DFF Fantasy 5 Spot - 5 äravõtmist Miamist vs Oaklandist | 2019\nDFF Fantasy 5 Spot - 5 äravõtmist Miamist vs Oaklandist\nDünastia jalgpallFantaasia jalgpallMiami delfiinidNflOaklandi Raiders\nOakland Raiders 27 vs Miami Dolphins 24\nDerek Carr viskas 300 jardi, 1 TD ja 1 Int. Raiders leidis selles võidu, kuid see polnud Carri jaoks suurepärane mäng. Ta vaatas selles mängus palju väljakut, täites 26-jardise söödu Amari Cooperile ja 44 Yard TD Johnny Holtonile. Kui Amari Cooper saaks oma väljalangemisega seotud probleemid lahendada, oleks Carril oluline rünnak, kui nad sunnivad palli enda kätte tooma, kui nad on Cooperi vähemalt 10 korda mängu sihikule võtnud, sõltub Carri edu Cooperist palju.\nTilkmasin Amari Cooper suutis 58 jardi kaugusel hoida oma 9-st sihtmärgist 4. Cooper vajab esinemiseks mahtu ja Raiders otsib oma tonni, ta on viimase 3 nädala jooksul näinud 38 sihtmärki. Neil on 12. nädalal Denveris üks raske matš, peale selle on nad keskpärased halva läbisõiduga. Ärge eksige, kui soovite Cooperit ühel hetkel pingutada.\nRaiders peaksid Marshawn Lyncha nädalavahetust sagedamini andma. Lynch pööras oma esimese multi-touchdowni mängu Raiderina, kiirustades 14 korda 57 jardi ja 2 TD-ga. Ta lisas ka nädala jooksul 20,2 PPR-punkti eest 2 saaki 6 jardi eest. Marshawn on igal nädalal kohustuslik.\nMichael Crabtree nägi selles ainult 4 sihtmärki, muutes 3 40 jardi jaoks. Ta oli suunatud lõpptsooni sügavale kuulile, mis tõmbas PI kõne, mis viis Lynchi maandumiseni. See TD oleks andnud talle parima fantaasiapäeva, kuid selle asemel jäid omanikud pettuma. See madal tulemus tõuseb hooaja lõpus võõrsil välja\nJared Cookil oli üks päev. Cookil on olnud Oaklandis tugev esimene hooaeg ja ta on praegu hooaja TE10. Ta nägi 9 hooaega kõrgel kohal ja püüdis neist 126 jardi kaugusel 8. Ta oli mängu alguses süüteo keskpunkt ja Carr suutis temaga ikka ja jälle ühenduse luua. Cooki tootmine on hooaja jätkudes kasvanud. Ta on viimase 3 mängu jooksul 290 jardi jooksul püüdnud 18 väravat 21 sihikule. Cook on sama töökindel, kui tulevad aastal Pettumust valmistavad pettumused.\nJay Cutler keeras oma esimese 300 jardimänguga delfiinina kella tagasi. See Raiders D võib muuta peaaegu kõik hea välimusega ja nad tegid Jay suurepäraseks. 311 jardi ja 3 TDi 42 katsele jõudis ta 80,9% -lise lõpuleviimise protsendi; ta lõpetab nädala QB5-na. Sellel on rohkem pistmist Raiders D-ga kui Cutleri taaselustamisega, kuid õige vaste korral on ta hea stardi alustamiseks.\nKa Julius Thomas valis selle paar aastat tagasi selles numbris, pannes paika numbrid, mida oleme Denverist lahkudes vaid paar korda näinud. Toomasele oli suunatud 8 korda meeskonna kõrgus, püüdes 6 jardi ja maandumise eest 6 kohta. Thomasel on järgmise nelja nädala jooksul kaks korda Bucsi, Broncos ja Patrioodides mängimine uskumatu ajakava. Kui ta osaleb mõnes neis paaritumistes nii palju, näeme veel TE1 nädalat.\nKeenia Drake ja Damien Williams olid nädala suurimad loobumislisandid ja kui te need üles võtsite ja kas või alustasite, ei pidanud te pettuma. Nii Drake kui ka Williams edestasid selles mängus Jay Ajayi hooaja parimat fantaasiakoori; keegi ei oleks seda tulekut näinud. Nende jagunemine selles mängus oli peaaegu 50/50, jagades 16 kandevõitu peaaegu võrdselt ja kumbki sai 6 eesmärki ja püüdis kõik 6. Raiders on olnud sel aastal võistluse suhtes kohutav, karmimates paarismängudes võib see jagada isegi õudusunenäoks. kui on vaja otsustada, millest alustada.\nVaatamata sellele, et Miami läbis palli 42 korda, nägi Jarvis Landry hooaja madalat seitset eesmärki. Vaatamata madalale sihttasemele püüdis Landry neist kuuest 38 jardi ja TD-i sihtmärkideni. Devante Parkeril oli teist korda sel hooajal rohkem eesmärke kui Landryl - kaks 4 mängust, mida nad koos on mänginud. Väljaspool 13. nädala mängu Broncos, on delfiinide parim kaitse nende järelejäänud ajakavas 17. asetusega arved, kahel korral. Nende ülejäänud mängud on 30., 31. ja 32. kohal.\nKuni Jay Cutler on kohal, on Kenny Stills väljas. Nähes 9 ja 10 sihtmärki koos Matt Moore'iga keskuses, sattus Kenny 4 sihtmärgiga maa peale tagasi ja püüdis 28 jardile 3. Devante Parkeri tagasitulek ei ole ka Still'i kasutamist aidanud, kuid isegi koos temaga välja viiendal ja kuuendal nädalal sai ta ainult 3 ja 4 eesmärgi. Kenny Stills on alati buumi või büsti mäng, kuid Cutleriga mängides võtan ma igal nädalal rinnapartii.\nTäname, et lugesite ja andke mulle järg @ @FF_Mste.\nAlgselt avaldati veebiaadressil dynastyfootballfactory.com 7. novembril 2017.\nglam rock vs glam metalMania ennustused?qubes os vs sabadvivo v9 vs oppo f7Mis on teie Wrestlemania 27 kaardid?deemoni hinged vs tumedad hingedKUI (suur IF) Triple H tülitseb Undertakeriga sel aastal tõesti, kas see saab olema aasta vaenukandidaat?kanalimüük\nDaily Moral Libertarian: president Donald Trump vs Google, Facebook, CNN ja NBCKlass vs funktsionaalsed komponendid reaktoris ja ül salajane kolmas võimalusKõige populaarsem tehnoloogiavalik, mille vahel valida: Full Stack Vs. TÄHELEPANU Stack Vs. MERNi pinu 2019. aastalBlockchaini lahing: genEOS vs EthereumMida teile kunstikoolis õpetatakse? Mida õpid reaalses elusMehed vs naised: mida kanda ajakirjandusintervjuude ajalOrgaaniline SEO vs Google AdWords: milline neist sobib teile?Projekti ja toote lühike selgitus


15. veebruar 2017 kell 4:45\nJüri MõisFoto: Andras Kralla\nMeie maksureform ei kõlba mitte kuhugi, kirjutab investor ja ettevõtja Jüri Mõis.\nArenenud maades maksab riigi keskmise palga saaja vähem makse, kui on riigi keskmine maksukoormus. Eestis olid juba enne uue tulumaksusüsteemi kehtestamist asjad vastupidi: Eurostati andmetel on Eestis maksukoormus 34% ehk veidi alla Euroopa keskmise. Kuid OECD-l on olemas sarnane näitaja nimega maksukiil, mis vaatab maksusüsteemi keskmise töötaja pilgu läbi. Keskmise palgaga töötaja maksab oma palgalt makse 39%, millele lisandub veel käibemaks poes. Keskmise palgasaaja jaoks on maksukoormus pigem suurusjärgus 50%, mitte 34%. Uus tulumaksusüsteem seda ebaproportsiooni eriti ei paranda.\nKuna IRL tahtis vist iga hinna eest vältida astmelise tulumaksu silti, siis tehti selline täielik segadus ehk tagurpidi astmeline tulumaks. Kui seda väljendada lihtsal ja arusaadaval viisil, siis meil kehtib nüüd neljaastmeline tulumaks: esimesed 500 eurot kuus on maksuvabad, vahemik 500-1200 eurot on maksustatud 20%, vahemik 1200- 2100 eurot on maksustatud 32,6% ja üle 2100 euro on jälle maksustatud 20%. Kui keskmine palgasaaja maksis juba enne reformi tulu- ja sotsmaksu keskmiselt 39% , siis ettevõtja maksab ainult 20% kasumilt. Kas see oli üldse taotluslik vahe või tekkis pigem juhuslikult, kui ettevõtte tulumaks kaotati? See vahe ju töötab lausa vastu sellele, et Eestis tekiks kõrgemat palka teeniv keskklass ja siia liiguksid hästimakstud töökohad.\nValitsus kavaldas iseennast üle\nNüüd oleks vaja neid vahesid tasandada ja ebaõiglust kaotama asuda, aga valitsus hakkas nikerdama tulumaksuvabastuse kallal. Üritas kavaldada, aga justkui kavaldas iseennast üle. Ei tundugi reaalne, et Eestis selline tulumaksusüsteem juba kehtib, aga näe – kehtib. Ettevõtjad-tööandjad peavad kohanema. Kohanemegi, ega midagi keerulist pole – tuleb teha kuni 2100euroste palkade puhul muudatused, et korvata maksumuudatustest tulenev kahju töötajate netopalgale. Need, kes maksumuudatustest võidavad ja heal juhul palgavähendusest pääsevad, jäävad uut palgatõusu ootama pikaks ajaks. Praegune uus süsteem ei tundu jätkusuutlik, sellepärast peame ajutiselt nn ümbriku tagakülje tabeleid ja arvestame, et peatselt midagi muutub.\nNormaalse tulumaksuskaala kõrgemad astmed on tänapäeva maailmas tavaliselt umbes 100 000- ja 250 000eurose aastatulu juures. Nii suurtele tuludele meie reformil mingit mõju ei ole ja ühiskonna solidaarsuse suurendamise eesmärki see niisiis ei täida. Tulumaksuvaba miinimumi käsitleb arenenud maailm keskeltläbi nii, et maksustatakse tulusid, tulumaksuvaba sissetulek ei olegi päris tulu, vaid enda elushoidmiseks vajalik summa. Seda ei ole sünnis maksustada ka siis, kui palk on üle 1200 euro. Loodame, et aasta jooksul võetakse veel aru pähe ja tehakse vähemalt selles mõttes normaalne reform, et tulumaksuvaba miinimum kehtib kõigile ja ülemises otsas on mingid astmed. Selline süsteem on kogu ülejäänud maailmas ja teha tagurpidine süsteem on kummaline ja segadusseajav.\nKui juba reformimine käib, võiks rahvusvahelise tavaga ühilduda ka selles mõttes, et hakkame brutopalgaks nimetama sotsiaalmaksueelset palka, siis läheb ümmarguselt 50% maksudeks. Nii suurt numbrit ongi lihtinimesel raske seedida, kui teda on eluaeg harjutatud mõttega, et sotsiaalmaksu maksab ju tööandja, see suur osa maksudest on olnud tema silma alt ära. Aga tuleb harjuda nende suurte protsentidega, sest kõik avalikud hüved, mida me tahame - hea kooliharidus, neljarealised teed, NATO jms – maksavadki raha. Eesti praeguste võimaluste juures tundub, et kogumaksukoormus ongi tegelikult ok, vaja oleks lihtsa madalapalgalise töötegija maksukoormusest osa jõukamate poole lükata. Praeguse tulumaksureformiga lükati piltlikult 1000euroste palgasaajate maksukoormus 2000eurostele palgasaajatele. Need mõlemad kategooriad vajavad maksukoormuse vähendamist, eriti veel sellepärast, et juba alanud inflatsioon viib kiiresti keskmise kuupalga 2000 euroni.\nSotsiaal- ja tulumaks tuleb liita\nMuud maksukoormuse mõistlikuma jaotamise allikad on jäänud seni tähelepanuta. Eriti kehtib see sotsiaalmaksu kohta. Rahvatervishoid on ühiskondlik hüve ja sellel puudub sisuline loogiline seos palgatööl käimisega, sellepärast on mõistusevastane, et tervisekindlustust rahastab ainult palgatöö. Ega inimese vajadus tervisekindlustuse järele ei tulene sellest, et ta teeb palgatööd. See on suur valearvestus, ainult palgatöö arvelt makstakse sotsiaalmaksu. Sotsiaal- ja tulumaks tuleb liita ühte patta. Üha enam on inimesi, kellel ongi mitu sissetulekuallikat – see on ju väga positiivne, ja maksud peaksid käima ajaga kaasas.\nPraegune tulumaksreform liigub eemale muu maailma tavadest, ajab asja keeruliseks ja teeb netotulu ette arvestamise raskemaks. Majanduskasvu saaks tagant toita ka sellega, et meelitada siia firmasid jutuga: Eestis äri tehes teil ei ole vaja advokaatide ja raamatupidajate armeed, sest kõik käib nii lihtsalt. Seda lihtsust on vaja hoida ja arendada. Väikeettevõtja ja investorina ootan palavalt pilootprojekti, mis peaks jõustuma LHVs 2018: et endale intressi või dividendi makstes saan otse pangas ülekannet tehes kuhugi kasti linnukese teha, mis deklareerib selle automaatselt maksuametile. TSD-vorme ei pea siis enam saatma.\nLiikuda tuleks sinnapoole, et inimese kõiki tulusid – palk, üür, honorar, dividend, lotovõit, projektitasu – maksustatakse ühtemoodi. Olen ettevõttete tulumaksuvabastuse säilimise poolt, aga samas on võib-olla vaja olla rangem firma raha isikliku kasutamise koha pealt. Eks see elavdab majandust, kui OÜtajad liisivad-ostavad endale 200 000euroseid autosid, sest maksujärgse raha eest raatsiksid osta ainult Skoda, aga see ei ole seda tüüpi majanduskasv, mis ühiskonda edasi viib.\nMaksusüsteem peaks olema selline, et maksudega seotud paberite täitmisele ja nuputamisele, kuidas maksudest mööda hiilida, kulub võimalikult vähe energiat. Nendest tegevustest vabanev energia saab siis ühiskonnas rakenduda mõistlikumal moel.


