Elu võimalikkusest asemeerideta raes\nTallinna valitsejate ind pelga käeviipega tööpõuda leevendada kergitas tähelepanukeskmesse muidu ehk ajalootolmu alla mattuma kippunud reisisaatja professiooni.\nJa ehkki need paarsada väljavalitut, kes loetud kuudel pealinna inimestele bussides-trollides-trammides tuge, seltsi ja idee järgi ka turvatunnet pakkusid, peatselt tagasi töötukassa klientide nimekirja kolisid, edenes mõiste enda karjäär kordades kõrgema kaarega.\nSenine kiretult praktiline termin nihkus tarvilik-totter skaalal kuhugi Potjomkini ja pakazuuha kanti. Reisisaatjaiks näiteks tikuvad tuntud spordireporterid kutsuma väravajoone kohtunikke jalgpallis. Viimastes ERRi juhtide tegevust kajastavates uudistes sattuvad alatihti ühte lausesse kokku kõnealune kujundlik mõiste ning Toomas Sildami nimi.\nAlates 2013. aastast rassib Tartus viis abilinnapead. Enne 2013. aastat jätkus tööd ja leiba neljale. Aga milline funktsioon reaalselt nende õlul siis lasub? Hoidku taevas, ega meil siinkandis ole ometi tegu raereisisaatjatega?\nKui sügavale omavalitsuse peas peaks poliitiline jõujoon ulatuma? Kes teeb maksumaksja raha eest reaalset tööd, kes upitab ennast ja erakonda? Kas iga kümne volikogu üsna kesiselt tasustatud kohaga käib automaatselt kaasas ka ühe kõrgepalgalise tool?\nKahe nädala eest astusid tagasi kaks Tartu abilinnapead. Õiguskaitseorganid kahtlustavad nimelt, et asemeeridel olla tõekspidamislikke raskusi eristamaks kindlapiiriliselt linna ning teiste (eelkõige iseenda või lähikondsete) rahakotte. Mullu mais viisid keskkriminaalpolitseinikud endaga sarnaste etteheide tõttu Kajar Lemberi. Temalgi tuli kõrgest kohast linnavalitsuses loobuda. Juriidikasupp kõigi puhul alles podiseb, seega näppu ei viibuta – kõik ongi puhtamad kui prillikivide puhastuspulber.\nPraegused paar nädalat ilma kahe abimeerita polegi käegakatsutavat kaost kaasa toonud. Bussid sõidavad, lapsed lubati ka peale vaheaega kooli, tänavavalgustus (kui Sõbra tänav välja arvata) tõrjub edukalt sügispimedust ning usutavasti laekub iga linna ametniku-teenistuja kontole lähipäevil ka tavapärases summas töötasu. Emajõe-äärne korruptsioon – puhugu peavoolumeedia pealegi murepilvi kokku – sellisse ulatusse siiski pole veel paisunud, et linnakassas suisa tuul uluks.\nMuidugi vurab süsteem inertsist endises suunas edasi, valimistevaheline aeg ja puha. Utreerisin meelega.\nAga mis juhtuks, kui poliitilisi juhte olekski linnas vähem? Muidugi tuleb erakondadel tagada, et võimuvanker soovitud rööpais veereks, aga täidesaatev ning toimepanev struktuur ühes osakonnajuhatajatega eksisteerib niigi. Esinduslik-ohjehoidev funktsioon on ja jääb meeri õlule. Koalitsioonipartnerile volikogu juhtida. Töö toimuks, nagu tavaks öelda, komisjonides. Kuhu mahub valmistulemusega proportsioonis rahvaesindajaid, aga eelkõige just oma ala spetsialiste.\nNii paisuks äkki ka volikogu lihtliikmete roll praegusest millekski enamaks. Apoliitilised valdkonnajuhid peaks teoorias olema nii erialaselt sobivamad kui ka, olles kaugemal parteide mõjusfäärist, oma otsustes objektiivsemad. Praeguses õigusruumis utoopia, aga ideaalis ideega mängima kutsuv.\nMuidugi võib taoline lihtsakoelisus põhjustada valmiste-eelse lindilõikamiste ning avalike „märka-mind-ometi“ ürituste põua, aga vaevalt vagurad tartlased seepeale tänavatele mässama tõttaks. Elame üle, kasinamaidki aegu olnud.\nPüüdes, küll väga vägivaldselt, paralleele sikutada erasektorini, näeb ju praegune olukord välja umbes taoline. Ettevõttes on kaks osanikku. Üks neist juhatuse, teine nõukogu eesotsas. Aga kas äri efektiivsuse mõttes on parim lahendus, kui finants-, turundus-, tootmis-, ostu- ja müügidirektori kohale istutataks jõuga oma sõbrad-sugulased?\nÄkki saaks kisa vähem ja villa rohkem, kui korraldada konkurss ja valida välja sobivaim spetsialist? Kelle tool ei vabiseks pidevalt poliittuultes, vaid johtuks mõõdetavatest tulemustest. Muidugi ei tee parteiline kuuluvus heast juhist automaatselt kehva, aga veel vähem vastupidi. Et nii kui kollase särgi selga paned, kohe oledki osav finantsist.\nOn jah sutike naiivne, äriloogika primitiivsusega lähenemine. Ja mis huvi võiks olla selle rakendamiseks parteidel? Tõesti ei tea. Kui lihtsa linlase loogikast lähtuv efektiivsuse, avatuse ja sõltumatuse kasv kõrvale jätta.\nMis sellest, et mujalgi pole apoliitline linnajuhtimine kombeks. Ikka oma juhtmed ja võllid masinavärgis. Nakatava eeskujuga pioneeriks olek ei tohiks heade mõtete linna kreedoga just karjuvasse vastuollu minna.\nRoosamanna ja võhiklikkus? Küllaltki. Ning ma ei soovi ühegi varasema, tegutseva ega tulevase abilinnapea pädevust või tööindu alahinnata. Arutlus on puhtalt teoreetiline. Aga seesugune hüpotees väärib ehk väikest kaasamõtisklust? Kui mitte muud, siis vähemalt kainete argumentidega ümberlükkamist. Kasvõi mõistmaks, et praegusest omavalitsuse juhtimisskeemist tõhusamat pole teada. Või on?\nViimati muudetud: 01/11/2017 22:26:18


29. jaanuar 2015-Mis on väikeettevõtja aususe hind? | maireforsel\n29. jaanuar 2015-Mis on väikeettevõtja aususe hind?Maire Forsel27. apr\nMis on väikeettevõtja aususe hind?\nTäna tahaksin rääkida sellest, mis on ühe Eesti väikeettevõtja aususe hind. Fookusesse võtan maaelu ja selle toimimise ühe ausa väikeettevõtja pilgu läbi. See on sellise ettevõtja pilk, kes kala asemel eelistab õnge – et saaks ise kalu püüda :)\nNiisiis – ma tegin aasta tagasi omale uue osaühingu, Leisi Lapikoja, mis asub saarel ja mis pikemas perspektiivis peaks tagama selle, et mul on leib laual ja ma ei pea käsi pikal minema valda toetusi taotlema. Ma ei karda tööd, töötan pigem 80 kui 40 tundi nädalas, et hoida oma kahte osaühingut elus ja olla sõltumatu teistest tööandjatest - olla ise see, kes otsustab ja vastutab. Ma ei olegi sellest vist varem avalikult rääkinud, et lapikoda on mul muuhulgas sotsiaalne eksperiment – ma tahan näha, kuidas toimib üks mikroettevõte maal, kes ei ole saanud asutamiseks ega arenemiseks mitte ühtegi toetust, kuid sellele vaatamata püüab ellu jääda. Ausalt öeldes sain ma igasugu erinevatest toetustest teada alles siis kui 8 aastat tagasi saarele kolisin – mäletan, et vaatasin hämminguga pealt, kuidas üks ja teine kirjutas projekte vasakule ja paremale ja suure osa oma tegevusest ainult toetuste peale püsti panigi – igal aastal aina uued meetmed, uued võimalused saada kusagilt raha. Ma ei olnud sellist asja mitte kunagi enne näinud. Ma olin tulnud suure linna suurest ettevõttest ja kogenud vaid seda, et raha saadakse siis, kui tehakse kõvasti tööd. Et raha tuleb klientidelt, kes tuleb ise leida – mitte Euroopa Liidu või Eesti maksumaksjalt. Oma naiivsuses olin alati arvanud, et nii elavad ja toimivad kõik ettevõtted – nii suured kui väikesed. Kuni kolisin maale elama ja nägin, et kusagil elatakse teistmoodi. Mu emal oli üks ütlemine, mida ta ikka ja jälle meile korrutas: „Vara tööle, hilja voodi – nii meil rikkus tuppa toodi!“ Sellise moraali najal olen mina üles kasvanud, nii et pole siis imestada, et ma pole harjunud, et raha kusagilt ilma tööta tuleb.\nAga nüüd siis minu eksperimendi juurde. Kõigepealt tahan öelda, et ma armastan Eestit ja tahan, et tal läheks hästi. Ma tahan anda oma panuse selleks, et Eesti riik hästi toimiks, mis tähendab, et tahan olla aus maksumaksja. On ju selge, et kõik inimesed ei suuda end ise ülal pidada ja selleks ongi üht hästi toimivat riiki vaja. Selleks aga on vaja ka hästi toimivat ettevõtlust – seadusi ja maksumäärasid, mis toetaksid ettevõtjat, kes tahab ausa tegevusega anda riigi toimimisse oma panuse. Oleme vast kõik kuulnud räägitavat Rootsist kui heaoluriigist – ja selle riigi kõrgetest maksudest. Ja sellest kõigest on jäänud paljudele ettekujutus, et tuleb kehtestada astmeline tulumaks, taastada ettevõtete tulumaks jne – sest Rootsis ju nii on ja vaadake, kui suured on toetused meie toetustega võrreldes. Ma kohe räägin teile, kuidas tegelikult on. Olen olnud ühe suure Rootsi firma raamatupidamise eest vastutav juba 15 aastat, seepärast oskan võrrelda ja seepärast kriibivad Eestis levivad valeväited ka väga kõrva. Viimati kuuldud valeväide oli näiteks see, kui peaminister ühes intervjuus väitis, et nii lihtne kui on Eestis käibedeklaratsiooni esitada, ei ole mitte üheski teises Euroopa riigis. Et mis mõttes? Ma olen Rootsis esitanud elektroonilisi käibedeklaratsioone 15 aastat ja kuni käesoleva aastani ei olnud ajaliselt ega keerukuselt mingit vahet, kas esitan seda Eestis või Rootsis – mõlema riigi blanketid olid väga sarnased, mõlemad vastavad ju EL-i seadustele ja täita tuli väga sarnaseid lahtreid. Kuni selle aastani, kus Eesti firmadelt nõutakse 1000-euroste arvete deklareerimist – sellist asja pole Rootsis kunagi olnud ja alates sellest aastast võtab Eestis käibedeklari esitamine seetõttu ka rohkem aega. Ja siis väidab peaminister, et kusagil mujal pole see nii lihtne? Lisan igaks juhuks juurde, et mul pole 1000-euroste arvete deklareerimise vastu midagi - leian isegi, et see on üks väga nutikas idee petturite vahelevõtmiseks, nii et las ta olla. Aga üks müüt on jälle juurde tekkinud peaministri suu läbi.\nAga mitte sellest ei tahtnud ma rääkida – ma tahtsin rääkida peamiselt meil kehtestatud maksudest ja sellest, mis on ausa ettevõtluse hind. Kes minu lapikoja lehte jälginud, need teavad, millised on minu toodete hinnad. Olen sellega seoses näinud kaht tüüpi suhtumisi – neid, kes arvavad, et selline käsitöö peabki kallis olema, kuna mõistavad, et see on väga aeganõudev töö ja neid, kes minu kõrgete hindade peale minestavad ja lähevad ostavad diivanipatju kümne euro eest. Jah, need 10-eurosed ei ole küll nii peen käsitöö, aga selge on see, et 65-70-eurone padi on üsna eksklusiivne ost. Ma olen püüdnud samas igati vältida sularahas (loe: mustalt ja odavamalt) müümist, sest ma leian, et ma ei saa ehitada oma äri pettusele. Ma pean nägema, kas on võimalik ausalt makse makstes ellu jääda – sest ainult sellisel ettevõttel on pikas perspektiivis tulevikku. Aga kas te teate, kui palju ma maksan ühe 65-eurose padja eest riigile? See number on ei rohkem ega vähem kui 35 eurot! Kas te kujutate seda ette? Selle 35 euro sees on siis käibemaks ca 11 eurot + tööjõumaksud (kokku 38% palgale kulunud kogukulust). Arvutamisel arvestasin konkreetse padja peale kulunud tööajaga ja võtsin padja netohinnast enne maha ka materjalikulu. Ülejäänud summa rehkendasin ümber ausalt väljamakstavaks palgaks, arvestamata siinjuures, et on olemas veel kaudsed kulud – näiteks elekter jm, mille maksmiseks peaks ka midagi üle jääma. Kui teeksin masstoodangut, siis oleks kõik hästi – aga arvestage, et ma jõuan ühel tööpäeval enamasti valmis teha vaid ühe või paremal juhul poolteist sellist patja ja ma ei ole mingi aeglane tegija, ma olen püüdnud oma tegevusi võimalikult palju optimeerida. Numbritele otsa vaadates hakkan aga vahel väga kahtlema, kas üldse on võimalik sellisest väikesest loomeettevõtlusest ära elada. Ma muide ei tunne mitte ühtegi lapitöötegijat, kes täna niimoodi riigile makse maksaks – müüks reeglina ainult ülekandega, kajastaks kogu käibe, oleks käibemaksukohuslane ja võtaks teenitud tulu palgana välja. Julgen seda väita, sest ettevõtete makstud maksud on avalikud ja olen need üle kontrollinud – mitte ükski mulle teadaolev lapitöötegija täna niimoodi täie rauaga makse ei maksa. Rääkimata neist, kel pole firmatki ja ainult mustalt müüvad. Võimalusi on ju mitmeid ja eks peamine mure on ravikindlustus – aga kui oled pensionär, saad emapalka, oled mõne kooli hingekirjas või kasvatad vähemalt kolme kooliealist last, kellest üks alla 8 aasta, siis maksab riik sinu eest sotsmaksu ise ja sa ei peagi endale ametlikult palka maksma. Ütlen kohe ka ära, et ma saan neist inimestest aru – näen ju ise, milline hind tuleb oma tootele panna, et maksta ametlikult palka. Sellise õiglase hinna panemine on suur julgustükk. Samas on kurb sellest, et kõiki makse maksev väikeettevõtja selliste tegijatega konkureerida ei suuda. Nii tekibki küsimus – kas peaks see nii olema, et selline tilluke väikeettevõtlus on juba algselt üles ehitatud kombineerimisele ja maksude maksmise vältimisele? Kas poleks mitte targem, kui Eesti riigi valitsejad muudaksid maksusüsteemi nii, et ka mikroettevõtjad saaksid anda selle riigi toimimiseks oma ausa panuse? Et need väikeettevõtjad, kes ausalt makse maksavad, ei tunneks endal pidevalt nööri kõri ümber?\nAga nüüd mõned näited. Esiteks – sotsiaalmaks on Rootsis 31,42% neile, kes sündinud 1950-1988, 15,49% neile, kes sündinud 1989 ja hiljem ja 10,21% neile, kes sündinud 1938-1949. Eestis on sotsmaks 33% - näete vahet? Nüüd siis tulumaks, mis on suurim müüt. Ühesõnaga – Rootsis on tabelimaks (tabellskatt) – nii seda nimetatakse ja see tähendab, et üle Rootsi kehtivad erinevatele piirkondadele erinevad astmelised tabelid – üks aste igas tabelis on 500 sekki. Piirkondi on kokku 12. Võtan siin näiteks numbrid tabelist nr 30, millega ise olen kõige rohkem kokku puutunud. Palgatasemed on muidugi väga erinevad, aga võtan võrdluseks sellise palga, mis tänases Rootsis on küll väga madal, aga kuni selleni maksab rootslane eestlasest vähem makse - ehk siis 20.000 sekki bruto (ca 2100.- eurot). Sellise palga pealt makstav üksikisiku tulumaks on Rootsis 3993.- sekki, ehk siis protsentidena ca 19,5 % (meil teatavasti 20%). Kui võtta Eestis palga arvutamisel maha ka maksuvaba tulu, siis saab tulemuseks, et 20.000-sekise palga pealt maksab rootslane siiski tiba rohkem, aga tööandja poole pealt vaadates maksab rohkem ikkagi Eesti ettevõtja, sest sots maks on selle summa pealt Rootsis 6284.- sekki (noortele vaid 3098.- ja eakatele 2042.-) ning meie määra puhul oleks see kõigile 6600.- sekki. Kui võtta aluseks Eesti keskmine palk, nii umbes 1000.- eurot bruto (9300.- sek), siis sellise tulu pealt maksab rootslane tulumaksu 1219.- sekki (ca 12%). Eestlane maksab oma 1000-eurosest palgast tulumaksu 20% ehk 166.- eurot (1544.- sekki). Ma saan aru, et mõnes mõttes ma võrdlen siin mittevõrreldavaid suurusi, sest palgatasemed on nii erinevad – aga kui vaadata ettevõtja poole pealt, siis on meie palgatasemete juures palga kogukulu ühe väikeettevõtja jaoks ikkagi üüratult suur. Pole siis imestada, et minusugused pisikesed tegijad üritavad maksta endale miinimumpalka, et siis uue aasta alguses teenitu pigem dividendidena välja võtta. Kui on valida, kas maksta 1000-netose palga pealt riigile 611.- eurot palgamaksudena või 1000-eurose dividendimakse pealt 250.- eurot ettevõtte tulumaksu, siis on ju selge, kumba variandi väikeettevõtja valib. Sest tahe ellu jääda ja ise end ära elatada on suur. Jah, te lugesite õigesti – ka see on müüt, et ettevõtetel Eestis tulumaksukohustust ei ole! On küll, sest kasumi väljavõtmine on maksustatud – mis on ka loomulik ja täiesti ok. Tulumaksust pääseb vaid see kasum, mis ettevõttest välja võtmata jäetakse – et soodustada uusi investeeringuid. Muide, unustasin ühe tähtsa asja - toiduainete käibemaks on Rootsis 12%, meil 20%.\nMa imetlen neid inimesi, kes on suutnud minu pika jutu siiamaani lugeda. Ma olen teile selle eest tänulik, aga tahan ka hoiatada nende valimisloosungite eest, mis lubavad kehtestada 1000-eurose miinimumpalga. Ilmselt kujutate nüüd veidi paremini ette, mida see tähendaks minusugustele väikeettevõtjatele – me paneksime pillid kotti ja seaksime end töötukassa ukse taha järjekorda – õige küll, firma ainukese omaniku ja juhatuse liikmena ei laiene mulle töötuskindlustus, nii et töötukassa ukse taha tasub minna vaid ravikindlustuse, mitte töötuskindlustushüvitise pärast. Selle järjekorraga liituksid ka kõik need palgalised töötajad, kes täna väikeettevõtjate juures töötavad, sest nii suure palgahüppe tegemine tähendaks hindade järsku tõstmist ja kukutaks väga paljud ettevõtjad konkurentsist välja.\nMa ei unusta kunagi ühe kunagise rootslasest tööandja õpetust – suuri kliente võib olla, aga väikeseid peab olema! Sest kui ettevõttel on 1-2 suurt klienti ja üks neist ära kukub, on firma kohe pankroti äärel. Kui aga on nende paari suure kõrval väikesi sada, siis ühe pisikese kliendi ärakukkumine ei anna kuidagi tunda. Täpselt samuti on ka ettevõtete poolt vaadates – kui me tahame, et elu maal säiliks ja inimesed ise end ja oma naabreid pisikeste ettevõtetega ülal peaksid, siis tuleb meil toetada neid väikesi, et nad jääksid ellu! Pigem olgu maal 100 väikest kui üks suur ettevõte – sest on ju teada, mis juhtub ühes vallas, kus ainuke suur tööandja pillid kokku paneb, näeme neid juhtumeid uudistest iga päev.\nMa väga loodan, et seda postitust juhtuvad lugema ka tänased ja homsed poliitikud. Kui riigikokku kandideerija suudab selle jutu lõpuni lugeda, siis suudab ta ehk ka mõista, et mikroettevõtlus on Eesti riigile vajalik ja palgamaksud tuleks ümber vaadata. Ja siis ei tuleks ehk minusugustel maksta aususe eest sedavõrd kõrget hinda. Palun andke maainimestele see õng, et nad saaksid ise kala püüda!\nSellel FB-postitusel on üle 1400 laigi ja 1457 jagamist. People reached üle 125 000.\nmikroettevõtlus, maksud, käsitöö, LeisiLapikoda, toimetulek, maaelu


