiidid (Eesti ja välisriikide vahel), Eesti suhted: Taani / riikidevahelised läbirääkimised (üks riikidest Eesti), Eesti suhted: Taani / sõjasadamad / saadikud, Eesti suhted: Taani / saatkonnad (üldiselt), Eesti suhted: Taani / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / välis-saatkonnad (üksikud riigid), Eesti suhted: Taani / välisesindused (üldiselt), Eesti suhted: Taani / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel)\nDaani laevastik Tallinnas. Laupäeva [24.VIII] hommikul ... jõudis Tallinna sadamasse Daani laevastik, mis peatub siin 3 päeva. ... Laevastikul viibivad Daani mereväe aspirandid ja seda juhib mereväe kapten Hansen. ... Laevastik lahkub Tallinnast esmaspäeval [26.VIII].\nDaani laevastik tuleb Tallinna. Daani laevastik külastab Tallinna sadamat 24.-26. augustini. Nagu saadud teated kõnelevad, on oodata külla Daani mereaspirantide divisjoni vahilaeva "Beskyttereni" ja torpeedopaate "Springreren", "Storen" ja "Hawhesten".\n327(E:489) + 656.615Tallinn\nEesti sõjalaevastik Narva-Jõesuus. Reedel [2.VIII] ... jõudis Narva-Jõesuu sadamasse meie kaitseväe laevastik. ... Kaitseväe laevastiku juhatajaks on divisjoni ülem kapten-leitn. Miido. Sõjalaevade N.-Jõesuu sadamasse ilmumine on loonud N.-Jõesuu sadamas elevuse. ...\n656.615Narva-Jõesuu + 359EV\ndokid / kaid / kaitselaevastik (Kaitsevägi) / mereväelased (Kaitsevägi) / merevägi (Kaitsevägi) / muulid / Narva-Jõesuu / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / sõjalaevastik (Kaitsevägi) / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel)\nEi jätkunud paate. Paadisõidu hooaeg Emajõel avati pühapäeval [17.III]. Vaatamata kõledale tuulele leidus esimesi sõitjaid nii suurel arvul, et A. Reedel ja K. Koppa paadisadamas tuli sõudepaatidest puudus. Teised paadisadamad aga veel tegevust pole alanud. ... Lähematel päevadel väljuvad Tartust ka esimesed puulodjad, ... Käesoleval nädalal tahetakse lasta vette sõudeppaate suuremal arvul, sest nende järele on tarvidust. ...\nElav tegevus Narva sadamas. ... Soome mootorlaevad viivad Narva sadamast Soome mitmesugust segakaupa. Aurik "Juku" varustab narva kaupmehi mitmesuguse segakaubaga, mis merd mööda Tallinnast Narva toodud. Narvast viib "Juku" vabriku saadusi Tallinna. Eriti aga suurt elavust on näha metsamaterjalide sisse- ja väljaveo juures. ...\nEmajõe alamjooksul sadamad puudulikud. Meile kirjutatakse: Soojade ilmade tõttu leiavad laevaliinid Emajõe alamjooksul rohkesti kasutajaid. Puudulikuks osutuvad aga alamjooksul olevate peatuskohtade juure ehitatud maandumissillad. Oma ehituselt on nad nõrgad... Korralikke sadamaid oleks hädapärast tarvis Haaslavale, Kabinasse ja Kaagveresse. ...\n656.615Tartumaa + 656.6\nauruparved / dokid / kaid / laevandus / laevasõiduamet / mereasjanduse peavalitsus / merelaevandus / merendus / muulid / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / parveühendus / praamiühendus / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / Tartumaa / transport (siseveekogudel) / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel) / veeteed (üldküsimused) / veetransport (üldküsimused) / veetransport (juhtivad asutused)\nEmajõe reisijatelaevadel ei leitud puudusi. Reedel [28.VI] toimetas Veeteede valitsuse poolt määratud komisjon Tartus sisevete reisijatelaevade ülevaatust. ... Läbivaadatud 8 reisulaeva juures puudusi ei leitud. Laevade ülevaatust toimetatakse tavaliselt iga aasta. ...\nEmajõgi laevasõiduks vaba. Täna hommikul kadus jää linna vahelt.\nPaadi- ja laevasõidu oludest Emajõel Tartu piirkonnas. Sadamas tehakse eeltöid laevasõiduhooaja saabumiseks. Järgmisel nädalal hakkavad lodjad juba puid vedama.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 161453991


Mis on leiutu järeldus?\nAastaid tagasi läks mu poiss õhtusöögi üle ühe öö ja mu ema teenis magustoidu jaoks. Ta kutsus piima "huvitavaks" ja mu ema oli solvunud, mu isa löödi, ja ma olin üllatunud, et ta ütleks midagi muud kui hiilgav kompliment.\nSõna "huvitav" ei ole negatiivne või positiivne sõna, see tähendab lihtsalt huvi või võlu tekkimist. Kuid homemade pirnide maitse kirjeldamise kontekstis võttis mu perekond kohe oma kommentaari, et see ei tähenda, et talle ei meeldiks pirukas. Me kõik andsime sama tähenduse, kui kasutada "huvitavat" kui mõõdukalt viisakat viisi, et ta ei meeldinud pirukaid. Siis tegi me kõik oma oletused, tegime järeldused ja reageerisid meie uskumuste põhjal - kõik kohe.