Laisk, Nõrk ja Allumatu: miks ma vaatan jalka emmemmi\njalka emmemmi ajal täienevad tugitoolisportlaste ja vutispetside read minusuguste, tavaelus kudnt-keer-less naisterahvastega. põhjuseks pole mitte aivar pohlaku nahkvest, mida mängude sissejuhatuseks ja ärajuhatuseks mõnikord näidatakse, ega ka mitte liinide üles tõusmine ja alla tulemine, vaid platsil sibavad poisid ise, keda on erinevalt teistest spordialadest lihtsam üle vaadata.\nmängu alguses näidatakse ilusti poiste lauluoskus ja juuksegeeli kihid lähedalt ära ja säärejooksu saab siis juba hiljem juurde vaadata. suusapoisid peidavad end ju tavaliselt prillide ja koledate bibode alla, ning rattapoisid rikuvad kiivriga soengud ära. hokimängijad on muidugi kõige õnnetumas seisus.\njalka emmemm on naistele justki tagasitegemise aeg, muidu on ju naised spordivõistlusel justkui lihaletis. inglidki on aegajalt ühtteist tunda saanud. nüüd siis oli naiste võimalus kuu aega õhtuti sporti vaadates targutada ja kommenteerida ja punkte jagada ja kuna kaasvaatajad on niikuinii juba oma vedelad rahustid sisse võtnud, siis ei hakka keegi vaidlema ka, et kas ronaldo on nunnu või ei. nagu aru saan, pole see vaid eesti naiste lõbustus, sest ega ilmaasjata ka jalkapoiste koletabelid meediasse ei kerkinud. olen nõus et ruuni ja pooled mehhiko poisid oleks võinud rahus koju jääda. ja isegi dolf lundgren on bastian shvainstaigerist ilusam.\nõnneks oli meie silmarõõmuks olemas uruguai, oehhh. kodumaine lemmik, kes näitas vaid sisemist ilu, oli tarmo tiisler. erinevalt nii mõnestki, võib teda kuulata tundide kaupa, oehh, oehh....\nPosted by Epochka at 12:26 PM\nAitähh Epp vôrratu tuju tekitamise eest (lugedes Simu üritusi jätan ma endast lolli mulje; ega teised ruumis tea, miks ma korraga jälle kôva häälega naerma panen ;o) ) Ja eriti suured tänud Lundgreni vôrdluse eest! :o)