Arsenal sai koduväljakul üllatuskaotuse - Jalgpall\n12.mai 2015 07:31\nArsenali ja Swansea mäng\nInglismaa jalgpalli meistriliigas kolmandal kohal paiknev Londoni Arsenal kaotas esmaspäeva õhtul koduväljakul Swansea Cityle 0:1.\nKülalismeeskonna võiduvärav sündis viis minutit enne lõpuvilet, kui palli saatis peaga väravasse Bafetimbi Gomis. Kohtunikel läks seejuures vaja väravatehnoloogia abi, sest Arsenali puurivaht David Ospina jõudis väravajoonel veel tõrje teha.\nArsenal domineeris kohtumist selgelt, kuid oma endist puurivahti, Lukasz Fabianskit neil üle mängida ei õnnestunud.\nArsenalil on 35 mängu järel 70 punkti, neid edestavad meistritiitli kindlustanud Chelsea 84 ja Manchester City 73 silmaga. Mõlemal neil on peetud 36 mängu. Neljandal kohal on Manchester United (68p) ja viiendal Liverpool (62p). Swansea on 56 punktiga kaheksas.


Kommentaar – Soo-, metsa- ja mõisakvoodid — Sirp\nNeed, kes on Nõukogude ajal bändi teinud, mõistavad, millest kirjutama hakkan. Neile, kes pole, on võib-olla abiks, kui meenutada Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semperi 2008. aastal Vanemuise teatris lavale toodud rokkooperi „Ruja“ esimese vaatuse avastseeni. On 1971. aasta ja käib ansamblite tarifitseerimine. Aivar Tomminga mängitud tarifitseerimiskomisjoni esimees Felix (ilmselt Mandre) sodib tüdinult repertuaarinimekirja (näiteks palast „Kiire polka“ saab tema pastaka all „Hiire Kolka“) ja otsustab lõpuks vokaal-instrumentaalansambli (VIA) Keeris igasugusest kategooriast üldse ilma jätta. VIA Ruja, kes esitab Rein Rannapi „Nii vaikseks kõik on jäänud“, saab aga komisjoni naisliikmete tungival pealekäimisel ja korratutest seongutest hoolimata A-kategooria ehk kõik, mida algaja muusiku hing võis ihaldada.\nAjaloolise tagasipõikena olgu öeldud, et tarifitseerimisel jaotati ansamblid kolme gruppi (I, II ja III), mis omakorda jagunesid veel kolmeks kategooriaks (A, B ja C): kõige kõrgem võimalik oli 1A ja kõige madalam 3C.* Peale selle, et saadud kategooriast sõltus muusikute tasu, sõltusid sellest ka esinemispaigad: kõige madalama kategooria 3C saanud ansambel võis esineda üksnes koolis või ettevõttes, kus ta tegutses, mujal mitte, 1A andis aga õiguse anda kontserte isegi väljaspool Eesti NSVd.\nEhkki tarifitseerimiskomisjoni liikmed ilmselt siiralt (või ka natuke ebasiiralt) uskusid, et nende tegevuse eesmärk on üllas – ühtlustada ja tõsta avalikult esinevate nõukogude ansamblite taset –, oli tegelik ja peamine põhjus siiski ideoloogiline: kontrollida ansamblite repertuaari ja kui mõni neist hakkas liiga läänelikuks muutuma, siis sai kategooria alandamisega piduri peale tõmmata ja muidu kiusu ajada.\nMida soojemaks lähevad ilmad, seda suurema rabinaga tuleb teateid, et ühes või teises Eesti nurgas tehakse eeloleval suvel taas teatrit – iga nädal lisandub kolm-neli uut lavastusteadet. Nii on see olnud juba aastaid, suveteatris käib mõningane ületootmine. Muidugi tuleb mõista, et jõulude kõrval on üürike suvesoe teatritegijatele teine magus lõikusaeg, ent mitte alati ei ole üleküllus hea. Viimastest suvedest meenub tüse kimp lavastusi, millest kumab läbi tegijate mõtteviis, et suvel peab ju ometi midagi tegema – mida ja miks, ei olegi ehk nii oluline. Kusjuures ei ole need mingid poolamatöörid, kes kusagil omaette pusivad, vaid vahel ka nimekate teatrite näitlejad, kes otsustanud vabal ajal ühildada meeldiva tulusaga.\nMuidugi on natuke õel ning kindlasti ka teostumatu idee teatrite suvisest tarifitseerimisest, aga hoiatava mõttemängu korras võib ennast ju lõbustada küll. Kujutage ette, et kultuuriministeeriumi või teatriliidu juurde moodustatakse asjatundjate komisjon, kes juba aegsasti jagab teatrite vahel ära eelseisva suve lavastuste kvoodi (just täpselt nii palju lavastusi ja ei ühtegi rohkem – umbes nagu Peipsil rääbisepüügiga) ning ühtlasi jaotab teatrid-trupid ka kategooriatesse. Siis on kohe selge, milline teater võib mängida mõisas, milline metsas ja kes peab sooga leppima – publikul lihtsam orienteeruda.\n* Karl Anton, „Back in the U.S.S.R.“. Vokaalinstrumentaalansambli The Beatles jõudmine Nõukogude Eestisse ning kohaliku biitmuusika teke. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool 2015.


Juubilar: Canon EOS 5D seeria saab 10-aastaseks - Photopointi ajaveeb\nAutor: Oskari Värä 29.05.2015 13:35 Kommentaarid :\nCanon EOS 5D seeria tähistab septembris juba kümnendat sünnipäeva. 2005. aasta augustis hakkasid vaikselt levima kõlakad uuest Canoni kaamerast. Tarbijad soovisid lihtsalt täiskaadriga digitaalset peegelkaamerat, mis oleks enam-vähem mõistliku suurusega ning hind poleks ulmeline. Et aru saada 5D tähtsusest, tuleb veidi tunda kaameraturgu, mis sel ajal valitses. Täiskaadritest oli vaid Contax N-Digital, mis oli kasutatav vaid ISO 100 juures ja ainult AA akupatareidega. Teine oli Canon EOS 1Ds, mis oli suur, raske ning roppkallis ja kolmas Kodak Professional, millel polnudki suurt häda peale selle, et see oli aeglane ja pildid mürased.\nLõpuks 2005. aasta septembris turule toodud Canon EOS 5D oli esimene täiskaadersensoriga peegelkaamera, mis polnud suunatud vaid professionaalidele. 35,8 x 23,9 mm CMOS-sensoriga kaamera tõi soodsama hinnaga ning suurepärase pildikvaliteediga täiskaadri massidesse, muutes selle vägagi levinuks. Tolle aja kohta suure 2,5-tollise ekraaniga kaamerale lisas väärtust veel see, et pea kõik alates 1987. aastast toodetud Canoni objektiivid sobisid sellele (v.a. EF-S) ning lõpuks said Canoni filmikaamerate omanikud kasutada digitaalmeediumi ning kaadri vaatenurk jäi samaks. Tohutu eelis, 50mm lõpuks oli ka 50mm.\n2008. aastal nägi ilmavalgust aga juba teine versioon – EOS 5D Mark II, mis lõi peegelkaamerate jaoks tee filmimaailma. Kaamera tulekuga liikus edasi HD-kvaliteediga filmimine peegelkaameraga ning muutis filmimise lihtsamaks. Sellega kaasnes suur menu nii filmitööstuses kui ka amatööride seas. On ju üks seriaali Dr. House osa filmitud EOS 5D Mark II kaameraga.\nCanon EOS 5D Mark III nägi ilmavalgust 2012. aasta märtsis, mis on kiirem, parema tundlikkusega ning täpsema autofookusega kui eelkäija. Fokusseerimissüsteem oli võetud tippkerelt 1Dx. Kaamera oli nii nõutud, et alguskuudel oli see pidevalt defitsiidis. Canon lihtsalt ei jõudnud neid nii palju toota kui oli nõudmist.\nNeljanda ning seni viimase põlvkonna kaamerad avalikustati 2015. aasta veebruaris. Korraga tuli kaks kaamerat – EOS 5D R ning EOS 5D S R, mis tõid jälle veelgi paremad sensorid ning kõrgeima resolutsiooni, mida täiskaader peegelkaameratel eales nähtud – 50,6 megapikslit.\nCanon EOS 5D seeria tähtsust fototehnika arengus ei saa alahinnata. Kuigi tegu polnud tehnoloogiliselt millegi väga uuega, oli täiskaader sensor väikses keres ning taskukohase hinnaga. Tegu on tõesti alati olnud väga populaarse tippmudeliga ning kindlasti on nii mõneski fotokotis veel esimese põlvkonna mudel. Kui natuke jätkata ülistussõnadega, siis 5D kohta öeldakse, et see on kaamera, mis tappis filmifotograafia.\nSildid: 5D, Canon, Canon EOS 5D, EOS, Mark II, Mark III, Täiskaader, täiskaader peegelkaamera


Suleke: Inglinalju 1.\n* Kaks blondiini omavahel:\n“Tead, millest ma unistan? Et minu juurde lendaks ingel ja kingiks mulle sada tuhat eurot!”\n“Aga miks mitte miljon?”\n“Miljon?! Ei, see pole reaalne!” (Baskini anekdoot ajalehesabast)\n* Mehed omavahel. "Kuule, minu naine on lausa ingel", ütleb üks mees. "Aga minu oma on veel elus", arvab teine. (Levinud anekdoot)\n* 1941. aastal, kui küüditamine olnud, saadetud taevast ingel alla, vist olukorda kontrollima. Ingel pole tagasi tulnud. Saadetud teine, kolmas jne. Lõpuks läinud Peetrus ise asja järele uurima, temagi pole tagasi tulnud, kuid tüki aja pärast saatnud telegrammi: "Zhiv i zdorov. Komissar Petrov." (Eesti poliitiline anekdoot)\n* Kõigevõimsam otsustas kontrollida, kuidas tudengid eksamiteks valmistuvad. Saatis ingli maa peale, et see selgitaks semestri ajal asja ja kannaks enne eksameid ette. Ingel sooritas ülesande ja naasis pikalt reisilt. Kannab Kõigevägevamale ette:\n"Semestri algus. Tartu Ülikooli ja Pedagoogikaülikooli omad õppisid, Tehnikaülikool aga pani kõva pidu.\nSemestri keskpaik. Sama lugu. Humanitaar ja pedagoogiline õppisid, tehnikaülikool aga pani pidu.\nHomme algab eksamite sooritamine. Ülikool ja pedagoogika õpivad, aga tehnikaülikooli omad paluvad Jumalat, et midagi kuskilt pähe tärkaks ja eelnevast meenuks."\nMõtles Kõigevägevam ja ütles:\n"Eks me neid siis aitamegi!" (Tipikas.ee)\nMillest jutt: Inglid, Naer\nkukupai 30 September 2008 at 15:02\nseda viimast anekdooti olen ma kuulnud hoopis ülikooli teoloogide kohta.