\nKasutades tööriista, mida nimetatakse "Järeldusjärjestuseks", võime murda minu vanemate ja mina mõtteprotsessi. See tööriist aitab meil mõista, mis viis kõnealuste isikute reaktsioonideni. Läbilõike ladder kirjeldab mõtlemisprotsessi, mida me kõik läbime peaaegu iga päevaga. Kasutades teadmisi leiundist, on järeldus eriti kasulik arutelude, kohtumiste, sotsiaalsete interaktsioonide, koostööprojektide puhul, kuid seda saab rakendada paljudele igapäevaelu erinevatele osadele.\nInstruktsioonide loojateks oli Chris Argyris , organisatsiooniõpetuse juht. Redelipõhine kontseptsioon on mõtteviis, arutluskäik. Pidage meeles, kus asute redelil - see on kõige parem vältida liiga kiiret ronimist liiga kiiresti. See tööriist on kasulik ka konfliktide lahendamiseks ja meeskonna otsuste tegemiseks: jõudma järeldustele ja teostada mõistlikke otsuseid ja fakte.\nMe kõik teeme eeldusi, õige või vale. Mõnikord satub subjektiivsus endasse. Meie subjektiivsus võib olla isiklikud tunded, kultuuriline või sotsiaalne taust või varasemate kogemuste põhjal. Meie tehtud eeldused võivad tõde varjutada või keerata. Mis tahes tähelepanekuid, mis meil on x, y või z kohta, võiksid olla mitmed põhjused, kuid meie peades otsustame eelduste üle - tavaliselt pole seda isegi mõelnud. See on koht, kus leiutamise leer on sisse lülitatud. Kontrollige eeldusi, et veenduda, et need on kehtivad või teistega jagatud.\nJäreldusjärjestus on tavaliselt mõeldav kui midagi, mida te ronida. Enamiku skeemide vaatamisel alusta allservas. See pilt aitab meil mõista, et me kõik alustame isegi alustel, ja siis meist läheb üles oma sisemine redel. Iga redeli rung sõltub sellel enne seda. Töötame tagurpidi näeme:\nUskumustele tuginevad toimingud\nJäreldustes tehtud uskumused\nJäreldused põhinevad eeldustel\nTõlgendatud tegelikkuse eeldused\nTõlgitud reaalsus (tähendus) põhineb valitud teabel\nValitud teave kui objektiivsete faktide alamhulk\nObjektiivsed faktid või tegelikkus\nVaadake teisi tõlgendamisjälgi tõlgendusi.\nJäreldusjärjestus on koostöövahend, mis toob esile täiendavaid olulisi fakte ja analüüsib eeldusi. See ei tähenda midagi, mis võimaldab keegi võita või olla parem kui teine inimene. See on eriti oluline meeskondade jaoks (kas see on ettevõtte üksus või matemaatikaõpetajate osakond), kuna kõik liikmed peavad olema samal lehel. Me kõik oleme kaasas oma pagasiga ja peame tagama, et ühiselt tehtud otsused põhinevad samadel faktidel ja eesmärkidel.\nVõimalik on arvukalt põhjuseid, mis aitavad kaasa meie uskumustele. Oluline on kaaluda teisel poolel või vaadata kõiki fakte, selle asemel, et automaatselt välditaks mänguvälja. Peamine osa järelduse redelist on teadlik sellest, et see on olemas; see tähendab, et teadmine on, et kõigil on oma oletus. On kindlasti juhtumeid, kus eeldused on õiged ... peame olema kindel, et oleme avatud võimalusele, et meie järeldused ja eeldused võivad olla mitte õiged.\nTunnista, et meil kõigil on pimedad kohad.\nTestige ennast ja teisi eeldusi.\nSelgitage oma mõtlemist ja vajadusel teiste sammudega.\nKaaluge Johari akna kasutamist, kui pooltevaheline suhtlemine muutub raskeks.\nStruktuuriprofiilid on suurepärane võimalus ideede tutvustamiseks ja leiutussuuna põhjustatud segaduse vähendamiseks. Idee või plaani iga sammu või stsenaariumi saab visualiseerida diskreetsete lahtrite abil ja see suurendab olemasolevate faktide hulka. Kõik meeskonnaliikmed saavad jälgida storyboardi koos sama faktide kogumiga. Kui selgub, et mitte kõik pole samal lehel, kasutage graafikakast, et jälgida väärarusaamu. Võib juhtuda, et midagi vajab selgitamist või täiendavat teavet tuleb lisada täiendavasse lahtrisse. Informatsiooni lõhkumine väiksemateks osadeks ja visuaalse komponendi lisamine muudab radikaalset koostööd ja kommunikatsiooni.\nJudy leiutu järeldus\nJudy tutvustab oma kolleegide väikest rühma. Storyboardi näite esimeses reas on kõik pildid ühesugused. See on olukorra tegelikkust, justkui kaamera oleks salvestanud need pilte. Järgmine rida isoleerib üksikisikuid: George, Bill ja Lisa. Üksikisikute isoleerimisega kaalub Judy ainult valitud fakte / tähelepanekuid.\nGeorge vaatab Judy ettekande ajal tema telefoni. Kuna George ei vaata Judy'l, kui ta räägib, tundub, et ta ei pööra tähelepanu ja seega ei leia seda, mida ta peab öelda huvitavaks või tähtsaks.\nAinus asjaolu, mida me näeme, on see, et George vaatab oma telefoni - mitte see, et ta ei arva, et Judy rääkimine on huvitav või oluline. Mõelge George'i mõnele teistele põhjustele, kuidas tema kolleegi esinemisest telefoni vaadata.