Konsolideeritud poolaasta aruanne EfTEN Kinnisvarafond AS Registrikood: Aruandeaasta algus: Aruandeaasta lõpp: Aadress: - PDF Free Download\nDownload "Konsolideeritud poolaasta aruanne EfTEN Kinnisvarafond AS Registrikood: Aruandeaasta algus: Aruandeaasta lõpp: Aadress:"\n1 Konsolideeritud poolaasta aruanne AS Registrikood: Aruandeaasta algus: Aruandeaasta lõpp: Aadress: A. Lauteri 5, Tallinn E-posti aadress: Veebilehe aadress:\n2 Tegevusaruanne Sisukord Tegevusaruanne Finantsülevaade Kinnisvaraportfell Kinnisvarainvesteeringud aasta I poolel Kinnisvarainvesteeringute hindamine Aktsiainfo Väljavaated aastale Juhtimine Konsolideeritud aasta I poolaasta raamatupidamise aruanne Konsolideeritud kasumiaruanne Konsolideeritud finantsseisundi aruanne Konsolideeritud rahavoogude aruanne Konsolideeritud omakapitali muutuste aruanne Lisad konsolideerimisgrupi raamatupidamise aruandele 1 Raamatupidamise aruande koostamisel kasutatud arvestusprintsiibid 2 Tütar- ja ühisettevõtted 3 Müügitulu 4 Müüdud teenuste kulud 5 Üldhalduskulud 6 Muud äritulud ja muud ärikulud 7 Finantstulud ja -kulud 8 Nõuded ja viitlaekumised 9 Kinnisvarainvesteeringud 10 Laenukohustused 11 Lühiajalised võlad ja ettemaksed 12 Edukustasu kohustus 13 Aktsiakapital 14 Tehingud seotud osapooltega 15 Emaettevõtte konsolideerimata aruanded Juhatuse ja nõukogu liikmete allkirjad aasta I poolaasta raamatupidamise aruandele\n3 Tegevusaruanne AS i aasta esimese poolaasta olulisemad majandussündmused olid täielikult renoveeritud hotell Palace i taasavamine Tallinnas Vabaduse väljakul, ning DHLi ja Onnineni lao- ja logistikakeskuste omandamine Tallinnas Betooni tänaval. Finantsülevaade AS konsolideeritud müügitulu oli aasta esimese kuue kuu jooksul kokku 6,4 miljonit eurot (2013: 4,2 miljonit eurot) ning puhaskasum oli samal perioodil 7,5 miljonit eurot (2013: 2,3 miljonit eurot). Puhaskasum sisaldas aasta I poolaastal kinnisvarainvesteeringute ümberhindlusest saadud kasumit summas 4,6 miljonit eurot ning edukustasu kohustuse reservi suurenemist summas 919 tuhat eurot (2013. aasta I poolaastal kinnisvarainvesteeringute õiglane väärtus ei muutunud. Poolaasta äritegevuse rahavoog oli kokku 5,7 miljonit eurot (2013 sama periood: 3,3 miljonit eurot). Bilansipäeva järgselt, 25. juulil 2014, avati Jelgavas esimene EfTEN Capitali poolt Lätis arendatud kaubanduskeskus, RAF Centrs. Fondi poolaasta majandustulemused vastavad müügitulu osas fondivalitseja ootustele ning puhaskasumi osas ületavad ootusi. Üle kolme korra suurema puhaskasumi võrreldes aasta esimese poolaastaga tingis madalatest intressimääradest tingitud kinnisvarahindade jätkuv kasv ning oluliselt paranenud kinnisvaraturu likviidsus. Olulisimad kasumiaruande näitajad ja aasta I poolaasta kohta on toodud alljärgnevalt: miljonites I poolaasta Üüritulu, kinnistutega seotud muud tasud 6,448 4,214 Kinnistutega seotud kulud, s.h turustuskulud -0,420-0,440 Neto finantskulud -0,774-0,768 Neto üüritulu miinus finantskulud 5,253 3,006 Valitsemistasud -0,517-0,329 Muud tulud ja -kulud -0,080-0,093 Kasum enne kinnisvarainvesteeringute väärtuse muutust ja tulumaksukulu 4,657 2,584 Poolaasta äritegevuse rahavoog oli 42% suurem võrreldes aasta sama perioodiga. 3\n4 Tegevusaruanne Kontserni varade maht oli seisuga ,783 miljonit eurot ( : 165,939 miljonit eurot), s.h kinnisvarainvesteeringute õiglane väärtus moodustas varade mahust 90,9% ( : 86,1%). on bilansimahult suurim ainult Balti riikidele keskendunud ärikinnisvara fond miljonites Kinnisvarainvesteeringud 165, ,844 Investeeringud ühisettevõtetesse 2,833 2,805 Muud pikaajalised varad 3,561 0,660 Käibevara, v.a raha 0,394 0,619 Netovõlg -87,551-65,466 Puhasväärtus (NAV) 84,407 81,463 Aktsiate arv, tk * Puhasväärtus (NAV) aktsia kohta, sentides 2,1428 2,0161 Aktsiaemissioonidest saadud vahendid investeerimiseks 61,131 63,232 Perioodi lõpuks investeeritud vahendid 61,131 52,508 Perioodi lõpul investeerimata emissioonidest saadud vahendid 0,000 10,724 * Aktsiate arv seisuga on arvestatud pärast aktsiakapitali vähendamist. Väljamaksed aktsiakapitali vähendamisel tehakse aasta sügisel. AS-i aktsia puhasväärtus kasvas poole aastaga 6,3% (2013 I poolaasta: 2,6%). Investeeritud kapitali tootlus (ROIC) oli seisuga aasta baasil 26,5% (seisuga : 21,8%). Kontserni konkurentsivõimet aitab kasvatada ligipääs paindlikele finantseerimistingimustele. Kontserni laenulepingute keskmine intressimäär on poolaasta lõpu seisuga 1,86% ( : 2,1%) ning LTV (Loan to Value) 55% ( : 57%). AS kehtiv dividendipoliitika näeb ette, et igal aruandeaastal maksab Kontsern vabast rahavoost 80% aktsionäridele (bruto)dividendideks aasta I poolel maksis AS aktsionäridele (neto)dividende 2,4 miljonit eurot (2013 I poolaasta: 1,4 miljonit eurot), s.o 6,05 senti aktsia kohta (2013 I poolaasta: 5,59 senti aktsia kohta). Lisaks otsustas aktsionäride üldkoosolek seoses kahest projektist eduka väljumisega vähendada aastal AS aktsiakapitali 2,1 miljoni euro võrra, mis suurendab aktsionäridele väljamakset lisaks 5,2 sendi võrra aktsia kohta. Aasta kohta või 30. juuni seisuga ROE, % (perioodi puhaskasum / perioodi keskmine omakapital) 20,6 12,2 ROA, % (perioodi puhaskasum / perioodi keskmised varad) 9,6 5,7 ROIC, % (perioodi puhaskasum / perioodi keskmine investeeritud kapital 1 ) 26,5 15,6 ROIC%, investeeritud osa 30,6 21,3 DSCR (EBITDA/(intressikulud + graafikujärgsed laenumaksed) 1,9 1,9 1 Perioodi keskmine investeeritud kapital on AS-i omakapitali sissemakstud aktsiakapital ja aažio. Näitaja ei arvesta omakapitalina kaasatud vahendite tegelikku investeerimist. i investeeritud kapitali tootlus oli aastaga 26,5% 4\n5 Tegevusaruanne Kinnisvaraportfell Kontsern investeerib ärikinnisvarasse, millel on tugev ja pikaajaline üürnike baas seisuga on Kontsernil 23 ärikinnisvarainvesteeringut, mille õiglane väärtus bilansipäeval on 177,9 miljonit eurot ning soetusmaksumus 148,1 miljonit eurot. Kontserni kinnisvaraportfell jaguneb sektorite lõikes alljärgnevalt: kaubanduspinnad 45,4%; büroopinnad 21,6%; lao ja tootmispinnad 23,7%; muud (hotell ja riiklik) 9,2%; 7 investeeringut 7 investeeringut 7 investeeringut 2 investeeringut Kontsernile kuuluvate kinnisvarainvesteeringute üürilepingute kaalutud keskmine aegumistähtaeg on seisuga ,7 aastat ( : 6,1 aastat) ning seisuga Kontsernil on kokku 201 ( : 173) üürnikku. Konsolideeritud üüritulust 67% moodustab 13 kliendi lepingujärgne tulu: Klient % konsolideeritud üüritulust Prisma Peremarket 17,1 Rautakesko AS 11,0 Eesti Energia 6,0 Logistika Pluss 5,8 DHL Estonia 5,3 Riigi Kinnisvara 4,4 Premia Tallinna Külmhoone 4,2 Kinnisvaravalduse (RIMI) 2,7 Arvato Services Estonia 2,3 Äripäev 2,4 HANZA Mechanics Tartu 2,1 Stora Enso Packaning AS 1,8 Mediq Eesti AS 1,9 Muud 33,0 Hotell Palace 26. Juunil 2014 avati külastajatele täielikult renoveeritud hotell Palace. Hoone asub Vabaduse väljakul ning on esimene hotelliks ehitatud hoone Tallinnas, mis valmis aastal. 5\n6 Tegevusaruanne Valmis kinnisvarainvesteeringud, seisuga Kontserni osalus Üüri netopind Üüritulu aastas Täituvus, % Tallinna Külmhoone Võru Rautakesko Lepa Keskus Hotell Palace * * UKU Keskus Rakvere Politseimaja Lauteri Ülikooli Pärnu mnt Pärnu mnt Mustika Keskus Narva Prisma Laki Kadaka tee Stabu 10 büroohoone Piirimäe 10/10a Kungla Kuuli 10/Punane Tammsaare tee Rautakesko Silikaadi 6/ Betoonia 1a laohoone Betooni 6 lao- ja büroohoone * Hotell Palace avati külastajatele aasta juuni lõpus, mistõttu aruande koostamise hetkel on hotellist saadava üüritulu ja täituvuse tasemed veel täpsustamisel. 6\n7 Tegevusaruanne Kinnisvarainvesteeringud aasta I poolel Kontsern soetas aasta I poolaastal kaks üüritulu tootvat lao- ja logistikahoonet Tallinnas aadressidel Betooni 1a ning Betooni 6. Investeeringute kogumaht oli 15,5 miljonit eurot ning projekti paigutati 6 miljonit eurot omakapitali. Soetuse järgselt seisuga on Kontserni konsolideeritud varade maht kokku 181,8 miljonit eurot ( : 165,9 miljonit eurot). 26. Juunil 2014 avas pärast renoveerimist uksed Kontserni ühisettevõttele kuuluv hotell Palace ning bilansipäevajärgselt, 25. juulil toimus Kontserni esimese Lätis asuva kaubanduskeskuse, RAF Centrs Jelgavas, avamine. Kontserni portfellis ei ole aruande koostamise hetkel rohkem avatud arenduspositsiooniga kinnisvarainvesteeringuid. Kinnisvarainvesteeringute hindamine DHL Estonia aasta juunis omandas EfTEN Kinnisvarafond DHLi logistikakeskuse Tallinnas. Hoonele ehitatakse 4000 m 2 juurdeehitus DHLi ärioperatsioonide laiendamiseks. hindab korraliselt kinnisvarainvesteeringuid kaks korda aastas juunis ja detsembris aasta juunis hindas Kontserni kinnisvaraportfelli esmakordselt kontserniväline sõltumatu hindaja Colliers International, kelle analüüsi kokkuvõte asub EfTEN i veebilehel. Kontsern sai aasta juunis kasumit kinnisvaraportfelli õiglase väärtuse muutusest kokku 4,6 miljonit eurot aasta esimesel poolel kinnisvaraportfelli väärtus ei muutunud. Võrreldes eelmise aasta lõpuga tõusis kinnisvarainvesteeringute koguväärtus ümberhindluste tulemusel kokku 2,9% (2013 aasta peale kokku 3,4%). 7\n8 Tegevusaruanne Kontserni kinnisvarainvesteeringuid hinnatakse diskonteeritud rahavoogude meetodil individuaalselt. Kõikide objektide rahavoogude prognoosid on õiglase väärtuse leidmisel ajakohastatud ning diskontomäärad ja väljumistootlikkused on diferentseeritud olenevalt objektide asukohast, tehnilisest seisukorrast ning üürnike riskitasemest. Võttes arvesse muutuseid Balti riikide ärikinnisvaraturul ja soodsaid finantseerimistingimusi jäävad väljumistootlikkused vahemikku 8,0% - 9,25% ( : 8,0%-9,25%). Samal põhjusel on alanenud ka rahavoo diskontomäärad, mis sõltuvalt objekti kvaliteedist jäävad vahemikku 9,2% - 10,44% ( : 10,2%-10,5%). Vastavalt ajakohastatud üüritulu ootustele on järgmise 12 kuu oodatava puhasüüritulu baasil portfelli tootlus (net yield) 8,2% ( : 8,44%). Aktsiainfo AS registreeritud aktsiakapitali suurus seisuga on tuhat eurot ( : sama). Aktsiakapital koosnes seisuga aktsiast ( : sama) nimiväärtusega 0,6 eurot. Käesolevas aruandes on hoolimata Äriregistris pooleliolevast menetlusest Kontserni finantsseisundist sisuliselt õigema arusaadavuse eesmärgil aktsiakapitali vähendus näidatud lühiajaliste kohustuste koosseisus. AS aktsiakapital pärast menetluse lõppu on tuhat eurot ning see koosneb aktsiast. NAV ,2000 NAV, 2,0000 1,8000 1,6000 1,4000 1,2000 NAV NAV dividendideta , , , , ,1428 1,0000 0,8000 0, Aktsiate arv perioodi alguses Aktsiaemissioonid Aktsiakapitali vähendamine Aktsiate arv perioodi lõpus AS suurimad aktsionärid seisuga AS suurimad aktsionärid seisuga Osalus aktsiakapitalis, % LHV Pensionifondid 34,1 Danske Pensionifondid 16,7 Ambient Sound Investments OÜ 6,3 ERGO Pensionifondid 3,1 Ülejäänud 39,9 8\n9 Tegevusaruanne Väljavaated aastale on valmis arendanud kõik seni fondi kinnisvara arendusportfelli kuulunud objektid. Arvestades kinnisvaraturul kujunenud olukorda, kus tootlusmäärad on jätkuvalt languses, ning huvi ärikinnisvara investeeringute vastu järjest suurenemas, on fondil üha keerulisem leida fondi konservatiivsetele investeerimiskriteeriumitele sobivaid valmisarendatud investeerimisobjekte. Seega näeme edasist arengut eelkõige kindlalt piiratud ehituse ja väljaüürimise riski võtmises. Fond ei investeeri kinnistutesse millel puudub ärihoone rajamiseks vajalik detailplaneering. Teises poolaastas on meie eesmärgiks investeeringute suurendamine Läti Vabariigis ning võimalusel ka esimese investeeringu tegemine Leedus. Kuna on ära investeerinud täies mahus läbi aegade fondi sissemakstud aktsiakapitali, plaanime aasta teises poolaastas läbi viia täiendava aktsiaemissiooni edasise kasvu finantseerimiseks. Balti riikide ärikinnisvaraturg on jätkuvas stabiilses tõusus. Kinnisvarahindade kasvu toetab eelkõige ajalooliselt madal laenuintresside tase. 05. Juuni aasta Euroopa Keskpanga rahapoliitilised otsused on kindlasti uut ajajärku tähistavad, mis lühiajalises ja keskmises perspektiivis toetavad ärikinnisvara hindade kasvu. Oleme vastuolulises olukorras kus reaalmajanduse näitajad on pigem pettumust valmistavad kuid kinnisvarahinnad jätkavad odava laenuraha toel kasvamist. Üürihindade kasv on äärmiselt mõõdukas ning sisuliselt seisavad üürihinnad igas ärikinnisvarasektoris paigal uute pindade nõudlus ja pakkumine on tasakaalus. Seega põhjustab kinnisvarahindade kasvu langev tootlusmäär ning suurenenud huvi ärikinnisvara investeeringute vastu. Olukorras kui reaalamajanduse näitajad jäävad nõrgaks, tähendavad kasvavad kinnisvarahinnad riskide suurenemist kesk-pikas perspektiivis. Antud turuolukorras jääb kindlaks senisele investeerimispoliitikale ning ei sea fondi varade mahtu kasvu prioriteediks. Oleme veendunud, et kinnisvaraturg pakub ka tänases olukorras sobivaid investeerimisvõimalusi. Balti riikide ärikinnisvaraturg on jätkuvas stabiilses tõusus. RAF keskus 25. Juulil 2014 aastal avati Lätis EfTEN Capitali poolt arendatud kaubanduskeskus, RAF Centrs, Jelgavas linnas. Keskuse avamislindi lõikavad läbi Jelgava linnapea, Andris Ravins (vasakul) ja EfTEN Capital SIA tegevjuht, Viktors Savins. 9\n10 Tegevusaruanne Juhtimine aasta esimesel poolaastal toimus 3 nõukogu koosolekut. Fondi nõukogu annab juhatusele korraldusi fondi juhtimisel vastavalt põhikirjas sätestatule, sh kinnitab eelarve, tegevusstrateegia ja olulised muudatused fondi tegevuses. Lisaks on nõukogu pädevuses juhatusele nõusoleku andmine igapäevase majandustegevuse raamest väljuvate tehingute tegemiseks toimus AS aktsionäride üldkoosolek, kus lisaks aasta majandusaasta aruande kinnitamisele otsustati aasta kasumist maksta dividende summas 2,4 miljonit eurot ning vähendada aktsiakapitali aktsia võrra. Aktsiakapitali vähendamisel tehakse väljamaksed aasta sügisel ning väljamaksete summa kokku ulatub 2,1 miljoni euroni. Fondi nõukogus on kaheksa liiget: Arti Arakas (nõukogu esimees), Jaan Pillesaar, Siive Penu, Laire Piik, Sander Rebane, Martin Hendre, Tauno Tats ja Erkki Raasuke. Fondi juhatus on kaheliikmeline: Viljar Arakas (fondijuht) ja Tõnu Uustalu (fondi investeeringute juht). Vastavalt varavalitsemise lepingule juhib fondivalitsejana i tegevust EfTEN Capital AS. Seisuga töötas Kontsernis üks töötaja ( : kaks töötajat), kellele maksti töötasusid aasta I poolel koos maksudega kokku 16 tuhat eurot (2013 I poolaasta: 18 tuhat eurot). Juhatusele ega nõukogule tasusid ei arvestatud ega makstud. Viljar Arakas juhatuse liige, fondijuht 10\n11 Konsolideeritud aasta I poolaasta raamatupidamise aruanne KONSOLIDEERITUD KASUMIARUANNE I poolaasta Lisad Müügitulu Müüdud teenuste kulu Brutokasum Turustuskulud Üldhalduskulud Muud äritulud Muud ärikulud Ärikasum EBITDA Finantstulud Finantskulud Kasum enne tulumaksu Dividendide tulumaksukulu Aruandeperioodi puhaskasum KONSOLIDEERITUD KOONDKASUMIARUANNE Aruandeperioodi puhaskasum Muu koondkasum/-kahjum: Riskimaandamisinstrumentide ümberhindluse kasum/-kahjum Muu koondkasum/-kahjum kokku Aruandeperioodi koondkasum kokku\n12 KONSOLIDEERITUD FINANTSSEISUNDI ARUANNE Lisad Varad Raha ja raha ekvivalendid Nõuded ja viitlaekumised Ettemakstud kulud Käibevara kokku Pikaajalised nõuded Investeeringud ühisettevõtetesse Kinnisvarainvesteeringud Materiaalne põhivara 9 10 Põhivara kokku VARAD KOKKU Kohustused ja omakapital Laenukohustused Võlad ja ettemaksed Lühiajalised kohustused kokku Laenukohustused Üürnike tagatisrahad Pikaajalised eraldised 1 0 Edukustasu kohustus Muud pikaajalised kohustused 4 0 Pikaajalised kohustused kokku Kohustused kokku Aktsiakapital Ülekurss Kohustuslik reservkapital Jaotamata kasum Omakapital kokku KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU\n13 KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE I poolaasta Lisad Puhaskasum Puhaskasumi korrigeerimised: Finantstulud ja finantskulud Kinnisvarainvesteeringute ümberhindluse kasum / -kahjum Kinnisvarainvesteeringute müügi kasum / -kahjum Edukustasu kohustuse muutus Põhivara kulum ja väärtuse langus Tulumaksukulu Korrigeerimine mitterahaliste muutustega kokku Rahavood äritegevusest enne käibekapitali muutuseid Äritegevusega seotud nõuete ja kohustuste muutus Rahavood äritegevusest kokku Kinnisvarainvesteeringute soetus Kinnisvarainvesteeringute müük Antud laenud Tütarettevõtete