Viljandimaa vanempedagoogid jagasid mõtteid – Ajakiri Lasteaed\nViljandimaa vanempedagoogid jagasid mõtteid\n19. dets. 2010 by Ülle Tõnumaa\nViljandi lasteaias Midrimaa said 30. novembril juba teist korda kokku 19 Viljandimaa lasteaiaõpetajat/vanempedagoogi. Esimesel korral (26.okt) loodi soodne pinnas, et panna alus kooskäimise traditsioonile ning võimalusele luua ruum, kus saab omavahel mõtteid ja kogemusi jagada.\nNagu ikka, enne kui saab edasi minna, tuleb välja selgitada ja märgistada hetkeolukord – 26. oktoobril said kirja pandud ootused, millest võib välja lugeda ka vajaduse määra. Kõige enam toodi välja kogemuse, mõtete, uute teadmiste jagamise vajadus (õppevara, õppemängud, praktilised kogemused ja juhtumite analüüs), vanempedagoogi järgu tõstmisega seotud kogemuse vahetamist, teadlikkuse tõstmist dokumenteerimisest ja dokumentatsioonist. Veel toodi välja avaliku esinemise võimalus, uued tutvused ja võimalus näha Viljandimaa lasteaedu ning kindlustunne, mis kaasneb teadmisega, et on olemas grupp, kellega mõtteid ja tõlgendamisviise ning –võimalusi vahetada.\nTeise punktina märgiti üles kitsaskohad, mis on seotud järgu tõstmise ning atesteerimisega, et uutel kohtumistel neile lahendus leida. Kõlama jäid sellised mõtted: arusaamatuks jääb, kas tähtis on põhitöö (töö lastega) või väljapoole suunatud tegevused, lektoriks olemise võimalusi on vähe ning aktsepteerida võiks ka lastevanematele (rühma siseselt) läbi viidud tegevusi (loeng, koosolek). Välja toodi ka, et maakondlikul/piirkondlikul tasemel on esinemisvõimalusi võrreldes vajadusega vähe, mistõttu ongi tervitatav õpetajate oma aktiivsus ning sellise ruumi (keskkonna) loomine.\nSegadust tekitavad erinevad tõlgendamisvõimalused ning on ju selge, et erivanuseliste lastega töötades on tööspetsiifika erinev, seda nii koolieelikute eas kui ka nooremate laste puhul tuleks seda arvestada. Muusika- ja liikumisõpetaja töö on samuti erinevam kui rühmaõpetaja töö, kuid atesteerimisel tuleb kõikidel samu nõudeid järgida/täita – on see siis meie süsteemi nõrkus või hoopis tugevus. Kas ja kuivõrd need ühised alused, ühised nõuded, mis on universaalsed ja kõikidele täidetavad, loovad soodsa pinnase ja toe, et tagada õpetajaskonna ühtselt tugev tase? Nendele küsimustele otsitakse koos vastuseid ning liigutakse selle suunas, et ühised arusaamad välja selgitada.\nEt aga ilmas peab valitsema tasakaal, siis pärast mõttetööd sai tähelepanu suunatud praktilisele tegevusele. Kõik osalejad said meisterdada õhupallidest ja tangainetest palli, mida on hea vormida ning millega saab sõrmelihaseid treenida, teises keskuses sai muinasloo järgi voltida ning kolmandas nurgas valmisid traditsioonilised rullnukud ning punuti südametega paela.\nTeisel kohtumisel oli tähelepanu suunatud saabuvale jõuluajale – kokkusaamise eesmärgiks oli vahetada jõulumõtteid ja ideid. Meeleolu aitasid luua omaküpsetatud piparkoogid, kohalikest taimedest teesegu koos kuivatatud marjadega, kuid ka lauldud/mängitud jõululaulud ja ringmängud. Igal osalejal oli võimalus tutvustada lihtsaid vahendeid ja viise ruumi kaunistamiseks, lastele jõulutemaatika ja jõulusümbolite tutvustamiseks ning lastega läbiviidavate käeliste tegevuste mitmekesistamiseks (materjalide taaskasutamisvõimalused, dekoreerimisvõimalused, traditsioonilised viisid ja looduslikud materjalid kõrvuti uute materjalide ning töövahenditega). Vaimu aitas kanda lihtne jõululugu/näpumäng kahest päkapikust – lugu on kättesaadav küll kõikidele, kuid esitlus on alati ainukordne.\nSeesugune kooskäimine ja kokkusaamine, kus on võimalus nii oma kogemust jagada kui teise kogemusest osa saada, rikastab vaimu ja annab ka praktilisi oskusi, mida igapäevatöös rakendada. Rõõmu teeb pingevaba, lõbus ja heatahtlik töömeeleolu, kus saab tegeleda teoreetilise poolega (seisukohtade ja põhimõtete selgitamine, uute teadmiste jagamine) ning ka igapäevaste, praktiliste punktidega.\nJärgmisel kokkusaamisel (25. 01. 2011) Mesimummu lasteaias suunatakse tähelepanu atesteerimispunktidele ning arutletakse läbi erinevad tõlgendamisvõimalused, suunates tähelepanu erinevatele koostöövõimalustele ning vähendada vastandumiskohti. Pole ju vaja teha asju üksnes õigesti, vaid on vaja teha õigeid asju ning iga kogemus/ teadmine aitab avada iseennast ning ruumi enda ümber.\nViljandi Lasteaed Midrimaa õpetajad\nCategories Lasteaiaelu, Vahetame mõtteid Post navigation


Seemnete töötlemiseks jalule Minskis\nOtse- või käibetoetus. Nii nagu põllumeestel kehtivad hektaripõhised toetused, siis ka kalakasvatajatele võiksid olla toodangu- või basseinimahupõhised toetused. Sellised toetused aitaksid sektoril jalule tõusta.\nPaistab väga jube pilt, ja seal ei pruugi salvestada seemnete töötlemiseks või isegi operatsiooni. Et vältida sellist tulemust varvaste, pead mõistma, et kui luud tema sõrmed valutama, see on esimene märk sellest, et on aeg anda ja alustada ortopeediliste jalgade hooldus.\nRakendades eelpool toodud metoodikaid ei ole ainult ennetavaid meetmeid, vaid ka toetada seemnete töötlemiseks jalule. Sama meetodid ise hakkama pärast arstid soovitavad intensiivne ravi faas haiguse (kirurgilise või ei tööta), need võimaldavad jala säilitada head füüsilist vormi, kaitsta ülekoormuse eest ja riskide kordumise.\nMajanduskommentaar Kvaliteediviisaastak Nõukogudemaa rahvamajanduse arengu igal etapil on eriti rõhutatud mõne majandusküsimuse aktuaalsust See ei tähenda.\nhalluks valgus ravi ilma operatsioonita juhiseid, kuidas kasutada\nInimeste Foorum kannus kanna\nvähene kaltsiumisisaldus suurendab luu ümber pöidla\nFoorumi valgus umbes hind


Meeskonnatöö igas maailma otsas - Catalyst Estonia\nMeeskonnatöö igas maailma otsas\nMe oleme jätkamas maailma juhtivate meeskonnatöö ettevõtetega liitude loomist. Sel korral suundume põhjapoole, Soome ning tervitame uhkusega oma ülemaailmsesse kogukonda Seikkailu.\nSeikkailu on saanud endale eksklusiivse litsentsi Catalysti meeskonnatöö lahenduste levitamiseks Soomes. Meeskonnatöö juurtega Seikkailu on tuntud oma erakordsete kaasahaaravate ürituse poolest ning on Soome üritusturunduse eelkäijaks. Nüüd on nad valmis pakkuma Soome meeskonnatöö turul täiesti uut dünaamikat.\n„Olles üheks väljas läbiviidavate meeskonnatöö lahenduste teerajajaks Soomes, oleme alati silma peal hoidnud Catalysti arengul. Nagu Seikkailu, on ka nemad alati jäänud meie ärivaldkonnas ausaks ning meil on väga uhke tunne olla sellise meeskonnatöö professionaalidest koosneva võrgustiku liikmeks.\nOlles samuti ka Fincentive-i kaubamärgi all täisteenindusega ergutusreise korraldav ettevõte, tegeleme me mitmete ettevõtetega, kes soovivad oma töötajatele korraldada välisreise ning seega oleme pidevalt otsimas kõige loomingulisemaid ning usaldusväärsemad partnereid igas sihtkohas. Catalysti kogukonna liikmeks olek, pakub meile konkurentsieelist ning aitab meil oma klientidele leida usaldusväärsed meeskonnatöö lahenduste pakkujaid igas maailma otsas. See, mille Catalyst on loonud, on unikaalne, kuna ükski teine organisatsioon ei ühenda ülemaailmsel tasandil sõltumatuid meeskonnatöö arendamisega tegelevaid ettevõtteid.\nMe ootame põnevusega kohtumist teiste meeskonnatöö lahenduste pakkujatega üle terve maailma ning nendega toodete, kogemuste, teadmiste ja praktikate jagamist. Vastutasuks jagame oma kogemusi inimeste jõudluse parandamises ning samuti oskusteavet ja tehnikaid oma Fincentive tööriistaga. ”\nTimo Heinaro, Seikkailu tegevdirektor\nOleme Seikkailu varustanud konverentside ergutavate vahepalade, ärisimulatsioonide, suhete loomist õhutavate harjutuste ja silmapaistvate motiveerivate ürituste laia tootevalikuga, kust leiab sobiva lahenduse iga ürituse tarbeks. Pole vahet, kas te viite läbi väikest kohtumist 10 inimesega või tuhandete osalejatega konverentsi - Seikkailu katab Soomes kõik teie meeskonnatöö vajadused.\nCatalyst Global tervitab sõbralikke soomlasi!\nMeeskonnatöö lahenduste läbiviimiseks Soomes kontakteeruge: timo@seikkailu.fi.