\nGeorge võiks olla\nvaadates Judy idee kohta teavet\nOotan olulist isiklikku kõnet või sõnumit (naine läheb tööle, isa kirurgil pole komplikatsioone)\nkohtuniku kohtumine Judyga, et seda ideed rääkida\nsaatke sõnumite saatmine / saatmine teisele kolleegile koosolekuga liitumiseks või otsige kohtuasi hiljem\nüritab oma telefoni välja lülitada, ainult süsteemi uuenduste katkestamiseks\nJudy näeb, et Bill istub oma silmad kinni ja tema käed on ületanud. Just selle tähelepanekuga hakkab Judy mõtlema, et Billil on tema vastu midagi ja ta peab hiljem temaga vastu astuma. See on üsna hüpe punktist A punkti B. Mõelge mõnele teisele võimalusele.\nBill võiks olla\nkuulates tähelepanelikult, valides oma silmad sulgeda, et rohkem keskenduda sellele, mida Judy ütleb\ntunnete haavat, kuid tahab ikkagi kuulda, mida ta peab öelda\nnägemaks, kuidas Judy idee võiks toimida\npüüdes ennast rahulikult segi ajada pärast lahkarvamust, lahkarvamusi või halbat tegevust\nLisa kriimustades oma ettekujutust natuke. Eelduseks on see, et Lisa on midagi segaduses ja Judy siis hüppab ideele, et Lisa ei ole väga tark, sest ta ei saa jälgida. On mitmeid põhjuseid, miks inimene võib oma pead kriimustada.\nLisa võiks olla\ntöötades Judy ideede võimaluste abil\npüüdes seostada Judy ideed midagi, millega ta töötab\nmõtle võimalikele lõksudele\nJudy idee elluviimiseks vajalike ressursside kindlaksmääramine\nNüüd vaatlege samasugust olukorda horisontaalsel kujul, kasutades tänapäevaseid riideid tähemärke, mitte pigem joonistusi. Mis suunas eelistate lugeda? Kasutades reaalset olukorda, kas oleks kasulik valida iga kaasatud isiku esindamiseks märke? Kas joonised oleksid efektiivsemad, et säilitada anonüümsus või hoida olukorda igapäevastel kogemustel ikkagi ära?\nProjektiga töötamisel koos teiste inimestega - eriti erinevate osakondade või erinevate eesmärkidega inimestega - peate meeles pidama Ladder of Inference. Mõlemal turundajal ja inseneril on erinevad perspektiivid ja nad võivad keskenduda valitud valitud faktide kogumile. Meie tegevused põhinevad meie enda elukogemustel põhinevatel uskumustele. Olles teadlik sellest, et kõik lähevad läbi sarnase mõtteviisi, aitab see mõista, kuidas arusaadetest selgeks teha, kõigi sammude katmiseks ja veendumaks, et kõik on samal lehel samade andmetega. Et teha asju veelgi lihtsamaks, kasutage storyboardsid ideede, toodete, protsesside jms väljaarendamiseks, et jätkata valitud teemat arutelusse sõltumata taustast.\nLoe lähemalt viienda eriala leiutamise leerist : Peter Senge'i õppeorganisatsiooni kunst ja praktika .


Vaata kõiki ehtsaid arvustusi (1358)\nLargo Febo 2, Navona, 00186 Rooma, Itaalia\nSuurepärane asukoht – näita kaarti Suurepärane asukoht – saanud hindeks 10-st 9,7! (keskmine hinne 1358 arvustuse põhjal)\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Hotel Raphael – Relais & Châteaux.\nPantheon: vaid 6 minuti kaugusel! (437 m jalgsi)\nPiazza Navona: vaid 2 minuti kaugusel! (138 m jalgsi)\nCampo de' Fiori väljak: vaid 6 minuti kaugusel! (483 m jalgsi)\nSant'Agostino: vaid 3 minuti kaugusel! (206 m jalgsi)\nTorre Argentina: vaid 6 minuti kaugusel! (488 m jalgsi)\nVia Giulia: vaid 5 minuti kaugusel! (413 m jalgsi)\nPiazza della Rotonda: vaid 5 minuti kaugusel! (392 m jalgsi)\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Hotel Raphael – Relais & Châteaux, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 9.\nCentral city location. Rear facing rooms quiet.\nÜks meie parimatest valikutest, mida Rooma pakub. Hotell Raphael asub Piazza Navona väljakust ühe tänava kaugusel. Hotellis on luksuslikud toad, kus on marmorviimistlusega vannituba ja parkettpõrandad. Katuseterrassilt saab nautida Roomale avanevat panoraamvaadet, mis ulatub Peetri kirikust Panteonini.\nKõikides konditsioneeriga tubades on lameekraaniga televiisor, satelliittelevisioon ja traadiga internetiühendus (tasuta). Elegantsetes vannitubades on hommikumantel, sussid ning tasuta Bulgari tualetitarbed. Mõned toad on kujundanud arhitekt Richard Meier ning neis on Bose meelelahutuskeskus.\nViietärnihotellis Raphael - Relais & Châteaux serveeritakse igal hommikul rikkalikku hommikusööki Rootsi lauas. Külalised saavad einestada restoranis La Madre Terra või ilusa ilma korral ka katuseterrassil restoranis La Terrazza Bramante.\nHotelli Raphael juurest väljuvad regulaarselt bussid ning enamik Rooma ajaloolisi huvipaiku jäävad kõigest lühikese jalutuskäigu kaugusele. Panteon on 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Castel Sant'Angelo paikneb 700 meetri kaugusel.\nHotel Raphael – Relais & Châteaux on Booking.com'i külastajaid vastu võtnud alates 18. dets 2000\nMillal sooviksite peatuda majutusasutuses Hotel Raphael – Relais & Châteaux?\nMeie saidil broneeriti just 34 hotelli nagu Hotel Raphael – Relais & Châteaux\n7 põhjust, et valida Hotel Raphael – Relais & Châteaux\nMajutusasutuses Hotel Raphael – Relais & Châteaux pakutavad mugavused\nNr 46 kokku 877 hotellist sihtkohas Rooma, vastavalt 611 201 ehtsale arvustusele\nAutoga saabuvatel külastajatel palutakse teatada hotellile eelnevalt saabumisaeg ja auto andmed, sest hotell paikneb piiratud liiklusega alal.