soetus Saadud dividendid Saadud intressid 31 4 Rahavood investeerimistegevusest kokku Saadud laenud Laenude tagasimaksed kinnisvarainvesteeringute müügil Laenude graafikujärgsed tagasimaksed Makstud intressid Aktsiate emiteerimine Makstud dividendid Makstud dividendide tulumaks Rahavood finantseerimistegevusest kokku RAHAVOOD KOKKU Raha ja raha ekvivalendid perioodi alguses Raha ja raha ekvivalentide muutus Valuutakursi muutuse mõju rahale ja raha ekvivalentidele 0-1 Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus\n14 KONSOLIDEERITUD OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE Aktsiakapital Ülekurss Kohustuslik reservkapital Riskimaandamise reserv Jaotamata kasum Kokku Saldo Aktsiate emiteerimine Dividendide väljakuulutamine Eraldised reservkapitali Aruandeperioodi koondkasum Saldo Saldo Aktsiate emiteerimine Dividendide väljakuulutamine Eraldised reservkapitali Aruandeperioodi koondkasum Saldo Aktsiakapitali kohta on toodud täiendavat informatsiooni lisas\n15 LISAD KONSOLIDEERIMISGRUPI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE 1 Raamatupidamise aruande koostamisel kasutatud arvestusprintsiibid AS-i ning tema tütarettevõtete raamatupidamise poolaasta aruanne on koostatud, lähtudes Rahvusvahelistest Finantsaruandluse Standarditest (International Financial Reporting Standards IFRS), nagu need on vastu võetud Euroopa Liidu poolt a. I poolaasta aruanne kajastab majandustegevust perioodil 1. jaanuar 2014 kuni 30. juuni Raamatupidamise aruande arvnäitajad on esitatud eurodes. Raamatupidamise poolaasta aruande koostamisel on kasutatud samu arvestuspõhimõtteid, mida rakendati 2013.aasta majandusaasta aruandes, v.a ühisettevõtete kajastamine konsolideeritud aruandes (IFRS 11). IFRS 11 muudatus kehtib aruannetele, mis koostatakse alates ning muudatuse tulemusel muutus kehtetuks ühise kontrolli all olevate ettevõtete proportsionaalse konsolideerimise võimalus. Standard sätestab, et ühise kontrolli all olevaid ettevõtteid, mis on klassifitseeritud ühisettevõtetena, tuleb kajastada kapitaliosaluse meetodil. Nimetatud standardi muudatuse tulemusel oli Kontserni varadele, kohustustele, tuludele ja kuludele alljärgnev mõju: Kasumiaruanne I poolaasta 2013 Pärast muudatust Korrigeerimine Enne muudatust Müügitulu Müüdud teenuste kulu Brutokasum Turustuskulud Üldhalduskulud Muud äritulud Muud ärikulud Ärikasum Finantstulud Finantskulud Kasum enne tulumaksu Dividendide tulumaksukulu Aruandeaasta puhaskasum\n16 Bilanss Pärast muudatust Korrigeerimine Enne muudatust Raha ja raha ekvivalendid Nõuded ja viitlaekumised Ettemakstud kulud Käibevara kokku Pikaajalised nõuded Investeeringud ühisettevõtetesse Kinnisvarainvesteeringud Materiaalne põhivara Põhivara kokku VARAD KOKKU Kohustused ja omakapital Laenukohustused Võlad ja ettemaksed Lühiajalised kohustused kokku Laenukohustused Üürnike tagatisrahad Edukustasu kohustus Pikaajalised kohustused kokku Kohustused kokku Aktsiakapital Ülekurss Kohustuslik reservkapital Jaotamata kasum Omakapital kokku KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU\n17 2 Tütar- ja ühisettevõtted Kontserni osalus, % Ettevõtte nimi Asukohamaa Kinnisvarainvesteering Emaettevõte AS Eesti Tütarettevõtted EfTEN SPV1 OÜ Eesti Ülikooli 6a, Tartu EfTEN SPV2 OÜ Eesti Lauteri 5, Narva mnt 59 Tallinnas EfTEN SPV3 OÜ Eesti UKU Keskus Viljandis EfTEN SPV4 OÜ Eesti Rakvere Politseimaja EfTEN SPV5 OÜ Eesti Pärnu mnt 105 Tallinnas EfTEN SPV6 OÜ Eesti Pärnu mnt 102 Tallinnas EfTEN SPV7 OÜ Eesti Mustika keskus Tallinnas EfTEN SPV8 OÜ Eesti Mustika keskus Tallinnas EfTEN SPV9 OÜ Eesti Kadaka tee EfTEN SPV10 OÜ Eesti Laki EfTEN SPV12 OÜ Eesti Piirimäe 10/10a; Kungla 2; Kuuli 10; Tammsaare tee Rautakeskos; Silikaadi 6/ EfTEN SPV14 OÜ Eesti Võru Rautakesko EfTEN SPV15 OÜ Eesti Tallinna Külmhoone EfTEN SPV16 OÜ Eesti Narva Prisma EfTEN Stabu 10 SIA Läti Stabu 10 büroohoone EfTEN Jelgava SIA Läti RAF Centrs kaubanduskeskus EfTEN SPV17 OÜ Eesti Betooni 1a, Betooni 6 ja Garaazi 4 lao- ja logistikahooned Tallinnas Ühisettevõtted EfTEN SPV11 OÜ Eesti Hotell Palace Lepa Keskus OÜ Eesti Lepa keskus Pärnus Kõik tütarettevõtted ja ühisettevõtted tegelevad kinnisvarainvesteeringute soetamise, arendamise ja üürile andmisega aasta mais asutas AS 100%-lise tütarettevõtte EfTEN SPV17 OÜ eesmärgiga soetada tütarettevõttesse kinnisvarainvesteeringud Tallinnas aadressidel Betooni 1a, Betooni 6 ja Garaazi 4. Tütarettevõtte omakapitali maksti investeeringu tegemiseks kokku tuhat eurot. Ühisettevõtteid ei konsolideerita. Allpoololevas tabelis on toodud ühisettevõtete põhilised finantsnäitajad: 17\n18 või a. I poolaasta kohta EfTEN SPV11 OÜ Lepa Keskus OÜ Käibevara Põhivara Lühiajalised kohustused Pikaajalised kohustused Netovara Müügitulu Kinnisvarainvesteeringute ümberhindluse kasum Muutus edukustasu reservis 0-53 Puhaskasum/ -kahjum Kontsern sai aasta I poolaastal dividende ühisettevõttest Lepa Keskus OÜ summas 31 tuhat eurot (2013 I poolaasta: 73 tuhat eurot). Ühegi tütarettevõtte ega ühisettevõtte osad ei ole börsil noteeritud. 3 Müügitulu I poolaasta Tegevusalad Üüritulu büroopindadelt Üüritulu riiklikelt institutsioonidelt Üüritulu kaubanduspindadelt Üüritulu laopindadelt Üüritulu teeninduspindadelt Üüritulu parklalt Muud müügitulud Müügitulu tegevusalade lõikes kokku aasta I poolaasta müügitulust 148 tuhat eurot (2013 I poolaasta: 48 tuhat eurot) on teenitud Lätis. Ülejäänud Kontserni müügitulu on teenitud Eestis. 18\n19 4 Müüdud teenuste kulud I poolaasta Üüripindade remont ja hooldus Parenduskulud Vara kindlustus Maamaks Muud haldustegevuse kulud Materiaalse põhivara kulum -1 0 Palgakulud, s.h maksud -3-9 Ebatõenäoliselt laekuvate nõuete allahindlus -3 0 Müüdud teenuste kulu kokku Üldhalduskulud I poolaasta Valitsemisteenus Bürookulud Palgakulud, s.h maksud Konsultatsioonikulud Edukustasukohustuse muutus (lisa 12) Muud üldhalduskulud -1-7 Amortisatsioonikulud -1-1 Üldhalduskulud kokku Muud äritulud ja muud ärikulud I poolaasta Muud äritulud Kasum kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse muutusest (lisa 9) Kasum kinnisvarainvesteeringute müügist 0 92 Saadud trahvid ja viivised 1 0 Muud tulud 10 0 Muud äritulud kokku I poolaasta Muud ärikulud Kahjum kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse muutusest (lisa 9) Muud ärikulud kokku\n20 7 Finantstulud ja -kulud I poolaasta Finantstulud Kasum ühisettevõtetest kapitaliosaluse meetodil 28 0 Intressitulud 69 4 Dividenditulud (lisa 2) Muud finantstulud 0 4 Finantstulud kokku I poolaasta Finantskulud Kahjum ühisettevõtetest kapitaliosaluse meetodil Intressikulud Kahjum valuutakursi muutustest 0-1 Finantskulud kokku Nõuded ja viitlaekumised Lühiajalised nõuded ja viitlaekumised Ostjate tasumata summad Ebatõenäoliselt laekuvad summad -5-3 Nõuded ostjate vastu kokku Muud lühiajalised nõuded Muud lühiajalised nõuded kokku Intressid 49 3 Käibemaksu ettemaksed ja tagasinõuded Maamaksu ettemaks 7 0 Muud viitlaekumised Viitlaekumised kokku Lühiajalised nõuded ja viitlaekumised kokku Pikaajalised nõuded Ühisettevõtetele antud laenud (lisa 14) Pikaajalised nõuded kokku\n21 9 Kinnisvarainvesteeringud Seisuga on Kontsern teinud investeeringud järgmistesse kinnisvarainvesteeringutesse: Nimetus Asukoht Pindala (m 2 ) Kasulik pind (m 2 ) Ehitusaasta Omandamise aeg Soetusmaksumus Turuväärtus Osakaal fondi aktivate turuväärtusest Premia Külmhoone Betooni 4, Tallinn sept % K-Rauta tööriistakauplus Kreutzwaldi 89, Võru sept % Lepa kaubanduskeskus 1 Karja 4, Pärnu dets *ei konsolideerita UKU kaubanduskeskus Tallinna 41, Viljandi aug % Politsei ja pääste ühishoone Kreutzwaldi 5a, Rakvere nov % Lauteri büroohoone Lauteri 5, Tallinn dets % Kapitali maja büroohoone Ülikooli 6, Tartu mai % Pärnu mnt büroohoone Pärnu mnt 102, Tallinn dets % Äripäeva büroohoone Pärnu mnt 105, Tallinn dets % Mustika kaubanduskeskus Tammsaare tee ; 2013 juuli % Hotell Palace1 Vabaduse väljak 3 / Pärnu mnt ; apr *ei konsolideerita RAF Centrs Riia mnt 48, Jelgava märts % Narva Prisma Kangelaste pr 29, Narva veebr % Laki büroohoone Laki 24, Tallinn jaan % Kadaka büroohoone Kadaka tee 63, Tallinn jaan % Stabu muusikakool Stabu 10, Riia märts % Stora Enso tootmishooned Piirimäe 10/10a, Saku juuli % Mediq logistikakeskus Kungla 2, Saue juuli % Logistika Pluss logistikakeskus Kuuli 10/Punane 73, Tallinn juuli % K-Rauta tööriistakauplus Tammsaare tee 49, Tallinn juuli % Hanza tootmishoone Silikaadi 6/8, Tartu juuli % Betoonia 1a laohoone Betoonia 1a juuni % Betooni 6, Garaazi 4 lao- ja büroohoone Betooni 6, Garaazi juuni % Kokku % 1 Lepa Keskus ja Hotell Palace kuuluvad Kontserni ühisettevõtetele, mida kajastatakse kapitaliosaluse meetodil aasta esimesel poolaastal on Kontserni kinnisvarainvesteeringutes toimunud järgmised muutused: Arendusjärgus kinnisvarainvesteeringud Valmis kinnisvarainvesteeringud Kinnisvarainvesteeringud kokku Saldo seisuga Soetused Kasum / kahjum õiglase väärtuse muutusest (lisa 6) Saldo seisuga\n22 Seisuga hindas Kontserni kinnisvarainvesteeringuid Colliers International, kasutades diskonteeritud rahavoogude meetodit. Õiglase väärtuse leidmisel on kasutatud järgmiseid eelduseid: Renditulu kasv aastas 0,79%-4,02% 1,5%-2,5% Kulude kasv aastas 2,5% 1,5%-2,5% WACC 9,2%-10,44% 10,5% Kapitalisatsioonimäär projektist väljumisel 8,0%-9,25% 8,5%-9,5% 10 Laenukohustused Pikaajalised laenukohustused Pikaajalised laenukohustused kokku sh. kohustuste lühiajaline osa sh. kohustuste pikaajaline osa, s.h Pangalaenud Kontserni laenulepingute lõpptähtajad jäävad vahemikku aastal ning laenuportfelli kaalutud keskmine intressimäär oli seisuga ,86%. 22\n23 11 Lühiajalised võlad ja ettemaksed Lühiajalised võlad ja ettemaksed Võlad tarnijatele Muud võlad Muud võlad kokku Käibemaks Dividendide tulumaks Üksikisiku tulumaks 1 1 Sotsiaalmaks 1 2 Maamaks 10 0 Maksuvõlad kokku Intressivõlad Võlad töövõtjatele 2 4 Võlad aktsiakapitali vähendamisel Üürnike tagatisrahad Muud viitvõlad 5 8 Viitvõlad kokku Saadud ostjate ettemaksed 17 5 Muud ettemakstud tulud 10 4 Ettemaksed kokku 27 9 Võlad ja ettemaksed kokku Edukustasu kohustus AS ning EfTEN Capital AS vahel on sõlmitud valitsemisleping, mille kohaselt saab EfTEN Capital AS edukustasu 20% kinnisvarainvesteeringute müügi- ja soetushinna vahelt juhul, kui hurdle rate on vähemalt 10% aastasel baasil. Edukustasu arvestatakse kõikide kinnisvarainvesteeringute kohta summaarselt, s.t kui kogumis müüakse mõni kinnisvarainvesteering soetushinnast madalama hinnaga, arvestatakse kasumlikult müüdud objektide edukustasust maha 20% soetushinnast madalamalt müüdud objektide müügikahjumist. Kontsern on seisuga arvestanud edukustasu kohustust summas tuhat eurot ( : tuhat eurot). Nimetatud edukustasu tekkepõhise arvestuse aluseks on kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse hinnangud. Kulud edukustasu muutusest kajastatakse Kontserni üldhalduskulude koosseisus (vt. lisa 5). 23\n24 13 Aktsiakapital Vastavalt üldkoosoleku otsusele 15. aprillist 2014 vähendas AS aktsiakapitali aktsia võrra. Käesoleva aruande koostamise hetkel on nimetatud protsess Äriregistris menetlemisel ning see lõpeb eeldatavasti aasta oktoobris. Aktsiakapitali vähendamisel tehakse investoritele väljamakseid kokku tuhande euro ulatuses. AS registreeritud aktsiakapitali suurus seisuga on tuhat eurot ( : sama). Aktsiakapital koosnes seisuga aktsiast ( : sama) nimiväärtusega 0,6 eurot. Käesolevas aruandes on hoolimata Äriregistris pooleliolevast menetlusest Kontserni finantsseisundist sisuliselt õigema arusaadavuse eesmärgil aktsiakapitali vähendus näidatud lühiajaliste kohustuste koosseisus (vt. lisa 11). AS aktsiakapital pärast menetluse lõppu on tuhat eurot ning see koosneb aktsiast. Ilma põhikirja muutmata on ettevõttel õigus aktsiakapitali suurendada euroni. 14 Tehingud seotud osapooltega AS loeb seotud osapoolteks: isikuid, kellele kuulub üle 10% AS aktsiakapitalist; AS juhatuse liikmeid ning juhatuse liikmetele kuuluvaid ettevõtteid; AS nõukogu liikmeid ning nimetatud isikutele kuuluvaid ettevõtteid; AS töötajaid ning töötajatele kuuluvaid ettevõtteid; ühisettevõtet Lepa Keskus OÜ; EfTEN Capital AS-i (fondivalitseja). Kontsern on seisuga andnud hotell Palace renoveerimiseks ühisettevõttele EfTEN SPV11 OÜ laenu summas tuhat eurot ( : 650 tuhat eurot). Laenu lõpptähtaeg on ja intressimäär 4% aastas. Kontsern ostis EfTEN Capital AS-lt aastal I poolaastal valitsemisteenust summas 517 tuhat eurot (2013 sama periood: summas 336 tuhat eurot). AS ei ostnud muudelt seotud osapooltelt ega müünud seotud osapooltele aasta I poolaastal muid kaupu ega teenuseid. Kontserni juhatuse ega nõukogu liikmetele ega ka aasta I poolaastal tasusid ei arvestatud ega makstud. Kontsernil oli aasta I poolaastal üks töötaja, kellele arvestati koos maksudega tasusid kokku summas 16 tuhat eurot. 24\n25 15 Emaettevõtte konsolideerimata aruanded Emaettevõtte konsolideerimata kasumiaruanne I poolaasta Müügitulu Müüdud teenuste kulu Brutokasum Üldhalduskulud Ärikasum Finantstulud ja -kulud Kasum enne tulumaksu Dividendide tulumaksukulu Aruandeperioodi puhaskasum Emaettevõtte konsolideerimata koondkasumiaruanne I poolaasta Aruandeperioodi puhaskasum Muu koondkasum/-kahjum: Riskimaandamisinstrumentide ümberhindluse kasum/-kahjum Muu koondkasum/-kahjum kokku Aruandeperioodi koondkasum kokku\n26 Emaettevõtte konsolideerimata finantsseisundi aruanne Varad Raha ja raha ekvivalendid Nõuded ja viitlaekumised Käibevara kokku Põhivara Pikaajalised finantsinvesteeringud Pikaajalised laenunõuded Põhivara kokku VARAD KOKKU Võlad Lühiajalised kohustused kokku Edukustasu kohustus Pikaajalised kohustused kokku Kohustused kokku Aktsiakapital Ülekurss Kohustuslik reservkapital Jaotamata kasum Omakapital kokku KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU\n27 Emaettevõtte konsolideerimata rahavoogude aruanne I poolaasta Rahavood äritegevusest Puhaskasum Puhaskasumi korrigeerimised: Intressitulud ja intressikulud Kasum/-kahjum tütar- ja ühisettevõtete õiglase väärtuse muutusest Saadud dividendid Ettevõtte tulumaksukulu Rahavood äritegevusest enne käibekapitali muutuseid Äritegevusega seotud nõuete ja kohustuste muutus Rahavood äritegevusest kokku Rahavood investeerimistegevusest Tütar- ja ühisettevõtete soetus Kontsernikonto nõude muutus Antud laenud Antud laenude tagasimaksed Saadud dividendid Saadud intressid 30 4 Rahavood investeerimistegevusest kokku Rahavood finantseerimistegevusest Saadud laenud Laenude tagasimaksed Makstud intressid Makstud dividendid Makstud dividendide tulumaks Aktsiate emiteerimine Rahavood finantseerimistegevusest kokku RAHAVOOD KOKKU Raha ja raha ekvivalendid perioodi alguses Raha ja raha ekvivalentide muutus Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus\n28 Emaettevõtte konsolideerimata omakapitali aruanne Aktsiakapital Ülekurss Kohustuslik reservkapital Riskimaandamise reserv Jaotamata kasum Kokku Saldo Aktsiate emiteerimine Dividendide väljakuulutamine Eraldised reservkapitali Aruandeperioodi koondkasum Saldo Saldo Aktsiakapitali vähendamine Dividendide väljakuulutamine Eraldised reservkapitali Aruandeperioodi koondkasum Saldo Täiendav informatsioon aktsiatega seotud muudatuste kohta on esitatud lisas 13. Emaettevõtte korrigeeritud konsolideerimata omakapital (äriseadustikus kehtestatud nõuetele vastavuse arvestamiseks) on järgmine: Emaettevõtte konsolideerimata omakapital Tütar- ja ühisettevõtete väärtus emaettevõtte konsolideerimata bilansis (miinus) Tütar- ja ühisettevõtete väärtus arvestatuna kapitaliosaluse meetodil (pluss) Kokku\n29 Juhatuse ja nõukogu liikmete allkirjad aasta I poolaasta raamatupidamise aruandele Käesolevaga kinnitame AS a I poolaasta raamatupidamise aruandes toodud andmete õigsust. Arti Arakas Nõukogu esimees Siive Penu Nõukogu liige Erkki Raasuke Nõukogu liige Sander Rebane Nõukogu liige Jaan Pillesaar Nõukogu liige Laire Piik Nõukogu liige Martin Hendre Nõukogu liige Tauno Tats Nõukogu liige Viljar Arakas Juhatuse liige Tõnu Uustalu Juhatuse liige 29\nEfTEN Real Estate Fund III est.pdf\nKonsolideeritud majandusaasta aruanne 2018 EfTEN Real Estate Fund III AS Registrikood: 12864036 Aruandeaasta algus: 01.01.2018 Aruandeaasta lõpp: 31.12.2018 Aadress: A. Lauteri 5, 10114 Tallinn E-posti