Tuleb ette hädaolukordi või saabuvad kõige hullemal ajal mõned ootamatud arved. Teisisõnu, tuleb kliendil esitleda oma soov ning öelda, mis ta laenatava summaga teha soovib. Sul peab olema regulaarne sissetulek ehk nähtavad laekumised iga kuu isiklikule pangaarvele. ✔ Laenu tagasimakse periood on poolest aastast kuni seitsme aastani. Et suurendada oma tõenäosust laenu saada, peaksid taotlema ainult minimaalse vajamineva summa. Laenu saamiseks vali välja pakkumine ja esita taotlus arvutis või mobiilis kodust lahkumata otse internetis. Sinu ülemus ja kolleegid ei saa teada, et tahad võtta laenu. Eluasemelaenud on mõeldud eelkõige esimese kodu ostuks. Intresse ei ole võimalik maksta viimase kuupäeva möödudes ja tuleb kohe kindlasti maksta vähemalt viimasel päeval, mil kukub teie tagasimakse tähtaeg.Järgmise laenuna pakuvad pangad lahkesti käibekapitali laenud. Teisisõnu väljastatakse laene nii eraisikutele kui ka juriidilistele isikutele ehk ettevõtetele või muudele organisatsioonidele. Selle taga võib peituda mugavus, tehnikavõõrus või soov midagi varjata. Väikelaenu või kiirlaenu taotlemisel asendab palgatõendit väljavõte laenuvõtja kodupangast, kus on näha viimase poole aasta palgalaekumised ja teised sissetulekud ning väljaminekud. Kõik kõlab justkui lihtsalt, kuid erinevate laenupakkumiste ja laenuandjate suur kogus on tükk, millest võib olla raske kohe läbi hammustada. Eeldus on kõikidele laenudele on sama. Olenevalt laenusummast võidakse uurida ka teie keskmisi pangakonto käivet ja üldist finantsilist seisundit. Arvelduslaenu on võimalik võtta siis kui tekib käibekapitali puudus ning see pakub kindla limiidi ulatuses vararaha. Värskendav lähenemine inimestevahelises laenumaailmas Ühisirahastusportaalid on teinud eraisikutele laenamise internetis lihtsaks ja kättesaadavaks. Tuleb arvestada, et kasutatud limiidi pealt arvestatakse intressitasusid, ning need omakorda tõstavad kontoga kaasnevat kuumakset. Refinantseerimise eesmärk on vähendada kliendi poolt võetud laenude tagasimaksetele kuluvat rahasummat läbi soodsama intressiga refinantseerimislaenu - näiteks hüpoteeklaen või mõni madala intressiga väikelaen. Mõistliku laenutaotluse esitamisega suurendate ühtlasi tõenäosust, et teie laenutaotlus aktsepteeritakse. Kõigi osapoolte huvides tegutsevad laenuandjad alati vastutustundliku laenamise põhimõtteid järgides.Laenud töötule – Laen ilma töökohata Nutiajastul on populaarne töötada vabakutselisena virtuaalmaailmas või omada sissetulekuid teistest allikatest. Lisateavet leiate meie palgapäeva laenude juhendist. Paraku on vastutustundlikel laenupakkujatel lausa kohustuslik näha kliendi kontoväljavõtet, et tuvastada objektiivse laenuotsuse tegemiseks tema majanduslik olukord. Ebaõnnestumist inimestevahelistes laenudes püütakse tihti selgitada laenuandja enese vähese agarusega laenu tagasinõudmisel, justkui oleks võlausaldaja ise süüdi, et ta oma rahast ilma jäi. Seda kasutatakse eelkõige hooajaliseks finantseerimiseks ning väljastatakse kindlaks otstarbeks. Siiski, on ka tingimusi, mis erinevatel laenupakkujatel varieeruvad. Kuigi tavainimeste arvates on ettevõtted väga sarnased eraisikutele, sest mõlema taga on ju siiski tavaline inimene, ei kohtle finantsorganisatsioonid neid samamoodi. Laenusummad algavad mõnest tuhandest eurost ning lõpevad mõne saja või miljoni euro ringis. Tagatiseta laenude ohud Paraku hõlbustab lisatagatise puudumine oluliselt laenuvõimekuse piiri kompimist ka majanduslikult vähekindlustatud inimestele, kelle laenuvajadus võib olla kõige suurem. Kõik meist teavad kedagi, kes on laenudega lähiajal kokku puutunud või plaanivad seda teha, kas siis meie vanemad, sõbrad, kolleegid või lihtsalt tuttavad. Uuel kliendil on pärast positiivset laenuotsust vajalik teha isikusamasuse tuvastamine. Haruldased pole aga ka juhud, mil selle raha eest ostetakse endale uus auto. Reeglina ütleb siis laenuandja lepingu üles ning nõuab laenatud rahasumma kohest tagastamist. Vali laenupakkumine ja järgi instruktsioone samm-sammult. Kaastaotleja tuleb mängu eluasemelaenude või suuremate kinnisvara tagatisel laenude puhul, kus varal võib praegu või tulevikus olla üks või mitu kaasomanikku. Mõelge, kas võiksite laenata rohkem Sageli on laenudega nii, et mida rohkem te laenate, seda väiksemaid intresse maksate. Laenupakkujad väljastavad laene ainult inimestele, kes suudavad need ka pärast tagasi maksta. Nii saate otsida laene oma võimaluste piires ja ei taotle summasid, mida te ei suuda pärast tagasi maksta. Tähtajatu lepingu puhul jääb arusaamatuks, miks selline laenuleping sõlmitakse, sest tegu oleks justkui kingitusega.Nagu ka eelnevalt mainitud sai, küsitakse suuremate laenusummade puhul ka tagatist. Valmistuge laenu intressimäära muutumiseks Muutuva intressimääraga laenude all mõeldakse laene, mille intress võib muutuda kui laenuandja otsustab seda teha. Reisilaenud aitavad realiseerida unistusi paindlikel tingimustel. Võib ju juhtuda, et projekt, milleks raha laenati ebaõnnestub või vara, mille soetamiseks raha laenati hävineb täielikult. Ebaausad laenuandjad võivad seada laenuvõtjale lõkse või panna lepingusse vargsi mõned punkid, mille tulemuseks on röögatult kõrged intressimäärad. Kinnisvara soetamisega kaasnev suurem laenusumma võib tähendada vajadust laenule lisatagatise seadmiseks või laenusummale eraisikust käendaja olemasolu. Lisatingimusena nõutakse ka head majanduslikku seisu kuid see on üsna subjektiivne tegur ja sõltub konkreetsest isikust, kes otsustab, kas anda teile laenud või mitte. Suhtle laenuandjaga alati otse. Tänu sellele on ka intressimäär mõnevõrra madalam. Suurema summaga lühiajalist laenu otsides võiks mõelda väikelaenude peale, mille tagasimakse periood on alatest poolest aastast. Tee vajalik uurimistöö iga ettevõtte kohta, kellelt laenu võtmist kaalud. Tänapäeval on arvestatud ka kõige nõudlikuma kliendi vajadustega ning laenu taotlemine internetist peaks olema jõuetekohane kõigile - see ei vaja erilisi tehnilisi oskusi ja on optimiseeritud paremini kui sa suudaks ette kujutada. Selle nädala soodsaim kiirlaen - kiirlaenud kuni 10000 € kohe kontole. Soovitame proovida erineva summa ja perioodi sisestamist mitmete finantsasutuste juures, huvipakkuvate laenude kogukulu võrrelda ja alles siis lõplikult otsustada. Klõpsa nupule „taotle kohe“ või „ava konto“ ning järgi instruktsioone. Laen sobib hammaste raviks, ravimite soetamiseks, silmade laseroperatsiooniks, haiglaarvete tasumiseks jms. Laenupakkumiste võrdlemisel saate sirvida spetsiaalselt teie jaoks koostatud nimekirja. Kuna tegemist on tarbimislaenuga, sobib remondilaenu kasutada lisaks ka rikki läinud kodutehnika asemele uue soetamiseks või sisustuse- ja interjööri värskendamiseks.\n. Oma korralikku krediidiajalugu Olenemata, kas võtad laenu internetist või tavapäraselt laenupakkujalt, peab sul olema hea krediidiajalugu. Siiski, kui teil on tõesti vaja raha laenata, võib just halva makseajalooga inimestele spetsialiseeritud laen langeda parimaks valikuks pingelisest finantsolukorrast väljumiseks. On olemas nii tagatisega kui ka tagatiseta krediidiandmisi. Laen saamise peamiseks kriteeriumiks on vaid see, et inimene saaks igakuiselt kindlat sissetulekut ja et ta oleks seda eelnevate kuude jooksul saanud. • Soovid teha mõnda suuremat ostu, mille jaoks praegu vaba raha ei jätku. Olukorras, kus on tarvis võtta laenu, et ots otsaga kokku tulla, soovime kindlasti teada, kuidas valida omale kõige paremini sobiv laenupakkumine ja teha seda võimalikult madalate kuludega. ✔ Kaskokindlustuse sõlminine pole soetatud sõidukile kohustuslik. Loe edasi Raha laenamine mõnelt laenuandjalt või pangast tähendab erinevate inimeste jaoks erinevaid asju. Teile antakse kasutada vastav limiit, kust saate ühekordse lepinguga, nagu vajadus tekib, korduvalt oma pangakontole raha laadida. Lõppenud maksehäireks loetakse võlgnevust, mis põhjustas sissekande registrisse, kuid sai pärast sissekannet võlgniku poolt ikkagi ära tasutud. Lisaks sellele võlale on inimestel tihti veel mõni liising ja kodulaen. Täpse ülevaate pakutavatest intressimääradest ja summadest saab siis, kui pöördute mõne panga poole ja küsite nende otsest arvamust.Eestlaste seas üks tõenäoliselt kõige populaarsem laen on aga kodulaen. Remondilaen on laen, mis on mõeldud oma kodu või suvila remondiks- ja renoveerimiseks. See näitab, et te ei suuda oma rahaasjadega toime tulla. Tänaseks päevaks on aga kiirlaenude intressimäärad määruste poolt fikseeritud või vähemalt on nende ülemmäärad fikseeritud. Vastuse saad kohe! Laen kätte ühe päeva jooksul. Laen ei ole mõeldud ainult kooliõpilastele, vaid laiemale ringile, kes soovib investeerida oma tulevikku. • Sul ei ole vaja suurt laenusummat või soovid avada krediidikonto. Nii suurendad tõenäosust, et vastad laenu saamiseks vajalikele kriteeriumitele. Objektiivne ja kaalutletud laenuotsus aitab vältida võimalikke probleeme tulevikus laenu teenindamisel. Finantssektorile kohaselt turvaline ja usaldusväärne tehnoloogia. Krediidikontode tagasimaksed on kõige paindlikumad. Väiksemaid laene on ka lihtsam tagasi maksta. Olenevalt teenusepakkujast võib isikusamasuse tuvastamine olla võimalik kodust lahkumata – näiteks interneti vahendusel läbi Veriff'i või DPD kulleri kaudu, kes tuleb tegema dokumendikontrolli. See toimib nagu avalik häbipost. • Tahad olla kokkuhoidlik ja hoida laenuga seotud kulutused madalad.Väikelaenude eelised:✔ Väikelaenud ei vaja taotlemisel tagatist ega eraisiku käendust. Vajades laenu korduvalt, ebaregulaarselt ja väikeste summa kaupa, soovitame avada mõne krediidikonto või virtuaalse krediitkaardi. Tõenäosust laenutaotlusele positiivne vastus saada aitab tõsta ka laenule lisatagatise seadmine või eraisikust käendaja olemasolu.Väldi lõhkilaenamist, laena targalt & vastutustundlikult! Finantsotsuseid ei tohiks kunagi teha uisapäisa ega kergekäeliselt. Ettevõtluslaeng, nagu ka juba selle nimi ütleb, on mõeldud ettevõtetele, mis vajavad mingil põhjusel lisafinantseeringut. Vaata laenuandjate nimekirja ja leia optimaalseid intressimääri. Nii saab teha kõik väljaminekud, mille jaoks endal parasjagu piisavalt likviidseid vahendeid ei jätku. Isiklike laenude võrdlemisel vaadake üle laenuga seotud tasud ning kontrollige detailselt laenulepingu tingimusi. Häid harjumusi rahaasjade planeerimisel võiks lugeda majanduslikult eduka inimese üheks tähtsaimateks harjumusteks. Laenuandjatele on sinu krediidajalugu hõlpsalt ligipääsetav, mis tähendab, et enne lepingute sõlmimist tehakse võimalikule laenusaajale makseajaloo põhjalik kontroll. Uutele autodele kasko soovituslik.Laenud on lahendus Paljud kodumajapidamised on hädas ja vaevu ots otsaga kokku tulemas, samal ajal kui tarbijahinnaindeks aina kerkib. Vali parim 150 euro väärtuses kiirlaen 2 aastaks. Mida suurema osa olete nõus oma taskutest maksma, seda rohkem on pank nõus teile laen andma ja seda väiksem on panga poolt võetav risk. Aitame leida rahastuse Sulle kõige paremini sobivast krediidiettevõttest. Meie valikust leiab erinevaid tagatiseta laene igaks nädalapäevaks.\n. Tavalistel puhkudel ei keela pank arvelduslaenu võtmist sest selline laen on väga lühikese tagasimaksmise ajaga ning summad ei ole üüratult suured. Veelgi enam, kui te ei suuda neile tagasi maksta, võidakse teid survestada veel rohkem raha laenama ning võite sattuda võlakeerisesse. Juhul kui sul on mõned olemasolevad finantskohustused, küsi endalt, kas uus laen on tõesti vajalik ning kas oled võimeline veel ühe laenu kuumakset tasuma. Laen ei ole mõeldud ainult kooliõpilastele, vaid laiemale ringile, kes soovib investeerida oma tulevikku.\n. Isikliku laenuga laenate kindla summa raha kindlaks määratud laenuperioodiks. Saage raha pangaarvele minutite või tundide jooksul - Kui teie taotlus aktsepteeritakse ja kinnitatakse, kantakse raha kiiremas korras otse taotleja pangakontole. See võib laenuandjate lõikes varieeruda, kuid peaksite alati uurima, missugust intressimäära nad erinevate summade puhul nõuavad. Lõhkilaenamine toob endaga kaasa tõsiseid tagajärgi.Näpunäited, kuidas kindlustada positiivne laenuotsus ehk saada laenutaotlusele jaatav vastus Isiklikud kulutused, nagu remonditööd ja haiglaarved, võivad maksta märkimisväärse summa raha. Isiklikku laenu võttes on teie krediidireiting väga oluline. Enne laenamist mõtle hoolikalt oma majanduslikule olukorrale. Laenutaotluse esitamiseks kulub vaid mõni minut. Laenatud summalt tuleb tavaliselt tasuda intressi. Pange paika laenamise eelarve Enne laenu taotlemist peaksite välja arvutama, kui suurt laenu- ja regulaarseid kuumakseid suudate endale lubada. Sellised drastilised vahed tulenevad sellest, et igaüks meist on erinev ning tema võimekus laen teenindada on samamoodi erinev.Laenu taodeldakse erinevatel põhjustel. Tihti tuleb teha minimaalne kuumakse. Sõltumata laenu tüübist, ei ole kohustuste mittetäitmine kunagi nalja asi! Ära kunagi lase laenul muutuda võlgnevuseks. Tänu sellele kasutatakse sedasorti raha peamiselt ootamatute väljaminekute või kulutuste katmiseks. Bigbank väikelaen on tagatiseta tarbimislaen summas €500 – €10 000. Samuti on nimetatud laenude tagasimakse tähtajadad sobivad nii lühemaks kui pikemaks perioodiks laenamisel. Terviselenuna oleks kõige mõistlikum kasutada Inbank‘i väikelaenu, sest neil saab laenu taotlemisel ära märkida, et raha läheb tervisega seotud kulutuste kattes. Vajalik ID-kaart, Mobiil-ID või Smart ID. Loe edasi Lähedastele laenu andmine on sageli halb mõte, sest see seab ohtu inimestevahelised suhted. Keskmised saadaolevad intressimäärad on konkurentsivõimelised nii pankade- kui laenukontoritega.\nTsiviliseeritud ühiskonnas piisab poolte huvide tagamiseks laenulepingusse märgitud osapoolte kohustustest, kehtivatest seadustest ning õiguslikust korrast. • Oled valmis laenatud summalt maksma natukene kõrgemat aastaintressi.✔ Kiirlaenud on kõige arenenum tase laenumaailmas. Head suhted aitavad leida lahendusi ja kompromisse. Ühekordne liitumine!✔ Vajadusel laenud sularahas. Kui laenuvõtja mingil põhjusel laenatud raha tagasi ei maksa, kuulub tagatiseks antud ese laenuandjale.Eelnevas lõigus käsitletud teema oli vaid üheks potentsiaalseks murekohaks. Laenude intressimäärad kõiguvad seinast seina ning olenevad suuresti valitud laenutüübist. Loe edasi Varasemalt oli laenuvõtmise peamiseks eesmärgiks soetada uus auto või oluline seade koduses majapidamises, kuid värsked uuringud näitavad, et me laename üha rohkem väiksemaid summasid ja palju kergematel põhjustel. • Plaanid laenud peatselt tagasi maksta, et hoida kulud võrdlemisi madalad. ✔ Autot on võimalik liisida ilma kaskota. Tea, missugune laenu tüüp sulle vajalik on Erakliendile tehakse laenupakkumisi mitmes erinevas vormis ning nendele kehtivad erinevad nõuded. Hariduslaen aitab tasuda kulutuste eest haridusele nii Eestis kui välismaal, kui soovid oma oskusi ja teadmisi arendada. Ole läbipaistev Selleks, et laenuandja klienti usaldada saaks, peab ta kindel olema, et austad omapoolseid lepingust tulenevaid kohustusi. Raha saab kätte kodust lahkumata. Laenude tagasimaksmise tähtajad sõltuvad üldjuhul varade käibe kestusest ehk kui pikaajalise projekti jaoks te finantseeringut otsite.Teiseks pankade poolt pakutavaks võimaluseks on arvelduslaen. Ärge esitage liiga palju laenutaotlusi Iga laenutaotlus, mille te vastaval krediidiasutuse leheküljel sisestate, jätab endast maha märgi. Keskendume peamiselt erakliendi tarbimislaenudele, milleks on ilma tagatiseta laenud nagu väikelaen ja kiirlaen, kuid meie kaudu võib leida võimalusi ka laenude konsolideerimiseks või ettevõtlusega alustamiseks. eluaastast - hoolimata laenutüübi nimetusest on väikelaenude summad kiirlaenudest mitu korda suuremad. Võid ju selleks valmistuda, et vajadusel segasest olukorrast edukalt väljuda, kuid võid võtta ka laenu – ja siis, kui raha on ära kulutatud, oled juba silmitsi kaasaskäiva võlakoormaga. Loe edasi Enamik meist avastab end rahalisest kitsikusest kui oleme lõpetamas kooli või otsimas esimest töökohta. Tagatiseta laen paistab ainsa lahendusena - kuid paneme teile südamele - laenake alati vastutustundlikult, isegi kui te ei pea laenule seadma tagatist. Isegi kui teil puudub varasem makseajalugu konkreetse laenupakkuja juures, ei küsi erakliendi tarbimislaenude väljastajad, kelle tootevalikust leiad väikelaenud ja kiirlaenud, laenutaotlejalt laenu saamiseks käendajat. Täpselt selliste olukordade lahendamiseks lühikese laenuperioodiga kiirlaenud välja mõeldigi. Parimaks on aga see, et laekunud rahad ei pea olema töötasud. Selleks arvutavad laenufirmad kliendi laekumiste ja praeguste ning tulevaste kohustuste baasil talle mõistliku laenukoormuse, mille põhjal siis otsustatakse, kas laenutaotlus soovitud summale rahuldada või tagasi lükata.