\nKülalised, kes vaatasid hotelli Hotel Raphael – Relais & Châteaux, vaatasid ka:\nGrand Hotel De La Minerve on luksuslik 17. sajandi hoone, mis asub 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel Panteonist ning maaliliste Piazza Navona ja Piazza di Spagna väljakute lähedal. 4 inimest vaatavad seda praegu\nNeljatärnihotell Palazzo Navona asub Rooma südalinnas, 100 meetri kaugusel Piazza Navona väljakust. Hotellil on terrass ning moodsa sisustuse ja konditsioneeriga toad. 3 inimest vaatavad seda praegu\nMajutusasutus Navona Palace asub Rooma ajaloolises kesklinnas 17. sajandist pärit hoones. Piazza Navona väljak jääb vaid 150 m kaugusele. 5 inimest vaatavad seda praegu\nSee luksushotell pärineb 1920ndatest ning asub Rooma Via Venetol, kohe Ameerika saatkonna vastas. Kogu hotellis on tasuta WiFi-ühendus. 6 inimest vaatavad seda praegu


Isikupärane kalender - www.teeise.com\nHome DIY isetegemine kalender tähtpäevad Isikupärane kalender\nEliise jagab nüüd ideid erinevate kalendrite valmistamiseks. Uus aasta on kohe-kohe käes ja paras aeg on tööle või koju uue aasta kalender valmis teha.\nKuigi telefonis on kõik olemas, sh kalender, meeldib mulle end kuupäevadega kurssi viia traditsioonilise kalendri või kalender-märkmiku abil. Seda enam, et oma käega kalendrisse tehtud märge mõne sünnipäeva või koosoleku kohta jääb palju paremini meelde kui telefoni sündmusi salvestades.\nLeidsin Pinterestist mitmeid lihtsaid, aga samas põnevaid ideid kalendri kujundamiseks. Minule meeldib kõige rohkem ruumiline kalender, mis on valmistatud paksemast paberist. See näeb välja korrektne ja samas dekoratiivne. Täpsemad joonised sellise kalendri meisterdamiseks on siin.\nAllikas: Craftholics Anonymous\nAllikas: A piece of rainbow\nKui selline kalender tundub pisut liiga keeruline, siis võib proovida midagi hoopis lihtsamat. Selleks tuleb välja printida iga kuu kalender ja kleepida need koos teiste kaunistustega paksemale paberile. Seejärel tuleb iga paberi äär ära murda ja need siis omavahel kokku liimida.\nRaamatu vahele panemiseks või lihtsalt joonistamiseks sobib hästi aga hoopis selline kalender, kuhu on ette joonistatud erineva mustriga kontuurjooned. Kalendri kõrvale on vaja veel vaid ilusat värvi pliiatseid :)\nAllikas: Make it Yourself\nKellel rohkem jaksu, võib pildiraami sisse kalendri teha. Kuud vahetuvad krõpsupaela abil ning kuupäevi saab nihutada tänu nööpide taha kinnitatud knopkadele. Selline kalender sobib hästi nt vanaemale maale. Täpsemad juhised koos pildimaterjaliga leiad siit.\nVõimalusi kalendri kujundamiseks on väga palju. See on lihtne, aga minu arvates väga vajalik tarbeese. Oluline on kõik sündmused kalendrisse märkida, et suured teod ja positiivsed emotsioonid uuel aastal tulemata ei jääks. Head vana aasta lõppu!\nIsikupärane kalender Reviewed by Unknown on 07:30 Rating: 5\nTags : DIY isetegemine kalender tähtpäevad


Köögi- ja lauapindade puhastusvahend (FM) (134085597) - Osta.ee\nMööbli puhastusvahend 250ml\nUmmistunud torude puhastusvahend UUS\nPuhastusvahend MANU 480ml FLORA AGT542170\nEseme ID: 134085597\nEseme ID: 134085597 Seisukord: uus\nN 13.02.2020 14:00:00\nN 12.03.2020 14:00:00\njm87100% / 83 / Vaata müüja teisi esemeid\nKöögi- ja lauapindade puhastusvahend (750ml)\nEemaldab tõhusalt igapäevase mustuse.\nIdeaalne köögikappide, lauapindade, pliitide, aknalaudade,linkide, seinte ja põranda keraamiliste plaatide puhastamiseks ning neilt rasva eemaldamiseks.\nEi jäta triipe ega veeplekke.\nUniversaalne, vähest vahtu tekitav.\nVõib kasutada emaili, keraamilise plaadi, terase, laminaat- ja kivipindade puhastamiseks.\nKolm toodet FM sarjast = TASUTA tarne pakiautomaati.


Lehekülg: 12…230231232233234…1 2031 204\nPühapäeval tänatakse Viljandi Ugala teatris “Maaga rahva peol” programmi “EV100 igas külas” kingituste tegijaid.\nTänugalal esineb kõnega president Kersti Kaljulaid. Iga maakond saab galal kolm-neli minutit tähelepanu, kui näidatakse üleeestilist videoklippi, kuhu igast maakonnast on valitud üks kingitus.\n27.september, 2019 Transport\nKaks talve käis kõva kemplemine selle üle, et Heltermaa–Rohuküla liinil vähendati talvel põhigraafiku reise kuuelt viiele.\nKolmapäeval riigikogule tuleva aasta eelarvet esitledes nimetas peaminister Jüri Ratas suursaarte ühendusi: Kuressaare–Tallinna liinile suurem lennuk, talviste graafikute tihendamine Rohuküla–Heltermaa liinil ning suvest Virtsu–Kuivastu liinile lisalaeva hankimine.