Politseinikud aitasid soises metsas ekselnud mehe koju tagasi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitseinikud aitasid soises metsas ekselnud mehe koju tagasi\n26. november 2013, 9:34\nPühapäeval aitasid Jõgeva politseinikud Kääpa jõeäärsest soost välja matkama läinud ja ära eksinud mehe.\nPühapäeval kella 13.15 paiku helistas Lõuna prefektuuri juhtimiskeskusele 32-aastane loodushuvilisest rumeenlane, kes teavitas, et ta on Tartumaal Matjamaa kandis metsa ära eksinud. Mees selgitas juhtimiskeskuse korrapidajale, et loodushuvilisena on ta sealses metsas matkamas juba teist päeva, kuid kuna tema mobiiltelefoni aku on navigatsiooniseadme kasutamisest tühjenemas ning ta ei tunne ka ümberkaudseid metsi, on ta kaotanud õige tee.\nEksinud mees kirjeldas politseile, et viimane asustatud koht, mida ta mäletab, oli Välgi ning nüüd liigub ta edasi suunaga Kaiu järve poole. Vahepeal olla mehe sõnul maapind muutunud soisemaks ning ümbrus metsikumaks.\nSaadud olustiku kirjelduse põhjal alustasid Jõgeva patrullpolitseinikud eksinud mehe otsinguid. Politseinikud liikusid Pataste ja Kaitsemõisa kanti, kus eksinu leidmiseks kasutati operatiivsõiduki sireene. Kuna mees oli politseinikest ligikaudu viis kilomeetrit eemal, siis ta sireene ei kuulnud ning politseinikud jätkasid mehe otsinguid.\nVeel ühel korral tuli eksinud mehe kriitilise piiri tühjenenud mobiilile helistada ning üle täpsustada, kus mees täpselt asub ning mida ta seal näeb. Eksinud mees selgitas, et ta liigub mööda Kääpa jõe äärt Kaiu poole ja näeb teisel pool kraavi mahajäetud talu, mille ees seisab punane sõiduauto.\nPolitseinikud selgitasid välja, kus asub kirjeldatud talu ning sõitsid talule võimalikult lähedale. Piki jõeäärt kõndides märkasid politseinikud kella 14.20 paiku teisel pool kraavi ringi uitamas eksinud meest. Teineteist märganuna püüdsid politseinikud ja loodushuviline leida sobilikku kohta kraavi ületuseks, kuid parima sobiliku koha puudumisel tuli mehel politseinikeni jõudmiseks sumbata läbi soise kraavi.\nLäbimärg rändaja võeti sooja patrullauto peale ning toimetati turvaliselt Tartusse oma koju. Mees oli soos sumpamisest läbimärg, kuid meedikute abi ta ei vajanud.\nJõgeva politseijuht Ivar Dubolazov sõnas, et kui inimene on eksinud ja on oht jääda pimeda peale, tulebki abi saamiseks aegsasti politsei poole pöörduda. «Samuti ei ole liiast meelde tuletada, et metsa või matkama minnes peab veenduma, et kaasas oleks täislaetud akuga mobiiltelefon, millega endale vajadusel abi kutsuda,» märkis Dubolazov.