Kõrvaküünlad - loodusrahvaste ravimeetod, saadaval kpl Loodusand\nKõrvaküünlad laiendavad soojuse toimel veresooni ja ergutavad lokaalset vereringet, puhastavad kõrva kõrvavaigust, eemaldavad kõrvadest kohina ja mõjuvad rahustavalt kesknärvisüsteemile.\nLoodusrahvaste ravipraktikas pikka aega kasutusel olnud kõrvaküünlad soodustavad inimese energiaringlust ja nende toime põhineb põlemisel.\nKõrvaküünlad on valmistatud kärjevaha, taruvaiku, eeterlikke õlisid (eukalüpti-, kaneeli-, lavendli- ja piparmündiõli jt.), ning ravimtaimi sisaldavast puuvillakiust.\nKasutamine: lamades, pea padjal küljeli, katta juuksed salvrätiga, kuhu on lõigatud auk kõrva jaoks. Kõrvalesta masseerida eelnevalt lastekreemiga. Süüdake umbes 15 cm pikkuse kõrvaküünla ülemine ots tikuga ja asetage teine ots välimisse kuulmekäiku. Küünal lasta põleda kuni fooliumiga kaetud osani või vastava märgini. Kustutamiseks asetada küünal veega täidetud klaasi. Ettevaatust kõrvaküünla süütamisel! Kõrv puhastada vatitikuga ja asetada kõrva vatitropp. Korrata protseduuri teisele kõrvale. Samal päeval pead mitte pesta. Krooniliste haiguste puhul teha protseduuri 5-6 nädala jooksul l kord nädalas. Ägedatel haigusjuhtudel l kord päevas 2-3 päeva tagant. Protseduur on valutu ja kestab tavaliselt 15-20 minutit.\nSoovitus! Kuigi kõrvaküünlaid saab endale ka ise panna on mõnes mõttes turvalisem kasutada selleks spetsialisti abi. Tule vaikne krõbin ja meeldiv lõõgastuse tunne võivad mõjuda väga uinutavalt, magama aga ei tohiks mingil juhul jääda kuna tegemist on ikkagi lahtise tulega.\nPehmendavad ja toovad välja kõrvavaiku\nKõrva, nina ja kurgu põletikulised haigused\nErgutavad lokaalset vere- ja lümfiringet\nKuulmekäigu turse korral\nKuulmekile vigastuse korral\nMeetoodete ja ürtide allergia puhul\nTuleleek on inimest lummanud aastatuhandeid. Kõrvaküünlad on loodusrahvaste ravipraktikas kasutusel ammusest ajast. Neid tunnevad Siberi ja Mongoolia stepirahvad, Aasia kultuurid ning Põhja- ja Lõuna-Ameerika indiaanlased. Iidsed kaljujoonistused maailma eri paikades tõestavad, et kõrvaküünlaid kasutati nii pidulikel kui ka raviriitustel.\nSamuti sobib kõrvaküünlaid kasutada meditatsiooni rituaalides. Küünlad soodustavad inimese energiaringlust. Nende toime põhineb põlemisel tekkiva tõusva õhusamba liikumisel, mis masseerib kõrva trumminahka (kuulmekilet). Puhastav tuli eemaldab energiavälja negatiivse vibratsiooni ning tasakaalustab välja.\nSurnumere sool 900g\n€7,40 Loe edasi\nAstelpaju õli 100ml\nMännivaigu salv Revitalefekt 70g\n€18,50 Lisa korvi


Lumesulaveest märgadel teelõikudel on libeduse tekke oht (10.03.2010 15:55)\nÕhtu –ja öötundidel temperatuurid langevad ning lumesulaveest märgadel lõikudel on libeduse tekke oht, hoiatab maanteeinfokeskus.\nPärastlõunal enne kella nelja olid põhi –ja suuremate tugimaanteede katted peamiselt kuivad või paiguti lumesulaveest märjad. Võib esineda aga pinnatuisust lumiseid ja libedaid maanteelõike – ettevaatust!\nIlm oli muutliku pilvisusega ja sademeteta. Temperatuurid nii õhus kui teepinnal olid plusskaadides.


Kabuli päevik: Eine rohelises II\nEine rohelises II\nPärin hommikul firma poolakast eksperdilt, sümpaatselt hallipäiselt Stefanilt, mida ta rääkis oma naisele eilse väljasõidu kohta (meil on siin külalistemajas suhteliselt hea ühendus, nii et Skype on populaarne). Stefan tunnistab punastades, et tõde sai veidi moonutatud. Kaasale jutustas ta firma lõunasöögist, kus viibisid ka mõned afgaanid...\nTegelikult oli eile tõeline ekskursioonipäev. Kell kümme hommikul korjab autojuht Massoud Simoni, Stefani ja meid koos Andresega peale. Kõigepealt suundume Kabuli kõige luksuslikumasse hotelli, mille sisemuses paikneb passaazhi-laadne kaubanduskeskus. Sisse astudes kaotan kõnevõime: on kirjeldamatu vahe välise viletsuse ning sees valitseva idamaise luksuse vahel. Kohalikele on loomulikult sissepääs keelatud ja märk “mitte relvi kaasa tuua” on iga sellise asutuse ees. Tavapäraselt läbime turvakontrolli ja metalliotsija, samuti vaadatakse üle kaasas olevad asjad.\nJärgmisena sõidame hotelli Intercontinental juurde, mis asub veidi linnast väljas, küngastel. Raske on hetkel rääkida mingitest asukohtadest, sest tänavatel puuduvad nimed; need on vaid eriti tähtsatel väljakutel. Et kibe ehitustegevus muudab tänavapilti, on konkreetsete majade ülesleidmine minu jaoks tõeline mõistatus.\nEhkki juba tõuseb sudu, on vaade ümbritsevale hiiglaslikule asumile suurepärane. Õhu saastatus siin on üks hullemaid maailma pealinnade seas: pidevalt tossavad generaatorid (elektrit on hooti) ja väga kehvas olukorras diiselmootoriga autod teevad hingamise pärastlõunal pea võimatuks. Ja see on veel nö vaikne hooaeg, mil õhk loetakse heaks!\nHotelli lähedal on küngas mosheega, mille ümber kohalikud piknikku peavad. St kärumehed on kohale lükanud oma liikuvad sööklad, poisid mängivad jalgpalli (pallimängud on siin populaarsed – mängivad loomulikult ainult meesterahvad), pered ostavad toitu ja kükitavad seda süües käru kõrvale maha.\nMassoud teeb meile välja! Kärusöökla pidaja loobib kubliga kaussidesse leemes ube, lisab sooja õhukese piruka selle otsa ja puistab loominguliselt peale soola ja pipart. Toit maitseb hästi ja keegi ei piparda: kausid süüakse tühjaks.\nJärgmine objekt on kuulus Darulamani presidendiloss, õigemini küll selle varemed. Hiiglasliku uhke ehitise – meile tundub stiil pigem euroopalik kui aasiapärane - jäänused troonivad künkal. Pildistamine on küll keelatud, kuid Massoud sõidab aeglaselt ja mul õnnestub oma võtted ikkagi kätte saada.\nIlm on läinud soojaks – umbes nagu keskmisel eesti suvepäeval – ja päike kõrvetab autos vastikult kukalt. Sõidame pikalt mööda aguleid. Tee servad on tihedalt palistatud poekestega (pigem küll hurtsikutega): ropult tolmuse tee ääres ripuvad piklikud õhukesed leivad, veristatud loomakered, rohelise kuhilad (vähemalt apelsinid-banaananid-roheline sibul-redised torkavad silma kõigi värskega kaubitsejate kärul), burkades naised.\nMingil hetkel sulame linnast välja suunduvasse autode voolu ja jõuame järve äärde. Suured parklad on täis autosid: tegu on populaarse piknikupaigaga. Paraku pole naisi peaaegu et üldse näha: naistega pered hoiavad kaugemale, nõlvadele. Kaugelt on näha, kuidas nad üksikute puude alla pesapaiga loovad – iga puu all üks pere.\nTegelikult oli meie sihtmärgiks järveäärne restoran, aga see on suletud. Niisiis teevad Simon ja Masood otsuse pidada piknikku koos kohalikega. Mehed valivad välja sobiva rippuva loomakere, see tükeldadakse meie silme all ja kohe läheb ka suurtele pannidele. Võtame platsi ühel nõlvale ehitatud riidega kaetud platvormidest. Alternatiivina on levinud ka suure vaiba kaasavõtmine.\nMingil hetkel tahan tualetti. Massoud saadab mu künkani, kus lihtsalt maha kükitan - põõsaid siin ju ei ole... Õnneks on mul seljas suur lohmakas särk, mille varjus annab nii mõndagi korda saata. Tegelikult peaksin vastavalt naistele mõeldud õpetussõnadele “mitte iialgi teelt kõrvale astuma, ka siis mitte, kui loodus kutsub”. Aga et Massoudi jälgedes kõnnin ja pealegi paigas, kus palju rahvast käib, siis usaldan selles kohalikke.\nKüpsetatud Liha on maitsev, veidi raskusi valmistab ainult parema käe reegli meelespidamine. Söögiriistu ei anta: tuleb rebida õhukesest leivast tükke ja sellega liha-kastet koukida. Sööme isukalt, ainult veterinaar Stefan otsustab dieeti pidada. Mulle tundub, et talle ei meeldi meie söökla sanitaarne tase.\nJääme pikemalt vaibale lebama; aeg-ajalt külastatakse meie saarekest. Väike – aga kõva tingija! - kerjuspoiss, jalgpallide müüja, lihtsalt sõbalikud noored, kes püüavad oma inglise keele oskust demonstreerida. Vaade on fantasiline: lumised mäed, õrnalt rohetama löönud künkad, rohekas järvevesi. Ehkki õhkkond on rahumeelne, häirib Andrest see, et ümberringi on ainult mehed: “Naised mõjuvad rahustavalt.”\nKaasas on ka lapsi – ringi jooksevad mõned väga kaunilt ehitud väikesed tüdrukud. Kõrval joob suurem seltskond salaja Stolitshnaja vodkat ja viskab seejärel in corpore külili. Kui nad pudeli ära viskavad, veereb see meie lavatsi juurde, mis kohe üldse ei meeldi. Aga hälbivat käitumist pannakse ka tähele: meie lahkumisel vahetuseks saabuv seltskond rahustab meie hirme ja kinnitab, et nad märkasid isegi kõrvalseltskonna ebasobilikku ülalpidamist.\nJärve äärest lahkudes põikame sisse Kabul Golf Clubi. Mulle tundub, et golfimängimise idee Kabulis on juba ideendast jabur, aga väga kalliste hotellide publik vajab ju kallist meelelahutust.\nKui külalistemajja tagasi jõuame, selgub, et plaanis on veel õhtusöök “väljas”. Turvatakso viib meid kõrgete müüride ja okastraatide vahel peituvasse tunnelisse. Selle lõpus on klaasist euroopalik restoran. Elav tuli levitab soojust ehtsast kaminast, serveeritakse jooke ja üle mõistuse kallist sööki, mis on enam kui keskpärane. Külalistemajas nimelt antakse meile väga hästi süüa - igal õhtul saab mitmeid roogi: supp, iseloomulik segu (riis-porgand-rosinad), erinevad hautatud juurviljad, värske salat, hautatud kana või lambaliha.\nRestoranis ühinevad meie seltskonnaga eluaegne veterinaariaekspert Roger ja USA politseijõudude ekspert Barry, kellega pidevalt jõusaalis kokku jooksen. Õhtusöök lõpeb tõsise vaidlusega: Roger väidab, et narkootikumid tuleks legaliseerida. Barry, kes tegeleb mh ka Afganistani moonipõldude likvideerimise küsimustega, asub väga agressiivsele vastaspositsioonile. Meil ei jää muud üle, kui ping-pongi kõrvalt jälgida.\nÕhtu lõppedes rikume taas üht reeglit: nimelt ei sõida turvatakso millegipärast restorani ukseni ja meil tuleb vantsida piki kottpimedat okastraatidega ääristatud tunnelit kuni tänavani. Nii et reeglid võivad teoorias küll olla, aga kuidas neid küll praktikas ellu viia?\n# posted by Õnne Pärl @ 9:41 AM


Valgevenest Lätti tulnud pagulaspiison elas külma talve kenasti üle, põllumajandusminister lubab talle pruudi leida - Maaleht\nValgevenest Lätti tulnud pagulaspiison elas külma talve kenasti üle, põllumajandusminister lubab talle pruudi leida\nTurjakas loom.Foto: Andris Mizāns\nOktoobris tuli ühe Latgale karjakasvataja juurde Euroopa piison, üksik põgenik Valgevenest. Ära enam ei läinud. Sõbrustas veistega, sõi õunu ja tegi küla peal pahandust. Lahke külamees ehitas talle metsa suure aediku ning nüüd on kõik rahul.\n„Ta jääb kindlasti meie juurde. Ehitasin talle metsa viiehektarise aediku,“ räägib piisonipidaja Andris Mizāns, kes muidu kasvatab tervet karja šarolee tõugu veiseid. Teiste loomade juures ei lubata piisonil elada – veterinaaramet oleks peaaegu trahvi teinud, ütlesid, et võib millegagi nakatada.\nAlgul arvati, et küllap läheb piison koju tagasi, aga kodumaa ja sugulased umbes kaheksa aastast isast enam ei köitnud. Nii jättis Andris looma enda juurde, kuigi looduskaitseamet soovitas looma likvideerida.\nFoto: Andris Mizāns\nKülmal talvel tundnud Sumbrītis ehk läti keeles piisonike end hästi. Maganud kuuri all, aga metsas meeldivat sama hästi. Sööb silo, heina, jahu ja kui eelnimetatuid parajasti pole, siis sobivad ka puuoksad.\nFarmist piisonikarja elama kolinud lihaveist saadab suur meediamenu 05.02.2018\nKülamehel õnnestus Lätti sisserännanud Valgevene piisonile riigilt elamisluba saada (7) 22.11.2017\n"Põllumajandusminister lubas talle pruudi leidmist sponsoreerida, aga ma ei tea, kas on tarvis. Kui paljuneb ja ära põgeneb, siis hakkab pahandusi tegema," arvab Mizāns. Kui piison end oktoobris esimest korda külatänavate vahel näitas, kaevas ta põlde üles ja kõigile seetõttu ei meeldinud.\nSuurem osa piisonitest elab Poolas ja Valgevenes, kus nähti eelmisel sajandil vaeva, et Euroopa piison ehk pürg väljasuremisest päästa. Eestis võib piisoneid näha Elistvere loomapargis ja Tallinna loomaaias.\nVIDEO | Lätti saabus sisserändaja – piison Valgevenest\nElistvere loomapargi piison Pauliinel sündis vasikas\nKust saite oma sibulakoored? Lätis jagas turukaupmees kõigile koori tasuta\nFOTO | Läti kalamehed püüdsid Daugavast sajakilose säga