Tatt Voolab Kuidas Peatada Nohu Kodus 8 Parimat Rahvaparandust Stenokardia July - Mediaskynewsreporters.com\nVaatamata minimaalsele kiirgusdoosile tuleb pulmonaalne tomograafia läbi viia ainult näidustuste kohaselt ja seda ei ole vastuvõetav ilma arsti soovituseta. Esinemise põhjuseid, diagnoosi ja ravimeetodeid analüüsime 10-aastase kogemusega lastearsti dr Bolgarov O. Kui pingutuse korral ilmneb valu, tuleks neid märkimisväärselt vähendada.\nSeljavalu kiirgab kubemesse - ülevaade\nValu rinnas ja seljas Hoia sel viisil\nSa tänavad meid emaduse ilu ja valu\nPraktika valu vaagna piirkonnas\nKreem seljavalu närvipõletik\nMannekeenid pistmise valu\nÕpi kõike valuvaigisti ja antibiootikum\nSattumine järsk valu alakõhus\nLühike kursus ibumetin valuvaigisti\nNeed on oma struktuurilt sarnased HIV antikehadega. Kui kõhukinnisuse aeg on lühike, võite teha köögiviljasuppi, lisades sellele linaseemneõli. Miks on oht vahetult pärast vaktsineerimist ohtlik?\nKui neuropaatia peaks järgima dieeti koos vitamiinide gr. Tuberkuloosi ravi võib põhineda ravimite või populaarsete retseptide kasutamisel. See aitab kaasa juhatuse loomisele ja ei võimalda kõhukinnisuse tekkimist.\nSeetõttu on võimalik kindlaks teha mitte ainult selle väljalülitamine, vaid ka põhjus, miks see juhtus (kortsuline sapipõis, sapipõis, mis on täielikult kividega täidetud jne). Järgmisel päeval võib intervalle suurendada poole tunnini. Enamik meist reisib või komistab selle elu läbi, käitudes palju vähem kui täiuslikult.\nKaela haiguste nõelravi teostab ainult spetsialist. Munasarjad on naissoost sugunäärmed, mis asuvad väikeses vaagnas. Seda koefitsienti saab suurendada nakkushaiguse, neoplasmide tekkega, kuid maksarakkude alkoholikahjustuste korral on tümooli testi parameetrid normaalsed või mõõdukalt kõrgenenud.\nRahvameditsiinis kasutatakse taime gripi, vähi, astma, tuberkuloosi, südamehaiguse, epilepsia, düsbioosi, hemorroidide ennetamiseks ja raviks. Litris piima keetke klaasi kaera terasid kuni turse. Vahepeal surub teine inimene teelusikatäie abil keele keskele, peaaegu juure lähedal.\nPragunenud vorstKoit - rasedusnädal, g | Enneaegsed Lapsed Ninaneelu pesemine viiakse läbi ninaõõne puhastamiseks allergeenidest, tolmust, patogeensetest mikroorganismidest. Kitsendatud kanali balloondilatatsioon - paisuva ja stabiilse kujuga proteesi sisestamine endoskoobi kaudu, mis tagab kanali laienemise ja selle piisava drenaažifunktsiooni. Südame vähendamise sissehingamisel on kiiresti ja kui hingate vähem.\nArvamus, et nohu on ebameeldiv tervisehäire, on ekslik, kuna tegevusetus mitte ainult ei süvenda haigust, vaid põhjustab ka tõsiseid tüsistusi. On vaja jälgida ainevahetust ja süüa nii, et keha saaks piisavas koguses vitamiine ja mineraale. Kalastuskaardi omanikul on kohustus peale püügi lõppu esitada viie päeva jooksul püügiaruanne pilet.\nEnne Enap'i tablettide väljakirjutamist on soovitatav lõpetada diureetikumide võtmine. Arvatakse, et parim koht intramuskulaarseks süstimiseks on gluteuse ja reieluu lihased, kuna need on üks inimkeha kõige arenenumaid. Kui haigus algab, progresseerub see pidevalt, ehkki selle käigus võib esineda järske perioodilisi süvenemisi (paroksüsmaalne kulg) ja haiguse sümptomite aeglase tõusu perioode.\nPatoloogiliste protsesside süvenedes hakkavad patsiendid tundma äkilisi ärevustunde tagaküljel. Torkiv valu tupes. Lõplik järeldus tehakse kõigi uuringute põhjal. Piima ohakas (ohakas), millel on elundile terapeutiline toime, on maksa jaoks väga kasulik.\nKa selle haiguse Varases faasis reumatoidartriidi puhul annab häid tulemusi agressiivne ravi kombineeritud preparaatidega. Hingamisteede korral, mis on seotud kopsuturse, on hädaabi vaja. Parasiitidele mürgine on üks väheseid ravimeid, mis on heaks kiidetud laste helmintiaasi raviks.\nKuid kõige selle jaoks ei muuda haigus õnneks organismi üldist seisundit; siseorganite aktiivsus polüosteoartriidi korral, erinevalt artriidist, ei kannata. Staph-infektsiooni kliinilised ilmingud on paljudes aspektides sarnased teiste mädanike-põletikuliste protsessidega, mida põhjustavad teised mikroobid. Reuma vastu on seebilillede Selle sees oli ka salvi ja tinktuuri õpetus, kuidas seda valmistakse.\nKõige tähtsam on pöörduda kogenud spetsialisti poole, kellel on idee, kuidas töötada esimese astme osteokondroosiga. Pärast kokkusurutud väävli pesemist naatriumkloriidi, furatsillina, dioksidiini või sooja keedetud veega sooja lahusega (kui pesemine toimus kodus) ei normaliseeru kuulmine kohe normaalseks. Püsti tõustes lööb pähe valu. Siiski võib neid kasutada ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks: valu, arütmia, sensatsiooni kadu jne.