Juris Doctor (JD) programm 2022\nMeie uuenduslik Juris Doctor (JD) programm rõhutab oskustepõhist koolitust ja valmistab teid ette edukaks ja rahuldust pakkuvaks karjääriks juristi ametis. Loote eduka õiguspraktika aluse traditsiooniliste esimese aasta kursuste kaudu, keskendudes õiguslikule analüüsile, uurimistööle ja kirjutamisele, ning alustate kohtumist karjäärinõustajatega, et teha kindlaks töövõimalused õigusteaduskonnas ja mujal. Osalete paljukiidetud programmis STEPPS, kus omandate kliendi-advokaadi simulatsioonikursuse kaudu õigusteaduse eetiliseks praktikaks vajalikke teadmisi ja oskusi. Samuti saate osaleda mitmesugustel kursustel, mis on mõeldud advokatuurieksamiks ja õigusteaduse karjääriks valmistumiseks. Saadaval on ka erikursused ja kogemusõppe võimalused.\nKapten Euroopa Human Rights LL.M.\nRahvusvaheline ja Euroopa maksukava


Piparkoogipõhjal toorjuustutort pohladega | Buduaar\n2011. aasta 28. november 20:08\nLume valevat ootust peame kannatlikult veel edasi lükkama. Senikaua võib köögis valmistada lumevalge vahuse tordi, kus punavad pohlad annavad mõnusat hapusust ja piparkoogine põhi lahedat pikantsust. Siin võib kreemi koostisaineid vabalt muuta ja želatiini kindlasti kasutama ei pea, kui lasete tordil külmkapis üleöö seista, jääbki tort lahedalt vahune ja suussulav.\nLume valevat ootust peame kannat-likult veel edasi lükkama. Senikaua võib köögis valmistada lumevalge vahuse tordi, kus punavad pohlad annavad mõnusat hapusust ja pipar-koogine põhi lahedat pikantsust. Siin võib kreemi koostisaineid vabalt muuta ja želatiini kindlasti kasutama ei pea, kui lasete tordil külmkapis üleöö seista, jääbki tort lahedalt vahune ja suussulav.\n2 pakki vahukoort (400ml )\n2 ricotta kohupiimapastat (500g)\n2 toorjuustu (300g)\n1 šokolaad (100g)\nPõhja jaoks purusta piparkoogid kombainis, sulata või, sega või piparkoogipuruga kokku ja mätsi küpsetuspaberiga kaetud koogivormi (26cm) põhjale, pane külma tahenema.\nKreemi jaoks vahusta vahukoor suhkru ja vaniljesuhkruga. Toorjuustude valik on väga lai, mina kasutasin Farmi naturaalset toorjuustu. Kausis sega toasoe toorjuust kohupiimapastaga, lisa suhkur. Suhkru kogust võib kindlasti muuta, oleneb, kui magusat kooki soovite. Kohupiimadest on mu lemmikuks saanud OTTO ricotta kohupiimapasta, kreemis jääb ta hästi pehme ja sametine. Purusta kahvliga banaan, sega kreemi hulka. Lisa pool vahukoorest. Sulata vesivannil šokolaad, veidi jäta šokolaadi kaunistuseks, lase jahtuda ja sega kreemi hulka. Tükelda mõned piparkoogid kreemisse. Sega meelepärane kogus pohli valge vahu hulka. Võid kreemi jaoks pohlad ka vähese suhkruga peenestada. Vala kreem piparkoogipõhjale, lusikaga ringjaid liigutusi tehes. Siis lisa allesjäänud vahukoor, tee vahukoorele ka lusikaga ümmargused paid, siis jääb kreemivahu sisse kaunis muster.\nHoia külmkapis üleöö, kaunista soovi järgi pohlade, piparkoogipuru, riivitud šokolaadiga. Magusalt mahe piparkoogine tordilõik kodumetsa punavate pohladega hea tassi kohviga, samm teisele advendile lähemale.


Pille Ivask • 18. juuli 2018 kell 9:16\nJaapani peaminister Shinzo Abe (keskel) Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker (vasakul) ja Euroopa Komisjoni president Donald Tusk (paremal). Foto: Reuters/Scanpix\nCNN kirjutab, et Euroopa Liit ja Jaapan sõlmisid eile aegade suurima vabakaubandusleppe, mis kaotab tariifid pea kõikidelt toodetelt.\nKaubandusleppe suurust aitavad hoomata numbrid: leppega puutub ühel või teisel moel kokku 600 miljonit inimest ning kaks majandust kokku moodustavad kolmandiku maailmamajandusest. Ühtlasi on kaubandusleppe puhul märkimisväärne, et see tuleb ajal, mil riikide omavahelistes suhetes võtab maad protektsionism.\nLeppes seisab, et Euroopa eksportijate jaoks kaovad veinile ja juustule seatud tariifid. Jaapani autotootjad saavad aga Euroopa Liitu tuua oma autosid ning elektroonikat varasemast soodsamatel tingimustel.\nEuroopa Komisjoni president Donald Tusk kiitis lepet ning sõnas, et tegu võib olla „suurima kahepoolse leppega, mis eales sõlmitud“. „Euroopa Liidu ja Jaapani vahelised suhted pole iial tugevamad olnud. Geograafilises mõttes asume me teineteisest kaugel, ent poliitilises ja majanduslikus plaanis oleme lähemal kui eales varem,“ teatas Tusk.\nEuroopa Liidu andmetest selgub, et Jaapani ning Euroopa Liidu vahel oli möödunud aastal 129 miljardi euro jagu kaubavahetust.\nMaailma Kaubandusorganisatsiooni andmetest selgub, et kaubandustariifid on praegu rekordmadalad. Euroopa Liidu kaupadele kehtib Jaapanisse eksportides 1,6% suurune maks, samas kui Jaapani kaupadele 2,9% maks, kui need Euroopa Liitu saabuvad.\nEuroopa Liidu andmetel maksavad liitu kuuluvate riikide ettevõtted igal aastal umbes miljardi euro ulatuses tariife, et oma kaupu müüa.


Prangli saarel alustab tööd esmaabiosutajate brigaad - Tervis\n31. märts 2020, 16:22\nKiirabi, foto on illustratiivne.\n1. aprillil alustab Prangli saarel tööd esmase abi brigaad, mille koosseisu kuuluvad spetsiaalse väljaõppe läbinud kohalikud elanikud, kes on saarelt Põhja-Tallinna regionaalhaiglale partneriks.\nTegemist oli algselt terviseameti ja regionaalhaigla koostöös sündinud väikesaarte erakorralise meditsiinilise teenindamise parandamise projektiga, millega alustati juba pea kümme aastat tagasi Kihnus.\nPüsielanikkonnaga Eesti väikesaared on lahutamatu osa Eesti territooriumist ning sealsel elanikkonnal on samuti õigus kvaliteetsele abile. Väikesaartel erakorralise meditsiiniteenuse kättesaadavuse parendamiseks mehitati esimene esmase abi brigaad 2011. aastal Kihnus, aasta hiljem liitusid projektiga Ruhnu ja Vormsi saar. «Tänaseks rahastab brigaade Eesti Haigekassa ning nad on üks osa Eesti kiirabisüsteemist. Aprillist oleme valmis alustama tööd Prangli saarel,» ütles regionaalhaigla reanimobiiliosakonna juhtaja dr Andrus Remmelgas.\nKohapealsete abistajate peamisteks ülesanneteks on abivajaja seisundi kirjeldamine ja tema telemeditsiiniliste vahendite abil uuritavaks, s.o arvutiekraanil nähtavaks muutmine haigla telemeditsiini arstile. Arst saab jälgida patsiendi elulisi näitajaid ja videosilla vahendusel ka sündmuskohta. Tema juhendamisel antakse patsiendile esmaabi ning otsustatakse edasise meditsiiniabi või haiglasse transpordi vajadus. Paralleelselt saab kogu vajaliku teabe regionaalhaigla reanimobiilibrigaad, kes valmistub vajadusel väljalennuks. «Loomulikult ei ole väljaõpetatud inimesed valmis täies mahus raskes seisus patsiente ravima, kuid selline häirekeskusega kooskõlastatud käitumismuster peaks lõppkokkuvõttes tagama haiglaravi vajava patsiendi kiirema äratoimetamise saarelt,» lisas dr Remmelgas.


RUKKIRÄÄK <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nRukkirääk on hästi tuvastatav oma laulu krääk- krääk või kreep- kreep järgi. Ta laul on vali ja see kostub väga kaugele. Rukkirääk kaalub umbes 150 grammi ja ta sulestik on roostepruun.\nRukkirääk on levinud Euraasia metsa- ja stepivööndis. Eestis on rukkirääk väikesearvuline lind. Talle meeldib elada niisketel niitudel, vilja- ja ristikupõldudel ning raiesmikel.\n· Lähimad sugulased\nRukkirääk kuulub kureliste seltsi ruiklaste sugukonda.\nRukkiräägu pesa on maapinnal rohu sees ja puhmaste vahel. See on lohk, mis on kuivade rohukõrte ja samblaga hoolikalt ääristatud. Pesa läbimõõt on umbes 12- 15 cm, kõrgus umbes 7- 9 cm ja sügavus umbes 3,5 cm.\nMunemine algab siis kui pesa on valmis. Täiskurn sisaldab tavaliselt 7- 12 muna.\nMunade mõõtmed on umbes 39- 42 mm x 29- 30mm. Haudumine kestab 15- 17 päeva. Poegi haub ja kasvatab emalind üksi. Peale koorumist, kui udusuled on kuivanud viib emalind nad pesast eemale. Emalind kaitseb neid eemalt ja valvab ohu eest. Ühe nädala vanuselt lahkuvad pojad pesast.\nRukkirääk sööb loomset ja taimset toitu, mitmeid putukaid, usse, nälkjaid, ämblikke, seemneid ja viljateri.\n· Saabumine ja lahkumine\nRukkirääk on hiline saabuja, mil põldudel on rohttaimed juba küllalt pikaks kasvanud. Kohale jõudes hakkab kohe paaritumine. Rukkirääk talvitub Aafrikas. Augustis, septembris või vahel oktoobris algab tema talvereis.