Mölkky meestele meistrivõistlustelt kaks medalit Lisatud 11.07.2021\nMölkky meestele meistrivõistlustelt kaks medalit 10 kuud\nLaupäeval peeti Hiiumaal Kärdlas Eesti meistrivõistlusi mölkky üksikmängus. Võistlust alustas 19 mängijat, nende hulgas ka neli saarlast, kes jõudsid kõik ka läbi eelturniiri 16 -sesse karika tabelisse.\nSaaremaa Mölkky Liigas vahetus liider Lisatud 05.07.2021\nSaaremaa Mölkky Liigas vahetus liider 10 kuud\nPärast kahte etappi on Saaremaa Mölkky liigas meestest liider Argo Võrk ja naistest Margit Lepp.\nMölkkys selgusid parimad triod Lisatud 05.07.2021\nMölkkys selgusid parimad triod 10 kuud\nSaaremaa Mölkky liiga 2. etapil mängiti Kaubi külas välja Saaremaa meistritiitel triodele.\nSaaremaa avatud meistrivõistlused mölkkys triodele Lisatud 29.06.2021\nSaaremaa avatud meistrivõistlused mölkkys triodele 10 kuud\nSaaremaa Mölkky Liiga II etapp mängitakse 3. juulil Kaubi külas.\nMölkky Liiga 2021 startis 11 kuud\nAlgab Mölkky liiga Lisatud 17.06.2021\nAlgab Mölkky liiga 11 kuud\nJuba järgmisel kolmapäeval algab Saaremaa Mölkky liiga punktijaht hooaja 2021 üldvõidu nimel!\nMöllkys parim Kaarma Lisatud 13.06.2021\nMöllkys parim Kaarma 11 kuud\n29. Saaremaa piirkondade mängud jätkusid kolmanda alaga Kaubi külas ja mängiti mölkkyt. Osales 11 võistkonda.\nMölkky mängimisega soovitakse koguda 1,3 miljonit õueminutit 11 kuud\nAlgab mölkky hooaeg! Lisatud 26.05.2021\nAlgab mölkky hooaeg! 1 aastat\nHea mängija! Ka sel aastal toimub Saaremaal rida mölkky võistlusi, alustame juunis ja kõik võistlused ikka Kaubi küla väljakul.


koostas admin · Published 6. märts 2012 · Updated 21. aprill 2020\n1. Maailm täis valgust ja helisid\nLy Sõõrd, TÜ teaduskool, haridustehnoloog\nSilmade ja kõrvade abil saame põhilise informatsiooni meid ümbritsevast maailmast. Valgus aitab orienteeruda linnas ja looduses, helid vahendavad hääli ja muusikat. Ilma valguseta ei saaks lugeda raamatuid ega kasvaks ka taimed. Ilma helideta oleks maailm üsna vaikne koht. Minikursus annab ülevaate valgusest ja helidest füüsika seisukohast. Teemad baseeruvad põhikooli füüsikal ja selgitavad valguse ja helide olemust ning nendega kaasnevaid nähtusi.\n2. Ilma vaatlemine ja ennustamine\nSven-Erik Enno, TÜ ökoloogia ja maateaduste instituudi geograafia osakond, spetsialist\nMinikursus käsitleb ilma vaatlemise ja ennustamisega seotud huvipakkuvaid teemasid nagu Eesti ilma olulisemad iseärasused, ilmavaatlusmõõteriistad, pilveliikide määramine, ilmastikunähtused. Uurime, kuidas ennustavad ilma teadlased ning vaatame, kuidas seda ise teha.\n3. Kuidas ennetada uimastite kasutamist?\nMaria Žuravljova, TÜ Narva kolledž, noorsootöö programmijuht\nUimastite kasutamise statistika Eesti kohta on väga kurb. Narkomaania ennetamise riikliku strateegia aastani 2012 järgi on noorte narkomaanide arvu suurenemise üheks põhjuseks kvaliteetse uimastipreventsiooni puudumine. Minikursus annab vastuse küsimusele, mis on kvaliteetne uimastipreventsioon ja kuidas ennetada uimastite kasutamist? Seda nii riiklikul tasandil kui perekeskselt.\n4. Õistaimede sugupuu\nLisanna Schmidt, TÜ ökoloogia ja maateaduste instituudi botaanika osakond, doktorant\nMinikursuse eesmärgiks on tutvustada taimeriigi korraldust õistaimede näitel, näidata taimede mitmekesisust ja selgitada taimede süsteemi, et edaspidi lihtsustada mõne tundmatu taime määramist. Õistaimede laialdane rühm hõlmab kogu taimestiku mitmekesisust, mida leiame igal pool endi ümber: metsas, põllul, aias, rohumaal. Nende hulgast on valitud erinevaid näiteid, mis kujutavad ilmekamalt kogu käsitletavat taimerühma.\nJärgmine artikkel Sülearvutid õppetöös – eelised ning probleemid


RIA ja Andreas Lehmann vestlesid 15. juulil, kuid ID-kaardi turvariskist ei räägitud | Õhtuleht\nRIA ja Andreas Lehmann vestlesid 15. juulil, kuid ID-kaardi turvariskist ei räägitud (8)\nMarvel Riik, 23. november 2017, 16:49\nRiigi infosüsteemi Ameti (RIA) kommunikatsioonijuhi Helen Uldrichi sõnul toimus 15. juunil RIA ametniku ja Eesti Gemalto esindaja Andreas Lehmanni vahel telefonivestlus, kuid sellest, et ID-kaardi kiibis peitub nõrkus, Lehmann ei rääkinud. "Andreas Lehmann andis väga ebamääraseid vihjeid," ütles RIA ametnik.\nAndreas Lehmanni väitis suhtlusvõrgustiku LinkedIn avalduses, et informeeris RIAt ja politseid ID-kaardi turvariskist juba hiliskevadel, kuid viimastele jäi see tähelepanuta põhjaeurooplaste pikkade suvepuhkuste tõttu. Ehk Lehmanni sõnul informeeris ta 15. juunil RIAt ja politseid ID-kaardi turvariskist.\nID-kaartide uuendatud sertifikaatide arv ületab 300 000, PPA punktide tööaeg väheneb (4)\nEile ütles RIA peadirektor Taimar Peterkop Õhtulehele, et Lehmann ei räägi tõtt. "See on vale. Meile pole ei suuliselt ega kirjalikult midagi laekunud. Vaadates, kui kiiresti me reageerisime 30. augustil, kui asjast teada saime, siis oleks me täpselt samamoodi reageerinud kui oleksime saanud teate 15. juunil."\nPraeguseks on RIA enda seisukohta natukene muutnud. "15. juunil vestlesid Andreas Lehmann ja RIA eID valdkonna juht Margus Arm telefoni teel, kuid kirjeldatud infot Lehmann vestluse käigus ei andnud," ütles RIA kommunikatsioonijuhi Helen Uldrich. "Info selle kohta, et Infinieoni kiibis peitub nõrkus, mis võib avalduda Eesti ID-kaardis, laekus RIAle (küberintsidentide lahendamise osakonna meiliaadressile) 30. augusti õhtul Tšehhi teadlaste kaudu."\n"Telefonivestluses andis Andreas Lehmann väga ebamääraseid vihjeid, neid ei saaks kuidagi pidada küberintsidendist või turvariskist teavitamiseks;" kommenteerib ka RIA eID valdkonna juht Margus Arm.\n"Ta kasutas sõnastust stiilis „võib olla mingi probleem“, täpsustavate küsimuste peale oli ainuke selgitus, et veel ei tea, uurime ning anname teada. Umbes nädal hiljem uurisin uuesti, kas on uut infot. Uut infot ei olnud ega ka tulnud. Andreas Lehmanni selgitus ei sisaldanud mitte ühtegi konkreetset fakti, mis viidanuks suurtootja Infineoni kiibis peituvale nõrkusele. Info selle kohta laekus Gemaltolt Eesti riigile septembri alguses, pärast meie pöördumist nende poole," kinnitas Arm.\nPolitseis toimus 15. juunil tavapärane kohtumine ID-kaardi ja passi tootmise lepingute täitmise osas. Sedalaadi kohtumised on tavapärased ja toimuvad regulaarselt umbes kord kuus.\n„Nõupidamise kutse koos päevakorraga saatis PPA 9. juunil, päevakorras oli kümmekond punkti ja PPA esindaja palus Andreas Lehmannil päevakorda täiendada, kui tal on omalt poolt midagi lisada,“ ütles Kirsti Ruul PPA kommunikatsioonibüroost. „Andreas Lehmann päevakorda oma teemasid ei lisanud.“\nRuuli sõnul ei ole politsei lepinguline esindaja identiteedi ja staatuste büroo juht Margit Ratnik ei saanud ID-kaardi turvariski kohta Gemaltolt ühtegi kirja. Politsei sai esimese teavituse selle RIAlt 31. augustil. Ruuli sõnul on politsei Gemaltole esitanud esmase nõude kompensatsiooni küsimiseks. „Kuna praegu on olukorra lahendamine alles pooleli, siis kaasnevate kahjude hindamine seisab veel ees,“ täpsustas Ruul.\nPeaminister Jüri Ratas ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil, et teavitust Eesti riiki ei tulnud ei 15. juuni ega varasemal kuupäeval. Ratase sõnul jõudis informatsioon Eestisse septembri esimestel päevadel.\nRatas lisas, et Eesti ja Gemalto vahel sõlmitud lepingus on märgitud, et säärased teavitused tuleb teha kirjalikult ja digiallkirjastatud dokumendiga ning sellist teavitust Eesti riigile juunis ei laekunud.


Piinlik! Tõsielustaari peika teeskles, et ta on Chelsea endine staarmängija ja tekitas kümnete tuhandete naelade eest kahju - Kroonika\nPiinlik! Tõsielustaari peika teeskles, et ta on Chelsea endine staarmängija ja tekitas kümnete tuhandete naelade eest kahju\nSeriaalist "Armastuse saar" tuntud Georgia Steel jäi paparatsode ette uue mehega, kelle tume minevik tuli ka naise jaoks suure üllatusena. Nimelt on tegemist pettur Medi Abalimbaga, kes alles hiljuti pidi ka vanglakaristust kandma, sest valetas inimestele, et on tippjalgpallur Gael Kakuta, teatab The Sun.\n26-aastane Abalimba pandi vangi 2014. aastal ning ta pääses vabadusse alles eelmisel aastal. Tänu sarnasele välimusele Kakutaga käis pettur ööklubides ning tegi tuhandete naelade suuruseid arveid, mida ta õhtu lõpus ei tasunud. Töötajatele rääkis Abalimba, et ta on rikas Premier League'i mängija ning raha pole probleemiks.\nTa rääkis sama ka eksklusiivsetes spordiklubides, kus ta garderoobis varastas teiste külastajate asju ja krediitkaarte, mida ta hiljem kasutas. Raha eest soetas pettur kalleid disainerite tehtud riideid ning väärisesemeid, mis jätsid veel enam mulje nagu ta olekski rikas jalgpallur.\nGeorgia sai oma uue peika minevikust teada alles mõned päevad tagasi. "Ma rääkisin talle kõik ära ja ta ei mõistnud mind hukka. Ma ei taha, et tema karjäär selle tõttu kannataks," ütles The Sunile endine kriminaal. Tuli välja, et nooruke Georgia oli jõudnud oma uut peikat ka enda vanematele tutvustada.\nSeni nägemata avaldus Mike Thalassitiselt: produtsendid lõikasid mu head omadused "Armastuse...\nOi kui piinlik! Mees proovib mõnitada Pariisi Jumalaema kiriku tulekahju, kuid teeb...\nPaar peletas igavust DNA testiga, kuid kohutav tulemus ajas nad hoopis lahku\nNeedus on võidetav! Need "Armastuse saare" paarid on õnnelikult kokku jäänud\nVõimas! "Armastuse saare" osalejad saavad uuel hooajal rohkem palka kui kunagi varem


Kristiine linnaosavanem nõuab ehitajalt puudustega korteri eest raha tagasi | Õhtuleht\nKristiine linnaosavanem nõuab ehitajalt puudustega korteri eest raha tagasi (7)\nJuhan Haravee, 13. juuni 2018, 19:20\nVASTA PÜKSE: Kristiine linnaosavanem Jaanus Riibe ei kavatsegi korteriostuga kaasas käinud ebaõiglusega leppida: ebatervisliku kuivuse ja müra eest peab ehitaja maksma ning naine peab saama normaalselt parkida. Teet Malsroos\nKorteriost on alati seotud riskidega. Kasumijahil arendajal või ehitusettevõtja punutud puudustevõrku võib sattuda igaüks, kes tuntud firmade maine õnge lähevad. Erandiks pole ka neljandat aastat ehitajaga vaidlev Kristiine linnaosavanem Jaanus Riibe.\nHarju maakohtu keldrisaali jaheduses algas eile ennelõunal Kristiine linnaosa juhi Jaanus Riibe poolt aktsiaselts YIT Eesti vastu esitatud haginõude arutamine. Riibe pole sugugi rahul sellega, kuidas tema perele 12. detsembril 2014 Tallinna kesklinna korteri müünud firma on täitnud mõningaid olulisi müügilepingusse kirjutatud tingimusi. Lihtsalt öeldes on Jaanus Riibe veendunud, et lepingupartner on teda alatult ninapidi vedanud.\nno 14. juuni 2018, 07:52\nIkkagi linnaosavanem,ainult kauaks. Tavaline inimene saadetaks kus k.rat.\nTT 14. juuni 2018, 06:48\nNähes tuttava 180000 hinnasildiga korterit tõmbas suu muigele küll.