\nHaiguste diagnoosimine Mis erilist liikumist kiropraktik mõjutab skeleti selg ja lihased. Mida teha, kui saadaolevad ravimeetodid ei aita? Korraga tehakse mitu skaneerimist, mis vähendab uurimisaega ja kiirguse kokkupuudet.\nRasedus, rahva või ravimid ei suuda dermoidi neutraliseerida, nii et kui tsüst ei seganud lapse kandmist, tuleb see pärast sünnitust ikkagi eemaldada.Trombotsüütide arvu ebapiisavusAroomiteraapia retseptid külmetushaiguste korralVigastused, mille korral luu terviklikkus on kahjustatudValu ja põletiku vastu võitlemineRasedus (1 trimestril)- rasedusperiood Perifeerse süsteemi vereringe taastamiseks on soovitatav füsioteraapia ja jalgade massaaž. Tükeldage see ja proovige süüa viilu ilma suhkru ja muude lisanditeta.\nLiigeses luud teineteisega otseselt kokku ei puutu. Hemorroidid vastsündinutel tekivad tugeva karjumise ja nutmise tõttu. Norbekov (selgroo võimlemine aitab toime tulla paljude haigustega) juhib patsientide tähelepanu asjaolule, et tehnika ei ole lihas-skeleti süsteemi patoloogiate absoluutselt ohutu ravimeetod.\nKuid igal juhul peaks kõrvetistega rasedatel naistel olema lubatud kasutada sorbenti? Patsientide tüüpilistel juhtudel on häiriv progresseeruv õhupuudus, valu rinnus, röga köha ja vererohud, palavik ja higistamine. See on haruldane haigus, mis tekib polüüpide püsiva vigastuse korral.\nKehakaalu puudumisel nõrgeneb kaelalüli lihaste korsett, stabiliseerides selgroolülid ja selgroolülide kettad. Kui te ei soovi nii kaua oodata, võite marjad hakkida. Kõige sagedamini ilmnevad need sümptomid segatud närvirakkude lüüasaamisega, mis vastutavad mitte ainult tundlike, vaid ka mootori impulsside läbiviimise eest.\nLihased Põletik gluteaali piirkonna lihastes võib põhjustada ka valu. Tõstetud või mitte kõik ühesugused. Kui punduv ketas korjab närvilõpmed, kogeb inimene tugevat valu.\nVenitusarmide ravi ajal on ebasoovitav nahka jahutada, samuti külastada solaariumi ja randa. Enne kasutamist on vaja konsulteerida arstiga! Sõltuvalt sellest, milline diagnoos tehakse, määrab ravi ühe või teise spetsialisti.


KAS KOERAD NAERATAVAD? - KOERAD - 2021\nKas koerad naeratavad?\nKas koerad tõesti naeratavad?\nOn lugematu arv omanikke, kes väidavad, et nende koerad naeratavad, kuid kas selles on tõde? Ülalolev pilt näib viitavat sellele, et koerad võivad naeratada ja ka naljakal viisil. Kuid miks koerad naeratavad ja mis paneb nad suu lahti tegema ja hambaid nii ilmekalt näitama? Tõde on (ja mul on kahju oma mulli lõhkeda), et koera naeratamine on lõppkokkuvõttes antropomorfismi vorm. See, et koer näitab hambaid ja näib irvitavat, ei tähenda tingimata, et ta naeratab. See on sarnane sellega, kuidas käppa andev koer tegelikult kätt ei värise. Inimesed ja koerad on erinevad liigid ja sellisena käituvad nad erinevalt ja neil on erinev motivatsioon.\nEhkki võib olla ahvatlev mõelda, et Rover avab suu naeratamiseks, peame silmitsi seisma tõega ja leppima tõsiasjaga, et koerad on koerad ja inimesed on inimesed. Kui teie koer annab teile oma käpa, siis ta teeb seda, sest tõenäoliselt on ta saanud mingisuguse tugevduse. Armatuur võib olla söök, kiitus või lihtsalt sõbralik pai. Seetõttu ei mõtle käppa andev koer ilmselgelt inimese etiketi järgimisele. Neil on oma kaalukad põhjused, viisakalt operatiive konditsioneerida!\nAga miks koer naerataks? Inimesed naeratavad, et tähistada positiivseid emotsioone, nagu nauding, rõõm ja õnn; naeratus ise näib olevat osa universaalsest keelest. Kas koerad naeratavad sarnastel põhjustel? Seda ei esine. Muidu näeksid koeri kogu aeg naeratavat, kuna nad on oma olemuselt üsna rõõmsad loomad! Seetõttu võiksite oodata naeratust, kui teie koer teeb midagi õigesti, kui annate talle oma lemmik maiuspala ja kui ta saab oma sõpru koerapargis tervitama. Võite oodata ka vallatu naeratust, kui ta nina kõige ebasobivamatesse kohtadesse paneb! Koerte naeratused tunduvad hoopis lähemal vaatlusel üsna kontekstist väljas.\nHuvitaval kombel näib aga, et inimeste ja koera naeratused võivad lõppkokkuvõttes tuleneda samal põhjusel. Naeratuse lõplik põhjus võib olla inimeste jaoks välja kujunenud, kuid näib, et need jäävad koertele samaks!\nRõõmus väljendus: koerad saavad oma silmaga naeratada!\nMiks siis koerad naeratavad?