MACHO MAN Tartu osta alates 24€\nMacho Man Tartu\nSpray Macho Man parandada potentsi osta Tartu\nEduka ostu Macho Man Tartu vaja on:\nSaad Macho Man posti kulleriga koju (pärast makse helistamiseks)\nTäna soodustus -50%, успейте osta madala hinnaga Macho Man.\nKust osta Tartu Macho Man\nSisestage oma isiklikud andmed tellimuse vormi saada spray parandada potentsi Macho Man Tartu väike hind. Oodake, kuni kõne konsultant tellimuse spray Macho Manjuht helistab sulle, et telefoni lähiajal. Tasuda paki võimalik pärast selle kätte posti teel või kulleriga Tartu.\nMacho Man on üks kõige tõhusamaid vahendeid, et potentsi, mida on võimalik osta alates tänasest. Lihtne kasutada ja on täiesti ohutu, ta aitab igal mehel Tartu saavutada täiuslik tulemus. Teie naine on rahul ärakasutamine, et sa on võimeline pärast kasutamist spray.\nKuidas osta spray Macho Man Tartu\nNeile, kes soovivad saada kehtiva pakkumise -50% Macho Man Tartu (Eesti), pead sisestama oma nimi ja telefon, jõuab lähima aega teiega võetakse ühendust manager täpsustamiseks ja tellimuse vormistamise tarne Macho Man aadressil. Maksad ainult pärast kättetoimetamine posti teel või kulleriga. Täpne hind väljumist helistada Macho Man kuller kuni valitud aadressi võib varieeruda sõltuvalt linn Eestis, uuri hinda reisikonsultandilt peale tellimuse spray Macho Man parandada potentsi ametlikul kodulehel.\nHarjutused potentsi, kavandatud professionaalse spetsialistid võimelised aidata lahendada probleeme seksuaalse elu. Harjutuste kompleks, et potentsi.\nKuidas taastada potentsi, kui mingil põhjusel mees on muutunud raskemaks teha tavaline vahekord? Mida teha, kui teie erektsioon on muutunud vähem väljendunud, kuid mõtteid eelseisva intiimne kuupäev kogub hirmud? Nendele küsimustele vastab see artikkel.\nTellida Tartu Macho Man 50% soodus


Isolaatoriga lesta vastu – Mesindusekspert.ee\nMesindusekspert on äge firma. Nad on uuendusmeelsed, neil on palju innovaatilisi tooteid. Ja üldse, kogu inventar on mõistliku hinnaga. Ja mis peamine: nad teavad, mida müüvad!\nMardi talu, Kehra küla, Anija vald, Harjumaa\nHelista palun ette 562 79700\nTartus: Vitamiini 4 Tööaeg\nHelista palun ette 5656 0224\nMelisa automaatvurride seadistamine\nInformatiivne video üraskitest!\nÜraskite lendlus on alanud\nVäike samm mesinikule, kuid tohutu hüpe mesilasperede tervise heaks!\nTEHKEM MESILASTELE HEAD!\nVarroalesta tõrje ISOLAATORI abil on ilmselt kõige efektiivsem biotehniline varroalesta tõrje meetod.\nSee on lihtne ja igaüks saab hakkama. Süsteem on pärit Taanist, seda on edasi arendanud ja mõned aastad propageerinud Aimar Lauge.\nMis on selle meetodi peamised eelised?\nVäga tõhus keemiavaba tõrjemeetod. See on pehme ja sõbralik mesilastele, kuid saatuslik lestale. Ei mingit keemiat, augustikuise põhitõrje teeme ära juba juunikuus! Augustis on mesinikul niigi palju tegemist: mee võtmine, perede koondamine, mee vurritamine, söötmine. Kasutades isolaatortõrjet on efektiivsus kirjanduse andmetel ca 90% ja saame augustikuist lestatõrjet vähendada. Viimane tilgutamine oktoobri lõpus tuleb siiski kindlasti teha.saame rohkem mett, sest vähendame toodanguperes hauet ja haudmehooldust peameekorje ajal.saame teha lihtsalt ja odavalt uusi peresid. Sellele saab lihtsalt anda paarumata emad (odavamad), sest pered moodustatakse ainult kaanetatud kooruvast haudmest.\nMis on isolaatori idee, kuidas see töötab?\nLest vajab paljunemiseks vältimatult mesilasvaklu. Kasutame isolaatorit lestapüünisena. Lestal pole pääsu, sest mujal peres enam hauet ei ole ja nad kõik kolivad sinna. Isolaatorist (ja perest) võtame haudme välja 3 korda 24-27 päeva jooksul. Nii eemaldame perest peaaegu kõik varroalestad.\nMis saab isolaatoris olevast lestadest kubisevast haudmest edasi?\nSellest haudmest teeme idupere, mida töötleme selle koorumisel oblikhappega. Nii vabaneb ka idupere pea täielikult lestast.\nAga kui ma ei taha uusi peresid juurde saada?\nKui peresid juurde ei taha, siis võid hiljem uuesti põhiperega ühendada. Sel moel on ka lihtne ja odav emavahetust teha. Sügisepoole võtad põhiperest ema ära ja ühendad iduperega, kus on noor paarunud ema. Nii saad tugeva, noore emaga põhipere, kes läheb talvele kindlalt vastu.\nArvan, et mul ei ole nii palju lesta, et tasuks sellega jännata?\nLesta on igas peres alati. Isegi siis, kui oled korralikult tõrjet teinud. Lest levib naabrusest leskede abil. Samuti röövimise ehk võõraste tarude külastamise teel, mida rohkem või vähem ikka esineb. Madalat lestasuse taset ongi raske visuaalselt hinnata, kuid kasvõi üks lest mesilase seljas vähendab tema eluiga ja toodanguvõimet poole võrra.\nAga kui me võtame põhiperest 24-27 päeva jooksul kogu haudme ära, siis jääb ju see pere väiksemaks, korjemesilasi on vähem ja seega saame vähem mett?\nVastupidi. Kui me ajastame isolaatortõrje peakorje eelsele ja -alguse ajale, siis mesaame hoopis märgatavalt rohkem mett.\nVäga lihtne ja loogiline. Munast saab korjemesilane ca 40 päevaga (haue 21p + tarumesilane 20p). Seega, seda seltskonda, kes peakorjeajaks ei jõua korjemesilaseks areneda, ei ole mesiniku seisukohast üldse vaja. Need on nö „muidusööjate” põlvkond. Talve nad ka üle ei ela, sest talveks on nad bioloogiliselt juba liiga vanad.\nMe teame ka seda, et haue nõuab mesilastelt palju hoolt, süüa, soojust jm ressurse (see kõik tuleb ju tegelikult meetoodangu arvelt). Mesilaste vanuseline tööjaotus on siiski veidi libisev. Kui me ajastame isolaatortõrje alguse ca 2 nädalat enne peakorjet, siis on meil peakorje ajal toodanguperedes vähem hauet ja see asub kompaktselt (isolaatoris) ning nõuab see vähem ressursse. Osa mesilasi, kes muidu oleksid hõivatud haudme hooldamisega, saavad juba varem korjele lennata. Nii saame rohkem mett.\nKas ma saan sellega hakkama, kas see on keeruline ja töömahukas?\nEi ole üldse keeruline. Vastupidi, see on lihtne ja loogiline. Kõige keerulisem on esimesel korral ema otsimine ja kõige töömahukam on inventari tassimine. Kõik muud vajalikud tegevused tehakse tavapärase mesilahoolduse graafiku alusel ehk ca 8-9 päeva tagant ega võta eriti lisaaega.\nKui see nii lihtne ja efektiivne on, miks siis seda seni eriti laialt kasutatud pole?\nHarjumused ja mugavus on progressi kõige suurem pidur. Harjumuste muutmine on raske ja nõuab mugavustsoonist väljatulekut. Isegi siis, kui see tundub väga mõistlik. See on inimlik mugavus. Ka pole isolaatoreid seni olnud vabalt saada, pigem on neid tehtud eritellimusel.\nKust saab isolaatoreid?\nMesindusekspert müüb isolaatoreid hea hinnaga ca 9,-€. Isolaatortõrje korral ei pea sa enam investeerima muudesse varroatoositõrje seadmetesse ega ostma kalleid ravimeid. Loe kogu jutt hoolega läbi, argumente on mitmeid.\nPaneme ema 2-raamisesse isolaatorisse (ER või LG). Farrar puhul 4 raami. 8-9 päeva pärast eemaldame täismunetud raamid ja paneme isolaatori kõrvale. Emale anname isolaatorisse munemiseks uued kärjed. Kuna mujal peres enam lahtist hauet pole, siis kolib kogu lest isolaatorisse! Järgmise 8-9 päeva pärast on eelmisel korral isolaatori kõrvale pandud haudmekärjed nüüd 18-päeva vanused. Nendest teeme idupere. Võtame kahest tarust kokku 4 raami sellist hauet (farrar puhul 8) + 2 katteraami ja paarumata mesilasema. Isolaatorist võtame täismunetud kärjed ja paneme need jälle isolaatori kõrvale. Isolaatorisse paneme emale uued kärjed ja kordame kogu tsüklit. Isolaatori läbib niimoodi 3 kärjeringi (kolm 8-9. päevast tsüklit). Iduperes on hiljemalt nädala pärast kogu haue koorunud, aga uus ema veel ei mune. Lest on kaitsetu. Nüüd teed seal oblikatõrje- massimõrv! Sellega oleme põhiperes juba juunis-juuli algul ära teinud augustikuise peamise lestatõrje ja saame augustikuist tõrjet ja keemiat vähendada. Päris ära jätta siiski ei või, sest august on röövimiste aeg ja tugevad pered käivad naabrite nõrgemate perede juures vargil, tuues sealt “saagiks” kaasa ka lesta. Samuti levitavad lesta lesed, kes käivad “naistes” erinevates tarudes. Vajalik on kindlasti veel oktoobri lõpus tilgutamine (1x).\nVäike samm mesinikule, kuid tohutu hüpe mesilasperede tervise heaks! TEHKEM MESILASTELE HEAD!\nLähen e-poodi isolaatorit ostma >>>