Kšhh: jaanuar 2016\nVann - mulle meeldiks vee sees üksi liguneda.\nVõrkkiik - tahaks seal pikutada.\nAed - tahaks autoga sinna sõita.\nPanipaik või boks või garaaž - tahaks sinna rehve toppida.\nRiiul - saaks palju raamatuid sinna hankida.\nSuur riidekapp - see oleks tase! Hea oleks, kui see eraldi tuba oleks.\nÜkskord ma teen kõik need unistused teoks.\nPostitas: Helen Kõpp kell 02:39:00\nblääblää, aga noh sellele toetubki kõik\nTäna räägin natuke sellisest mitteerilisest haledast liigist nagu kommentaatorid internetis. Neid on ka normaalseid, aga kõige kõvemini pauguvad kõige lollimad. Kirjutan lihtsalt seetõttu, et ma enne ei teadnud, et selliseid veidrikke nii palju on! Alles avastasin, oih.\nEsiteks mulle öeldi mitmeid kordi, et ära kommentaare enda kohta loe. Nii ma siis tegingi, aga muidugi kui vaatasin, kust mu blogi lugejad tulevad ja näen, et minu blogi suvalisest sissekandest on tehtud täiesti valeinformatsiooni edasiandev uudis ilma minu teadmata, siis mõtlesin küll, et no midaa. Kui keegi mäletab, siis mu sissekandest, kus ma pajatasin enda riietusstiilist läbi satiirprisma, selle kohta tehti uudis, et ma annan nõu! NÕU? Olgu peale, uudise tegijast saab aru, ta tahab klikke, aga siis ma mõtlesingi, et need va kommentaatorid peaksid ju arvatavasti aru saama, et tegemist on naljaga, aga... nad ei saanud! Nagu mida?! See oli minu jaoks välk ja pauk selgest taevast. Kas tõesti leidub meie maal selliseid lolle (vabandan väga, aga nii on), kes ei saa otsestest kindlatest sõnadest, piltidest ja asjadest aru, et tegemist on naljaga? Kas ma tõesti pean iga nalja ära lahti seletama? Neist kommentaatoritest, kes on veel lapsed, saan ma aru. Aga täiskasvanud inimesed? Uskumatu. Mulle endale meeldivad mõtlemapanevad naljad, kus sa arutled endamisi, mis on naljas tõsi, mis mitte, mille alusel see on loodud jne. Paljudele meeldivad, ja ka teised võiks nagu vähemalt sellest aru saada, et ma ei kirjutanud teksti kulm kortsus suure vaevaga mõtlemas, millist stiilinõu siin nüüd tõsiselt jagada. Aga tegelikult eks igaüks suudab mõelda vaid enda tasemel ja ju nad ise räägiks sellest tõsimeeli.\nSelle sama sissekande kohta oli mul varem tulnud mitu tagasisidet mu sõbrannadelt, et see on väga lahe kirjatükk ja ajas nad naerma. No seda ma taotlengi tegelikult, et inimesed loevad ja naeravad südamest ja neil läheb tuju heaks. Kuna see levis, lootsin, et teised saavad ka lugeda ja naerda, aga vaesed inimesed ei saa aru, et see on nali. Ma ei viitsinudki sellest suurt välja teha, las nad siis olla seal omaette. Nagu nüüd aru saite, siis tekst on pooltõsi, sest enda riietusest sain ma inspiratsiooni ja mulle meeldib enda kohta nalja teha. Mingil määral sündis see sellest, et ma ei pööra riietusele eriti tähelepanu, aga samas endale meeldivad läikivad ja uhked asjad. Kuigi sellele ka suurt tähelepanu ei pööra, kas need kõik kokku sobivad. Vot nii ja saingi teha naljanurga.\nLisaks, kuhu veel mu pilk on jäänud. Esiteks, on täiesti kindel, et need kes kommenteerivad, nad arvavad, et teavad asjast miljon protsenti, rohkemgi veel. Nii naljakas on vaadata, kui mööda nad panevad. Neile ei olegi midagi vastu öelda, nad ei saaks tõest siis ka aru, kui see neile pähe kakab. Nad ütlevad nii lambiseid asju nagu: "kohe näha, et üritab rikas välja paista" või "normaalne inimene telekat ei vaata" või "ma ei vaadanud seda saadet" või "mis raamatuid ta lugenud on, et ta nii loll on" või "mis talle telekuulsuset ei piisanud või". Miks siis üldse vaja kirjutada? Eks parim kaitse olegi rünnak.\nÜks kommentaar, mis mul meeles on, kõlas midagi nii: "ma olen Heleni blogi lugenud kaua ja tegemist on tõesti rumala inimesega". Ma tõesti ei mäleta täpset sõnastust sel kommentaaril, aga esiteks, kui see inimene on mu blogi algusest peale lugenud ja talle ikka veel ei ole kohale jõudnud, millest ma siin kirjutan ja milline ma olen ja ta pole suutnud oma peaga alltekste näha, siis, mul on väga kahju, aga ära palun loe! Muidugi oleks olnud võimalik siis minuga ühendust võtta ja küsida tekstide kohta, millest need on. See oligi näide, mis näitas, et kommentaatorid arvavad, et nad teavad asjast reaalselt kõike, aga tegelikult ta ju ei tunnegi mind. Tundub, et see lugeja ei saa isegi siis aru, kui teksti mitu korda läbi loeb. Sellistel hetkedel tunnen end halvasti mitte seetõttu, et mingi suvaline inimene, kes ei tunne mind absoluutselt, teeb mu kohta enda arvates täpsed märkused, vaid selle tõttu, et on olemas inimesi, kes nii vähe mõtlevad. Ma olen väga kurb selle üle. Tõsiselt, see ei ole normaalne, et paljud negatiivsust pritsivad ilma et nad asjast arugi saaks.\nSellega tuleb mulle meelde ka see, et üks asjalik inimene, kes oli saanud aru naljast ühel mu postitusel, kuidas mehi sebida, jagas seda. Seletan igaks juhuks lahti, et see postitus on paroodia Villu Parveti raamatust ning sisaldab mingil määral ka tõde. Nii, jagas seda ja ma vaatan, et jälle on seal sappi pritsimas inimesed, kes ütlevad, et ma olen loll, et nii üldse arvan. Kuulge, kui teie ei suuda elu võtta läbi huumori, siis pole mina loll. Või siis olen loll, aga põhjendus? Kirjutage mulle koos väitega põhjendus või ärge üldse suud lahti tehke. Inimesed, palun! Arenege! Ma saan aru, kui need oleks olnud lapsed, aga need olid täiskasvanud inimesed :(\nÜks sündmus, mille peale inimesed leili läksid, oli mu isa sünnipäevapidu. Tähistasime seda kohvikus ja liikusime edasi kõik koos presidendi plaadiesitlusele. Tantsisin seal vanaisaga, sest oli mõnus muusika, peomeeleolu, ja sellest tehti uudis! Haha! Kui nüüd tantsid vanaisaga, siis on ta su mees! Tüdrukud, ärge vanaisaga küll tantsima minge!!! Korralik neiu ei käi perekonnaga üldse väljas! Üks vist oli mölisenud, et miks mul jook käes on (siider). Mu isa ostis meile joogid ju ja tõi kõigile, mis ma pean selle siis minema viskama või? Käes oli seepärast vot, et ei joonud seda sekundiga ära nagu sina, kallis kommentaator.\nTundes õiget kommentaatori, siis on ta selline: perfektse välimusega, perfektse kaaluga, väga tark, omandanud mitmeid kraade, samas oskab kõiki ameteid, oskab raha teenida, on väga viks ja viisakas, saab kõigega hakkama, musternäide inimesest. Jep, nii on. Kui sa selline pole, siis ei tohi sinust üldse uudiseid olla.\nJa kaks omadust veel, mida siinmail vihatakse on: AUSUS ja SIIRUS. Kes on aus ja siiras võib end reaalselt põlema panna. Sest: "miks on vaja seda üldse rääkida?! Miks on vaja minna politseisse kui vägistati?! Olgu parem vait ja paistab targem välja!" Nii et need kommentaatorid on perfektsed.\nVabandan nüüd, et sellisele teemale keskendusin, kuid ma tean, et see puudutab neid inimesi, kellest räägitakse. Negatiivne teema, ma tean. Mainin nüüd seda, et õnneks on minu ümber ka palju intelligentseid, asjalikke ja mõtlemisvõimega inimesi, kes näevad ka kulisside taha. Need inimesed tavaliselt tulevad oma nime alt mulle ütlema, mida nad asjast arvavad, annavad konstruktiivset tagasisidet ja on õnnelikud, et saavad tänu mu blogile naerda. Neid inimesi on ja nad ei kraaksu koguaeg anonüümselt. Võib-olla püüan ma lihtsalt oma elukeskkonda ilusamaks muuta, sest tahan, et mõni inimene märkaks rohkem enda ümber olevat. Ma nüüd kraaksusin praegu kraaksujatele vastu, et nad jälle saaksid ärrituda. Ma juba kujutan ette, et neil on öelda midagi sellist, et ma olen nii jobu ja miks ma üldse räägin jnejne. Lahe ju!\nTean, et kindlasti on inimestel nüüd sellest kinni hakata, milliseid lauseid ma moodustan oma blogis ja kasutan liiga palju hüüumärke või midagi sellist. Tunnistan, et kasutan oma blogitekstides slängi ning ei näe vaeva ilusate lausetega, vaid teen need liiga pikaks. Põhjus on selles, et tavaliselt kirjutan ma kiiresti ning ei viitsi teksti üle redigeerida mitmeid kordi. Nii kuis kirjutan, nii ka avaldan. See on siiski vaid blogi, mu mõtted. Ainult, ma ei salli selliseid kirjavigu (mitte trükivigu) nagu: liit sõna (õige: liitsõna), linna elanik (õige: linnaelanik või selle linna elanik). Noh, saate ehk aru küll, et koolis võiks oma emakeelt õppida. Suur vahe on sees meelega tehtud vigadel ja oskamatusel. Pöörasin sellega tähelepanu sellele, kui kommentaatorid selliseid elementaarseid asju ei tea, siis ei tohiks nad end maailma targimaks pidada.\nMis teie arvate, kallid lugejad?\nPostitas: Helen Kõpp kell 15:39:00\nNii, kuna ükskord tuli mulle vihje, et võiksin teha toiduteemalise postituse, siis nüüd seda teen.\nSeekord pajatan ma, mida ma täna õhtuks sõin. Retsept on lihtne ja inspireeritud Ameerika Mac and Cheesist.\nEsiteks ma käisin poes. Ostsin juustu, et seda makaronidele panna ja kalapulki ka (ja muid asju). Tavaliselt teen ma makarone kalapulkadega koos.\nKodus panin vee keema. Siis oli mul mitu muud tegevust vahepeal... igatahes lõpuks sain makaronid ka keevasse soolatud vette pandud.\nNüüd läheb põnevaks! Ma panin pannile kohvikoort, sest piima mul ei olnud nagu retseptis soovitas. Retseptis soovitas ka võid panna, aga seda ei olnud mul ammugi mitte. Jahu mul õnneks oli ja panin sortsu jahu koore sisse, aga ma ei tea, miks ma seda tegema pidin. Mul tuli meelde, et mul on kalapulgad ka, aga andsin alla nende pannile panekuga. Suva, siis ei söö, kui meeles polnud.\nKui makaronid ära keesid minu teada (ma kella ka ei vaadanud, so rebel), siis kurnasin need ära ja panin pannile. Enne olin ruttu natuke pool 200 grammist juustu viilutanud ja panin need koos makaronidega pannile.\nPilt eksponeerib väga põnevat sündmust, kui need kõik on pannil!\nSiis ma praadisin neid kuni ma enam ei jaksanud, sest mu kõht õiendas juba, miks ma ei söö. Panin kõik pannilt taldrikusse ja valasin sidrunipipraga üle.\nKuna avokaado on üks väärt vili ja see sobib paljude asjadega, näiteks toitudega, siis lisasin selle ka taldrikusse.\nNurka panin ketšupit, sest seda oli mul külmkapis. Hakkasin sööma.\nKritiseerides nüüd enda tehtud toitu, siis ütleks, et juustu oleks võinud olla rohkem, aga tegelikult oli isegi parajalt. Kui see välja arvata, siis oli väga maitsev. Järgmine kord lisan isegi kalapulki.\nHead toiduvalmistamist :)\nPostitas: Helen Kõpp kell 19:30:00


Kiri: Kuidas koguda allkirju? - Delfi\nKiri: Kuidas koguda allkirju?\nAllkirjade kogumisel võiks olla identifitseeritud hääle andja isiku identifitseerimine käia mõistlikul kombel. Hääletaja võiks identifitseerida kas mobiilinumbri või e-maili aadressi järgi. Kirjutad oma nime ja e-posti aadressi. Sulle saadetakse kinnitamiseks e-kiri. Kui sa klikid seal oleval lingil, siis läheb su hääl arvesse. Sama moodi võiks toimida mobiili teel allkirja andmine. Kirjutad oma nime ja mobiilinumbri, sulle saadetakse SMS, millele siis saad vastata.\nAga need inimesed, kellel ei ole interneti kasutamise võimalust? Ma usun, et ajalehed on nõus selliste petitsioonide kohta infot avaldama. Vanemate inimeste jaoks peaks oema võimalus saata oma arvamusavaldus vanamoodsalt, posti teel. Nende identifitseerimine toimuks samal moel: neile saadetaks kinnituseks vastukiri. Mehhanism oleks e-posti, mobiili kui paberkirja puhul sama.\nPraegu kogutakse allkirju, millega protestitakse riigikogu liikmete kõrgete palkade vastu, tuumajaama ehitamise vastu ning korra nii vabadussamba ehitamise poolt kui ka vastu. Kahjuks ei ole tulemused kuigi usaldusväärsed, sest üks inimene võib oma hääle anda mitu korda. Allkirjade õigsuse kontrollimine on töömahukas ja tegelikult samahästi kui võimatu.\nSõltumatud organisatsioonid, nagu ajalehed seda on, võiksid luua MTÜ Rahva Hääl. See mittetulundusühing võiks hallata portaali, kus on rakendatud kirjeldatud mehhanism. Seal saaksid allkirjade kogumist algatada nii erakonnad kui ka üksikisikud. Sellega kaasneksid küll mitmesugused kulud, kuid need saaks katta reklaamimüügist saadava rahaga.\nOleks loomulik, kui petitsioonidele saaks allkirju anda ka praegustes e-riigi portaalides, eesti.ee, tom.ee või osale.ee. Kuid sellisel juhul peaks ennem läbi arutama, kuidas ja millisel kombel säilitatakse kodaniku poolt välja öeldud seisukohtade privaatus. Ma usun, et MTÜ-d ja eraettevõtted võiksid neid küsimusi lahendada palju paindlikumalt ja kiiremini.


Saarde valla tuleohutu 2017. aasta - Uudised ja teated - Saarde Vallavalitsus\nSaarde valla tuleohutu 2017. aasta\nEelmine aasta möödus Saarde vallas üsna tuleohutult. 2016. aastal toimus vallas 10 tulekahju. Põlengu tekkepõhjuseks oli tahma süttimine ja paraku ka kuritahtlik tegu. Õnneks ei olnud tegemist millegi suuremaga ja keegi ka ei hukkunud selle tagajärjel. Pärnumaal seevastu hukkus tules kaks inimest.\nEelmisel aastal nõustasid päästjad Saarde vallas 212 kodu. Neist 77 kodu vajasid korduvkülastust, mis tähendab, et need kodud vajasid rohkemat abi kui vaid nõustamist. Üllatav oli see, et 37(!) kodus puudus ikka veel 2009. aastast alates kohustuslik suitsuandur või töökorras suitsuandur. Positiivne oli see, et valdaval enamusel kodudest oli olemas korstnapühkija akt ning ka küttekolded olid korras.