\nKas te ei tea, miks Rover naeratab? Jätame minutiks koerte vahele ja vaatame kõigepealt inimese naeratust. Tundub, et mitmed bioloogid nõustuvad sellega, et naeratuse päritolu tuleneb hirmust. Primatoloog Signe Preuschoft usub tõepoolest, et naeratuse jäljed ulatuvad enam kui 30 miljoni aasta tagusesse aega ja tagasi ajas seda meie lähimate bioloogiliste sugulaste poolt "hirmunahina". Sellist käitumist täheldati ahvidel ja inimahvidel sageli, näidates kiskjatele, et nad on kahjutud ega tähenda ohtu. Vaikset, paljaste hammaste kuvamist jälgiti pingelistes olukordades sageli kui rahustavat signaali, mida näidati sageli ka hea partneri suhtes. Teiste primaatide liikide puhul käitus alamloom sageli alluva rolli aktsepteerimise näitamiseks. Selle kohta saab pikemalt lugeda Winfried Nöthi raamatust Semiosis Origins: Sign Sign Evolution in Nature and Culture .\nIllinoisi osariigis Galesburgis asuva Knoxi kolledži psühholoogiaprofessor Frank McAndrew väitis pärast näoilmete ulatuslikku uurimist, et hammaste hammustamine ei ole alati oht. Selja taha kerkinud huuled ja eraldatud hambad tähistavad antagonistlikke kavatsusi, kuid koos hoitavate hammastega kokkupuude näitab primaatide maailmas alati alistumist ja inimese naeratus võis sellest areneda.\nSeetõttu võivad meie naeratused olla pärit esitamise, ohu puudumise ja kahjutuse kujutamise eesmärgil. See hirmunägu näib olevat naeratuse esiisa ja järelikult näib, et see on arenenud keerukamaks vormiks, mis hõlmab mitmesuguseid emotsionaalseid olekuid.\nKuigi koerad näivad naeratavat, on semantiliselt ekslik kutsuda hambaid kuvama naeratus. Kuna see irve on oma olemuselt alistuv, nimetab koera kehakeelega hästi kursis olev koolitaja või käitumisspetsialist seda hammaste kuvamist kui alistuvat irve. Nagu primaatidel, ei tohi seda alistuvat irve segi ajada. Sel juhul tõstab koer huuli, et näidata kihva ja kaasnev kehakeel on vaenulik. On mitmeid lugusid, kuidas koeraomanikud kutsuvad koolitajat või koera käitumisspetsialisti murega alistuva irve pärast.\nSnarl versus alistuv Grin\nOn mitmeid lugusid, kuidas koeraomanikud kutsuvad koolitajat või koerakäitumist alistunud irve pärast. Stanley Coren räägib raamatus Kuidas rääkida koerast lugupeetud Iiri setteri tõuaretajast, kes saabus hädas telefonikõnes kliendilt, kes oli ostnud ühe tema poegadest ja avaldas agressiooni. Uus omanik selgitas, et koer hüppas korduvalt ja norskas külaliste ja teiste koerte poole. Koera kutsuti koolitajaks, kuid koolitaja teatas, et koer on tema juhtimiseks liiga kontrolli alt väljas, seetõttu soovitati eutanaasiat.\nKuna omanik seda teha ei soovinud, plaaniti kutsikas kasvatajale tagasi anda. Seejärel otsustas kasvataja konsulteerida Stanley Coreniga, et saada tema arvamus ja abi tema sünnituspäeval. Veokilt maha vaadatud, vaatas Stanley aedikusse ja kõik, mida ta kuulis, oli vingumine. Seejärel lasti koer välja ja varsti hüppas ta üles ning näitas korduvalt iga hammast, mis tal suus oli. Stanley hakkas naerma, kui ta mõistis, et see on alistuv ja rahustav irve. Selle asemel, et olla märk "tagasi või hakkan hammustama", oli see lihtsalt märk, mis soovitab "Ma pole mingi oht".\nKoer on koolitatud naeratuse vastu kiisule\nAga mu koer naeratab tõesti! See on trikk, mida ma teda õpetasin!\nIsiklikult pole ma kunagi näinud, kuidas mu koerad naeratavad. Kuid mul on tunne, et kui nad suu avades suu rõõmsalt lehvitavad ja silmad säravad, tunnevad nad rõõmsat emotsiooni. Allpool oleval viimasel pildil näivad mu kaks Rottiesit ja kasukoera oma silmaga naeratavat. See oli pärast mängulist seanssi. Kuid mõned inimesed väidavad, et nende koerad naeratavad tegelikult suuga; tõepoolest, paluge neil paluda oma koeral naeratada ja nende koerad annavad käsu peale laia naeratuse. Naeratus tundub ehe; kuidas see saab olla? Nendel juhtudel on koeraomanikud koolitanud oma koeri, et nad naerataksid kii. Kuidas nad seda tegid? Läbi koolitusmeetodi, mida nimetatakse hõivamiseks. Jäädvustamisel premeerite põhimõtteliselt käitumist, mis toimub looduslikult. Kuna koerad kipuvad korrata tasustatud käitumist, võib naeratuse näpu ette panna. Sel juhul näib naeratus tõesti ehtne, sest koer teeb seda hea meelega tasu eest!\nSilte: Hobused Diabeediga Kaevanduse Inimese Keha-Kaardid\n10 viisi, kuidas hoida oma koera suvel jahedana\n10 legaalset eksootilist lemmiklooma, mis ei ohusta avalikku turvalisust\nMida teada magevee selgrootute lisamisest oma paaki\nMiks mu kass nurrub nii palju?\nKas peaksite lemmikloomade toidulauale lisama puu- ja köögivilju?\nHalva hamstri tervise või haiguse sümptomid\nCopyright 2021 https://animalartists.net Kas koerad naeratavad?