NERI Biselado PB Blanco Z 10x20, müük ainult paki kaupa (1 pakk = 1,2 m2) @ deko.ee\n> PLAADID > NERI Biselado PB Blanco Z 10x20, müük ainult paki kaupa (1 pakk = 1,2 m2)\nValged ristkülikud 10x20 ja 7,5x15cm. Kui võtsite selle seeria ühe plaadi oma kätte, ei pruugi see teid huvitada. Kuid lihtsalt vaadake ühte fotot realiseeritud interjöörist ja materjal erutab teid sõna otseses mõttes! Lihtsad kujundid, mida täiendab kalle tervel plaadi serval, võluvad iga kaunite joonte armastaja. NERI sarjal on uhke läikiv glasuur. Koos dekoratiivsete elementidega, millel pole värve, ainult reljeefse kaunistusega, laiendab see võimalusi täieliku täiuslikkuseni. Kõigi dekoratiivribade täpseks kujundamiseks on saadaval keraamilised nurgaühendused.\nVärskelt saadaval nendes värvides:\nValge Biskviit Sierra Liiv Hõbedane Udu\nMereroheline Tormisinine Must\nÜlevaade kõikidest NERI seeria värvidest >> siin <<\nPaksus: 7.5 mm\nPindala: 0.02 m2\nKogus pakis (m2) 1,2\nPakis tk 50\nKaal kg 12.74


Kaubaekspress – Veosekindlustus – 4 lihtsat põhjust, miks peaksid oma kauba eraldi kindlustama\nVeosekindlustus – 4 lihtsat põhjust, miks peaksid oma kauba eraldi kindlustama\nAlates juulist 2015 pakub Kaubaekspress kaupadele veosekindlustust koostöös Ida-Euroopa suurima kindlustusandja PZU-ga.\nSee on ideaalne kindlustusvahend, kui klienti ei rahulda vedaja kohustust hüvitada 8,33 SDR (ca 10€) / kg saadetise kohta või vedaja vastutuse välistuse korral (näiteks röövimine, vargus).\nKaubaomanikud ei pea muretsema kindlustuskaitse ulatuse üle, otsima tingimustest peidetud välistusi või sattuma olukorda, kus kindlustusandja arvates ei vasta ostetud veosekindlustuse leping rahvusvahelisele tavale.\nVeosekindlustuse jaoks ei ole kindlaid tariifitabeleid, mille järgi koheselt saaks välja arvutada kindlustusmakse. Kuna veoste toimetamisel ühest punktist teise tuleb võtta arvesse palju erinevaid asjaolusid, tuleb iga kord riski eraldi hinnata, seepärast on ka vajalik saata päring veosekindlustuse sõlmimiseks.\nKaubaekspress vahendab AB “Lietuvos draudimas” Eesti filiaal’i veosekindlustust kindlustusagendina.\nKindlustusteenuse pakkuja on AB “Lietuvos draudimas” Eesti filiaal, kuuludes rahvusvahelisse PZU Gruppi, kasutab Eestis PZU kaubamärki. Enne kindlustuslepingu sõlmimist tutvuge tingimustega ja vajadusel küsige lisainfot tel. 1526.\nVedaja vastutus kaupade veol kahjustuste vms tekkimisel on rahvusvaheliselt kokkulepitud “CMR konventsiooniga”, mis kohustab vedajaid hüvitama 8,33 SDR saadetise brutokaalu kilogrammi kohta (s.o. ca 10€/kg kohta).\nVeosekindlustusega saab katta 100% kauba väärtusest. Siiski peab olema teadlik välistustest ning omavastutusmäärast, mis on täpsemalt loetletud veosekindlustuse tingimustes.\nKindlustuskaitse algab juba pealelaadimisel\nKindlustuskaitse algab hetkest kui veost hakatakse laadima (tõstetakse üles ladustamiskohas) transpordivahendile veo alustamiseks marsruudi lähtekohas v.a juhul kui poliisil on märgitud teisiti (nt DAF tarnetingimuse puhul).\nKindlustuskaitse kehtib kogu tavapärase marsruudi ulatuses k.a tavapärased ümberlaadimised ja vaheladustamised.\nTahame tagada oma klientidele väga heal tasemel kahjukäsitluse, et nad ei peaks sukelduma lõpututesse vaidlustesse kahju põhjuste üle ega ootama pikisilmi juhtumi lahendamist.\nKa varalised huvid on kaetud\nLisaks füüsilisele veosele saab kindlustada ka veose transportimisega seotud kliendi varalised huvid, mille hulka kuuluvad näiteks:\nveose transportimisega seotud otsene kulu (näiteks veoraha)\nveose hilinemisest tekkinud kahju (kuni veoraha ulatuses)\nsaamatajäänud kasum (kuni 10% kindlustusväärtusest)\nkindlustusvõtja vastutusel olevad maksud (nt tolli- või aktsiisimaks)\nveose päästmise või utiliseerimise kulu\nveoseomaniku vastutus seoses üldavarii (ingl General Average) protseduuriga (laeva- ja lastiomanike huvid laeva päästmisel)\n© OÜ Kaubaekspress | Privaatsustingimused


Vanapagan ilmutas ennast Kaarmal\nVanapagan ilmutas ennast Kaarmal (12)\nSARVED MIS SARVED: Juula on oma kaksikute peas sarvenubrikud avastanud ja kohkub ka sellest, et Jürkalgi sarvekesed peas.\nSapikas, mersu, külgkorviga mootorratas, hobuvankriga kirstu vedav talunaine, peategelane ratsu seljas, inglid, hinged ja Peetrus, püstolipaugud, tuli ja toss, läbilõikava sireeniga tuletõrjeauto ning naeru müristav, kraavi kaevav, mitukümmend korda “küllap vist” lausuv Vanapagan, Kaval-Ants, politseinik, kirikuõpetaja, Jürka naised, noored, sulane ja õhtuhämaruses taevalaotuse poole lahvatav ilutulestik. Kõike ja kõiki sidumas Anton Hansen-Tammsaare mõttetihe tekst Saaremaa näitlejate esituses eesti kirjandusklassiku romaanist “Põrgupõhja uus Vanapagan”.\nSellist vaatepilti sai näha laupäeval Kaarma maalinnal, kus lavastaja Tõnis Kipperi käe all ja instseneeringus esietendus Tammsaare “Põrgupõhja uus Vanapagan”. Enam kui kahte sadat teatrihuvilist köitis lavastuse terviklik ülesehitus ja näitlejate mäng. Publikut võlus ennekõike peaosalise, Vanapagan Jürka rolli kehastanud Paul Aava näitlejameisterlikkus. Tema esituses oli kõik oma kohal – nii lavaline liikumine, teksti edastamine kui ka näoilme ja hääl.\n“Ta on ju 30 aastat kaevurina seda maa all harjutanud,” teavitas lavastaja Tõnis Kipper naljaga pooleks kaasaaitavast tegurist, mis kergendas peaosalisel rolli sisse elada.\nVeenvalt astusid laval üles Peetrust kehastav Urmas Lehtsalu (tema küll sõna otseses mõttes korvtõstukis kõrgustesse pürgides), Hiljar Koppel Kaval-Antsuna, Birgit Ehrenberg Lisettena, Merike Meriloo Juulana, Merle Sillavee Maiana, Ivo Rebane Kustana, Virgo Neemre kirikuõpetajana, Mati Talvistu politseinikuna ja Maarjus Kupits sulasena.\nOskuslikult oli Tõnis Kipper ära kasutanud vabaõhulavastuse pakutavad võimalused. Värvikalt mõjusid linnusevallidel heina riisuvad-kaarutavad valgesse riietatud töötegijad, kes vajaduse korral oskuslikult ingliteks või matuserongkäigus sammuvateks leinajateks “moondusid”. Kogu selle seltskonna (peamiselt Kärla rahvatantsijad) pani liikuma tantsujuht Virge Varilepp.\nKunstnikutöö oli ülima professionaalsusega teinud nii nagu varemgi Tõnis Kipperi lavastustes Kustav-Agu Püümann Tallinna Linnateatrist. Helivõimenduse ja valguse eest hoolitses Ivo Aksiimi meeskond, pürotehnika tõi kohale ja “paugutas” Kalle Tüür Hansa Ilutulestiku OÜ-st. Lava ehitas Margus Kõrgessaar.\n“Põrgupõhja” jääb Tõnis Kipperi viimaseks lavastuseks\nTeatrisõprade rõõmuks etendub “Põrgupõhja uus Vanapagan” Kaarma maalinnal veel 2. ja 19. augustil. Pärast seda pole teatrihuvilistel võimalik enam ühtegi Tõnis Kipperi lavastatud näitemängu vaadata. Oma lavastustega teatrisõprade lugupidamise võitnud 45-aastane näitejuht on otsustanud teatriga lõpparve teha.\n“Lähima saja aasta jooksul ei kavatse ma teatris enam midagi teha. Teater on võtnud minult kõvasti energiat, aega ja ka isiklikku raha. “Põrgupõhja” tegin sellepärast, et möödunud aastal lubasin seda Kaarma vallavanemale Ülo Veversile. Tänu Kaarma vallavalitsuse soovile ja heatahtlikule suhtumisele valmis lavastus Kuressaare Linnateatri KT projektina. Ega ma edaspidigi igavust tunne. Tööd ja tegemisi mulle jagub,” on Tõnis Kipper oma loobumisotsuses kindel.\n“Põrgupõhja uus Vanapagan”, 1939, oligi määratud jääma Tammsaare n-ö Päranduseks järeltulevatele põlvedele. Üsna üksmeelselt peetakse seda ühiskonnakriitiliseks romaaniks, s.o. kodanliku ühiskonna kriitiliseks. Eelkõige on see siiski filosoofiline romaan – ilmaelu, argielu müütiline käsitlus. (Näitemängu tutvustavast trükisest).\nLisatud: 07.07.2008 / 00:17\nNo ma ikka olen kah teatris käinu\nLisatud: 07.07.2008 / 18:51\nTeeb, teeb, kui hästi paluda.\nLisatud: 07.07.2008 / 09:54\nVäga kahju, et Saaremaa ainuke lavastaja enam ei tee… – ja kahjuks teame, keda selle eest tänada! (sest tegemist pole ju vanaduspensionile mineva inimesega)\nTänud Kipperile heade lavastuste eest! Meeldejäävaim neist “Lõvi talvel” jääb vääriliselt teatrieliitajalukku!\nLisatud: 07.07.2008 / 09:58\nKeda siis tuleb “tänada”?\nLisatud: 07.07.2008 / 10:09\nMeeldis. Mõtlemapanev. Häid leide. Ilutulestik lõpus liialdus. Kuigi hiljem mõtlesin välja ka põhjenduse – raha taevatulistamine on Eestis nii loomulikuks saanud, et ei imestagi kui ka matustel varsti ilutulestik kohustuslik osa.\nLisatud: 07.07.2008 / 10:19\nimelik, ei saanud siia linki lisada, loe Oma Saart 14. märts 2008 “SA Kuressaare Teater kaalub tegevuse lõpetamist” ja 28. märts 2008 “Linnavolikogu lõpetas teatripäeval SA Kuressaare Teater tegevuse”\nLisatud: 07.07.2008 / 13:21\nLoodan et Kipperi 100-aasta lubadus ehk mõne aja jooksul leevendub-\nsaarlase jaoks jääb Kipper ikkagi parimaks siinseks teatritegijaks .Ja pettumuseks on tal põhjust kuhjaga- SA KT -l oli juba toimiva teatri imago , koduleht, head etendused jne. Ja siis oli tarvis see kõik ära nullida – mida saab saarlasest teatrihuviline asemele? Kohati küsitavate projektidega tegeleva Linnateatri, mida Saaremaa ja Kuressaarega seob vaid maja.\nLisatud: 07.07.2008 / 14:13\nTeatrit igale maitsele pakkudes saamegi võimalikult hea pildi teatritegemisest Saaremaal. Tundub, et lp. vaataja siiski ei tea, kus algab teater. Väide, et Linnateatri projektid on küsitava väärtusega, näitab vaid kirjutaja suhtumist, mitte aga teadmisi.\nLisatud: 07.07.2008 / 14:48\nkinni oleks võinud panna siiski sellise asutuse, mis oleks kahjumis või mitte töötanud. SA töötas ja oleks võinud probleemideta jätkata. Selge see, et Kipper ei hakka linnateatri all tööle, see oleks sama kui Orissaare vallavanem aeg ajalt Kuressaare linnavalitsuses tööl käiks… idee poolest nagu ok, aga ei lähe mitte. Ja sellest on väga kahju, sest Kipper tegi ikka hästi. Ok, mõni asi oli ka vähem õnnestunud, aga peamine – ta vähemalt tegi ja hoidis rahvateatri näitlejad vormis. Linnateatril on viimasel viisaastakul sarnane asi vaid “Abruka lugu” vastu pakkuda… Kahju-kahju. Hoiame pöialt, et pärast valimisi SA Kuressaare teater taasluuakse :)\nLisatud: 07.07.2008 / 14:53\nEhh, isegi “Abruka lugu” tuli hoopistükkis Saaremaa Rahvateatri all välja, nii et linnateater-linnateater – kus on sinu omalavastused? Või olgu – millistel lavadel veel näeme oma näitlejaid (kui Kipper enam ei tee)? Veel neid on…\nKadekops ja maks ja ...\nLisatud: 07.07.2008 / 15:19\nOh kadedust kadedust. Suured “kunstnikud” oma mudaaugus sumpamas. Piinlik, saarlased.\nLisatud: 07.07.2008 / 15:34\nMis siin kadedusega pistmist?


Rait Rikberg: serblased alahindasid meid - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRait Rikberg: serblased alahindasid meid\n13. oktoober 2015, 22:49\nEesti - Serbia. Rait Rikberg (nr 14) meeskonnaga fänne tänamas.\nVõrkpallikoondise libero Rait Rikber tõdes pärast EMil saadud 2:3 kaotust, et serblased alahindasid Eestit.\n«Alguses nad alahindasid meid, ent pärast teist geimi hakkasid mängima tõelist tippvõrkpalli ja vigu ei teinud,» ütles Rikberg. «Paar asja jäi ühest viimase aja suurimast üllatusest puudu. Meil peab kõik väga hästi õnnestuma, et saada sellistele võistkondadele vastu.»\n«Tegelikult oli tasemevahe olemas kahe võistkonna vahel, täna kaks esimest geimi õnnestus väga hästi. Eks nad peale esimest geimi ka mõtlesid, et see oli selline väike raputus ainult. Aga kui nägid, et me ka suudame seda mängu mängida ja ei taha anda nii lihtsalt seda veerandfinaali kohta käest, siis pidid nad ka jalad sealt samuse alt välja võtma ja mängima hakkama.»


Kerguse loomine oma ellu Hanna Klubis – Hingeingel\nKerguse loomine oma ellu Hanna Klubis\n5 märts 2019 @ 12:00 - 13:30\n« Auravälja tervendamine Pesas\nVahel on tunne, et rohkem ei jõua ja poeks peitu kogu olemuse eest. Vahel on tunne, et töö kestab sajandeid ja oleks vaja jõudu, et edasi minna. Vahel on tunne, et vajad olemist ja sageduse tõstmist nii, et see püsiks ka veidi rohkem kui paar tundi või paar päeva. Vahel on tunne, et keegi ulataks käe, et tunda rõõmu jne.\nTegelikkuses oled ise oma elu looja ja kõik on võimalik, sest nii otsustad. Läbi oma algenergia tõstame sagedust, liigume rõõmu ja kerguse ning tahtejõu energias ning loome endale tahte edasi minna kergusega. Tunne, „kõik on võimalik“ annab jõu ja vaate, et alati on võimalik. Minul endal, läbi iseenda on kõik võimalik. Läbi selle tunde toetab ka ümbrus minu arengut ja sinu poolt algenergias loodud energia loob hea meeleolu ning enesetunde ja seega poedki enda poolt loodud koopast välja, et edasi minna ikka särades ja rõõmsa olekuga.\nKerguse loomine on lihtne aga vaja läheb tahet ning tunnet, et kõik on võimalik, isegi siis kui ei usu.\nLoomulikult võid endale alati kergust juurde luua, ka siis kui oled ja kulged kerguses, sest see energia on võrratult mõnus.\nMis selleks vaja: Pane selga mugav riietus, et saaksid ennast hästi tunda. Võid kaasa võtta joogiks vett, et kogetu paremini kinnistuks (see loomulikult on vabatahtlik). Tegelikult ole nii nagu oled – põhiline, et tunneksid end hästi.\nRännak sobib nii algajatele, kui ka praktikutele – sinul tuleb ainult kohale tulla ja tunda ennast hästi. Oma tulekust anna mulle kindlasti teada, kas FB sõnumitesse või kirjuta e-mail hingeingel8@gmail.com\nMillal: 05. märtsil ja kell 12:00-13:30\nKoosviibimine toimub: Parda tn 4 ehk tulles Narva mnt poolt, siis teine maja (pruuni värvi). Sisene klaasist ustest ning tule liftiga teisele korrusele, kus leiad ukselt sildi “Hanna Klubi” ruum 214\nRohkem infot https://hannaklubi.ee/\nParda tn 4-214