TPSA jõuab börsile - Äripäev\nTPSA jõuab börsile\nDI 17. november 1998, 00:00\nErastamise käigus müüb riik 15% aktsiatest hinnaga 15,20 zlotti aktsia. Tehingust laekub riigile 3,2 miljardit zlotti ehk 12,5 miljardit Eesti krooni.\nSellega loobub riik oma esialgsetest plaanidest müüa 25% aktsiatest hinnaga 18,50 zlotti tükk, millest riigile oleks laekunud peaaegu kaks korda rohkem.\n«Madalama hinnaga tahtis valitsus kindlustada riigi seni suurima erastamistehingu õnnestumise börsil valitsevast olukorrast hoolimata,» kommenteeris Bankgesellschafti analüütik Patrick Schroth Berliinis.\nKaks kolmandikku emissioonist on suunatud välismaale. Üks kolmandik on reserveeritud kohalikele investoritele, millest omakorda kaks kolmandikku läheb institutsionaalsetele investoritele ja ülejäänu erainvestoritele.\nNeljapäeval noteeritakse TPSA Varssavi ja Londoni börsil. Mõne aasta pärast on plaanis jõuda ka New Yorgi börsile.\nBankgesellschaft soovitab aktsiat keskmise pikkusega perspektiivis.\n«Telekomide aktsia on hea portfelliaktsia ajal, mil konjunktuur näitab languse märke,» ütles Schroth. Pikemas perspektiivis on Schroth TPSA aktsia suhtes kahtlev.\n«TPSA on Kesk- ja Ida-Euroopa üks kõige halvemal järjel olevaid sidekontserne, kvaliteet ja efektiivsus on madal. TPSA on praegu sama kaugel, kui Ungari Matav ja T?ehhi SPT Telecom 1990. aastate alguses.\nPoolas on ainult 8 miljonit telefoniabonenti, mis teeb iga 100 elaniku kohta 20 telefoniliini. See on vähem kui pool Euroopa keskmisest.\nTPSA vajab investeeringuteks välispartnerit. Üksi järgmisel kahel aastal on vajalike investeeringute mahuks hinnatud 15 miljardit zlotti ehk 60 miljardit Eesti krooni. 1999. a esimesel poolel tahab valitsus välja valida strateegilise investori, kellel oleks võimalus osta 30--35 protsenti TPSA aktsiatest.\nPoola rahandusministeerium otsib usaldusväärset välisfirmat, kuid mitmed potentsiaalsed kandidaadid on juba hõivatud mujal. Deutsche Telekom tegutseb aktiivselt Ungaris, Teledanmark ja Hollandi KPN T?ehhis, samal ajal kui Rootsi Telia on investeerinud TPSA konkurenti Netiasse.\n«Ilmselt on investor üks Ameerika firma,» ütles Patrick Schroth.\nTPSA erastamise kolmas etapp, mille käigus plaanitakse müüa kõik ülejäänud riigi omanduses olevad aktsiad, toimub kõige varem 2000. aastal.


Autovabaduse puiestee fookuses on keskkonnasõbralikkus | Bioneer\nAutovabaduse puiestee fookuses on keskkonnasõbralikkus\nAutovabaduse puiestee toimub tänavu roheüritusena, et vähendada sündmuse keskkonnamõjusid ning näidata, et keskkonnaeesmärkide saavutamisel on oluline igaühe panus. Alal kasutatakse pandinõusid, tarbitakse taastuvenergiat, pudelivee asemel pakutakse tasuta joogivett, sorteeritakse jäätmeid ja ning mõõdetakse sündmuse mõju.\nFoto: Autovabaduse puiestee 2020/Evelin Lumi\n„Proovime omal nahal järele, kuidas uus keskkonnasõbralike sündmuste korraldamise juhend toimib ning oleme valmis oma kogemusi jagama," selgitas kultuuriosakonna juhataja Marleen Viidul.\nSel aastal pakutakse Autovabaduse puiesteel süüa ja juua ainult korduvkasutatavatest pandinõudest ning isiklikke nõusid kasutavad külastajad saavad neid pesta nõudepesujaamas. Alale paigaldatakse tasuta joogiveepunkt ning pudelivett kohapeal osta ei saa. Toitlustajate ülejäägid jagatakse laiali toidujagamiskapi kaudu, et vähendada söödava toidu raiskamist.\nKohapeal tekkinud jäätmed sorteeritakse liigiti ning tekkinud jäätmete maht kaardistatakse. Lisaks mõõdetakse muid keskkonnamõju näitajaid, nagu ala ehitamiseks kulunud sõidukilomeetreid ja kütuse kulu, külastajate arvu, rattakasutajate arvu, veekulu, energiakulu jne. Autovabaduse puiestee mõju hindamine aitab mõista sündmuse tegelikku keskkonnamõju ning on oluliseks sisendiks järgmiste rohe-eesmärkide seadmisel.\nAutovabaduse puiesteele sõidab iseliikuv buss, alale paigaldatakse täiendav rattaparkla ning kogu kohapealne elekter tuleb taastuvatest energiaallikatest.\nAla ehitamisel taaskasutatakse paljusid eelmisest aastast tuttavaid atraktsioone ning toimub mitmeid töötubasid ja üritusi, milles julgustatakse inimesi valima keskkonnasõbralikumaid liikumisviise. Ürituse jooksul toimub rattapäev ning Euroopa Spordilinn Elva kutsub kõiki külastajaid koguma Elva miljonisse jooksu- ja kõnnikilomeetreid.\nAutovabaduse puiesteele jõuab ka kaks rohelahenduste konkursile saadetud ideed. MTÜ Spordihullud korraldab Autovabaduse puiestee jooksul kaks korda nädalas üritust nimega "Ohutu rattasõidu ABC" ning MTÜ Paranduskelder avab kolmel korral nädalas alal paranduspunkti, kus linlased saavad tasuta igapäevaseid esemeid parandada.\nTartu 2024 SA keskkonnastrateegiale toetuva keskkonnasõbralike sündmuste korraldamise juhend. Lisaks Autovabaduse puiesteele rakendavad juhendit ka Paadimatkad Emajõel, Maitsva Toidu Tee, Sisevete festival, Tartu tudengipäevad ning mitmed teised sündmused.\nAutovabaduse puiestee on külastajatele avatud 9. juulist kuni 8. augustini ning seda korraldavad Tartu Linnavalitsus, Tiigi Seltsimaja ja SA Tartu 2024 koos paljude heade koostööpartneritega.\nÕhus on Suve\nPalava ilmaga oma topsi