Algamas on suured päevad - Alkeemia\nAlgamas on suured päevad\nAlgamas on aasta kauneim aeg, mida maakeeles kutsutakse suurteks päevadeks, suviseks päevapesaks, päevakäänakuks, leedoks ning uuemal ajal jaaniks. Teisipäeval 21.06. on pööripäev ja päike jääb oma suvisesse pessa. On ajastaja pikimad päevad ja lühimad ööd. Peagi tähistame tule ääres valguspüha, et luua endale ja lähedastele tervist ja õnne, vahendab Maavald.ee.\nJuba mõned päevad enne suvist pööripäeva jõuavad kätte aasta pikimad päevad ja lühimad ööd. Aega pööripäevast (21.06.) kuni leedolaupäevani (23.06.) teab vanarahvas kui suvist päevapesa. Taevaharjal kõrgel pesas istuv päike täidab kõik elava erilise väega ja paneb inimesed rõõmsalt pühi pidama. Suurte päevade kõrghetk on leedolaupäeva õhtul, 23.06. Leedopäeva järel pöörab päike pesast välja. Päevad hakkavad taas lühemaks jääma ning veerevad talvise päevapesa ehk jõulude poole.\nLeedopäevaks tuleb hakata valmistuma juba varem. Pannakse käima koduõlu ning valmistatakse, või varutakse pühadetoidud. Nendeks on kõikvõimalikud vanemad ja uuemad piimaroad nagu või, munavõi, kohupiim, sõir, juust, aga ka kohukesed, jogurt, jäätis jms. Mõned päevad enen pühi tehakse puhtaks lõkkekoht, et olla kindel, et seal pole linnupesi ega loomi. Leedolõke seatakse kokku ainult puidust jm taimsest kraamist. Mingi sodi, ega mustus ei või pühasse tervist ja õnne loovasse tulle sattuda.\nLeedolaupäeval tehakse pühadetoitu. Koristatakse hoolikalt toad ja köetakse saun. Sauna minnakse loomulikult värske vihaga. Kui toad on puhtad, tuuakse sisse kaseoksad. Värskeid oksi võib pista majaräästasse ja peenarde ümber ning nendega võib ehtida ka kiige ja lõkkekoha.\nLeedotulele antakse kahjaks ehk anniks esimene osa kaasa võetud söögist ja joogist. Kes tahab teha seda pidulikumalt ja vägevamalt, võib kõndida peale tule süütamist toiduga kolm korda päripäeva ümber tule. Ja kui end siis tule ääres soojendada, rõõmustada, laulda ning mängida, siis tuleb eelolev poolaasta kindlasti tervem ja parem.\nHeal lapsel mitu nime. Jõhvi kihelkonnas on öeldud pühadeaja kohta suured päevad. Leedutule nimetus on tuntud Muhumaal, kus säilinud muidki põliseid tavasid ja tõekspidamisi. Päevapesa, päevakäänak, pööriaeg jms on öeldud mitmel pool. Jaanipäeva nimetus on aga pärit kirikukalendrist ning pühendatud juudi soost Johannesele (Johannes – Jaan) selleks, et põlisrahvaste kesksuvepüha kiriku huvides üle võtta. Eelolev suveharjapüha on oma ja põline, see pühitseb meie looduse imet – päikesevalguse kõrgaega. Püha põlised nimetused on nagu nõiasõnad, mis loovad selle väega tugevama sideme.\n- Tehke lõkkekoht enne pühi puhtaks ja seadke valmis tulepuud\n- Igaüks võtku tule jaoks kaasa kasvõi üks raoke\n- Las tule süütab kõige vanem ja väärikam koos lastega.


Lauri Luik: Tallinna Tehnikaülikooli seadus toetab Eesti uusi edulugusid - Riigikogu\nLauri Luik: Tallinna Tehnikaülikooli seadus toetab Eesti uusi edulugusid\n20.04.2014 / Fraktsioonide teated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nKolmapäeval läbis Riigikogus esimese lugemise Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) seadus.\n„Tallinna Tehnikaülikooli seaduse eesmärk on aidata kaasa uute Eesti edulugude tekkele tehnikateaduste vallas. Tartu ülikool on täna ainus avalik-õiguslik ülikool, millel on oma seadus, samas on Eestis enamikel avalik-õiguslikel juriidilistel isikutel reeglina oma seadus. On igati loogiline, et ka TTÜ-l kui eeskujulikul teadusülikoolil, juhtival tehnikahariduse ja -teaduste edendajal on oma seadus,“ lausus Riigikogu kultuurikomisjoni juhtiv reformierakondlane Lauri Luik.\n„Kui me saame seadusandlikul tasandil kuidagi kaasa aidata, et ülikoolid suudaksid oma funktsioone senisest veelgi paremini täita, siis loomulikult teeme seda. Uus Tallinna Tehnikaülikooli seadus on ilmekas näide ülikooli enese initsiatiivist ja koostööst riigiga,“ lisas Luik.\nKultuurikomisjoni esimehe sõnul on TTÜ seaduse näol tegu uue terviktekstiga, mis sätestab ülikooli juhtimise, õppe- ja teadustöö, finantseerimise jm olulisemad valdkonnad seadusandlikul tasandil.\nUue seadusega uuendatakse ülikooli juhtimisstruktuuri, võimaldades ülikoolil oluliselt suuremal määral kaasata juhtimisprotsessidesse ka akadeemilisest kogukonnast väljaspool olevaid isikuid. Kõrgeimaks juhtorganiks saab kuratoorium, mille liikmetest üle poole nimetavad ülikoolivälised osapooled väljastpoolt akadeemilist kogukonda.\nÜlikoolile antakse kuratooriumi otsusel õigus tagada omatulude arvelt ülikooli põhikirjaliste ülesannete täitmiseks asutatud juriidiliste isikute kohustusi ja anda neile laenu tingimusel, et selliste kohustuste suurus kokku ei ületa 10% ülikooli eelarveaasta omatuludest. Seadusega luuakse riigieelarvest ka toetatavad professuurid vastavate teadusvaldkondade arendamiseks, kui edasiarendus kehtivatele rahastamismeetmetele.\nTallinna Tehnikaülikooli seadus on kavandatud jõustuma 2014. aasta 1. septembril.\nKalle Palling: e-residentsus on Eesti edulugu 18.12.2018\nHanno Pevkur: koalitsioon koos EKRE-ga ütles sünnijärgsetele eestlastele EI 13.12.2018\nReformierakonna fraktsioon otsustas hääletada 2019. aasta eelarve eelnõu vastu. 12.12.2018\nAivar Sõerd: Selgus Eesti Energia rahaeraldise tegelik põhjus 10.12.2018


Brexit toob kaasa pikaajalise administratiivse kaose - ärileht.ee\nSuurbritannia peaminister Theresa MayFoto: Scanpix/ Reuters\nSoome ajaleht Iltalehi kirjutab, et Suurbritannial ja Euroopa Liidu vahel on suured erimeelsused ja nende ületamine näib võimatuna.\nBrexiti läbirääkimised on alles algamas, kuid on selge, et see võib viia pikaajalise administratiivse kaoseni. Põhjused on lihtsad. Kuigi möödas on juba aasta brexiti hääletusest, pole Suurbritannia praktiliselt ette valmistunud selleks, mida toob kaasa majanduslikult ja poliitiliselt lahkumine Euroopa Liidust. Theresa May nõrk valitsus ei tea, mida teha. Seevastu EL maad määravad selgelt tingimusi.\nTuhanded ettevõtted lahkuvad Suurbritanniast ja palkavad töötajad mujal Euroopa Liidus. Suurbritannial puudub kaasaaegne IT-lahendus tolli tööks ja piirikontrolliks. Tarkvara ei saagi valmis enne kui pole selge mis tingimustel Ühendkuningriik lahkub Euroopa Liidust.\nKuigi peaminister May ütles, et tööjõu vaba liikumise osas ei tule mingisugust üleminekuperioodi, ei hakka sellised piirangud kehtima kõigile. Näiteks vajab Suurbritannia hooajaliselt põllutöölisi, kuid ka arste ja õdesid EL maadest. Nendest ollakse juba aastakümneid sõltuvuses.\nBriti Brexiti-ministri endine personaliülem: EL-ist lahkumine oleks suurim õnnetus pärast Teist maailmasõda (40) 09.08.2017\nKümned tuhanded eurooplased on juba Suurbritanniast lahkunud (77) 29.08.2017\nEndine peaminister Tony Blair kutsus üles loobuma brexitist. Tema sõnul näitab iga päev, et brexit lööb Suurbritanniat nii poliitiliselt kui majanduslikult. Aastaga on saanud G7 kiiremini kasvavast majandusest kehvemaks majanduseks.\nUued investeeringud on hakanud minema mandrile. Finantssektori ettevõtete rahvusvahelised tegevused on viidud Frankfurti, Pariisi ja Dublini. Nael on kukkunud.\nKui Suurbritannia lahkub EL avatud taeva lepingust, viivad ka odavlennufirmad nagu Ryanair ja EasyJet oma Suurbritannia tegevused mujale.\nSuurbritannia ülikoolid ja uurimisasutused sõltuvad EL rahastamisest. Puudub info kuidas Suurbritannia plaanib seda rahastust asendada. Briti ülikoolide õppurid on harjunud rahvusvaheliste õpilasvahetusprogrammisega, mille asemele ei tule nüüd midagi.\nFinancial Timesi hinnangul on Blairi soovitatud brexitist loobumine väga raske. Kõigepealt peaksid britid oma arvamust muutma. See on praktiliselt võimatu.\nAjakavast ei peeta kinni. Kui Suurbritannia loobuks brexitist, peaks selline otsus jõudma Donald Tuski lauale enne 2019. aasta märtsi. Siis peaksid kõik 27 liikmesriiki kiitma heaks EL lahkumisest loobumise. Kõik liikmesriigid ei pruugi seda heaks kiita. Üheks suureks tüliõunaks kujuneks Margaret Thatcheri 19854. aastal välja kaubeldud tasandusmaksed EL eelarvest. Teiskes oluliseks teemaks on euroala tugevdamine, millele on Suurbritannia olnud vastu. Kolmandaks ei nähta EL eelarves Suurbritannia osalust.\nLisaprobleemiks on EL institutsioonide Suurbritaniast minema kolimine. Ka Helsingi soovib teiste linnade seas saada endale EL meditsiiniagentuuri. Kui kolimine juba käiks, ei nõustutaks institutsiooni asukoha tagastamist Londonile. Sama käib ka EL pangandusmaeti kohta.\nBrexiti aluseks võidakse võtta EL-Šveitsi vaheline suhe, kus Šveits on EFTA liige, kuid ei kuulu Euroopa majanduspiirkonda. Siis pääseks Suurbritannia EL turule ja saaks vaba tööjõu liikumise, kuid ei saa kaasa rääkida EL seadusandluse kujundamisel.\nSoome pensionifondi valitsejal on suur brexiti hirm\nIMF kärpis Suurbritannia majandusootust: Brexiti negatiivsed mõjud hakkavad ilmnema


Lammutamine luubi all - Äripäev\nLammutamine luubi all\nLammutamine, olgugi emotsionaalselt vastupidine tegevus ehitustööle, on siiski Ehitusseaduse mõistes ehitamine. Lammutamine nõuab projekti ja kooskõlastusi, ehitus- ja jäätmeluba ning vahest rohkemgi järelemõtlemist kui uue maja rajamine. Lammutamine on raske ja ohtlik töö ? jäätmed võivad olla tervisele kahjulikud. Lammutustööd toovad kaasa ootamatusi ja võivad avada (või hävitada) ajaloolisi väärtusi.\nHoone lammutamine ei pruugi olla lõpp, vaid pigem uue algus. Enamik ehitus- ja lammutusjäätmeid on taaskasutatavad pärast ümbertöötlemist või restaureerimist. Vana materjali taaskasutamine lisab kahtlemata ehitisele kultuuriväärtust.\nEhitus- ja lammutusprahi töötlemist, vedu ja ladustamist käsitlev Jäätmeseadus on praegu (28.01) Riigikogus kolmandal lugemisel. Kas ja millisel kujul seadus vastu võeti, räägitakse seminaril.


Film - Lehekülg 314\nLehekülg 314, kokku 314 Esimene ... 214264304310311312313314\nNäidatakse tulemusi 6 261 kuni 6 265, kokku 6265\n15.10.18, 17:35 #6261\nKäisin ka seda vaatamas. Rahvast pold sitaks, aga kõrval istuv düüd kes oli oma tulevase ex-piffi 1st datele toonud jä umbes 5ndaks minutiks magama.\nVisuaal oli ok, sest noh kellele ei meeldiks drooniga tehtud kino eks? Aga story, kui selline oli ... hmmmm mis story? Ma ei saanud aru kas ma vaatasin 1 põdra elu 3 aasta vältel või näidati randomilt loomi, kes 3a jooksul olid kaamera ette jäänud. Kaader kobrast, siis põder, natukene saarmast hulka, ja hops juba haigutavad hülged..... Imelik.\nMa jäin ka muidugi üsna kiirelt magama... Aga rahvast oli minu jaoks Haapsalu kohta üllatavalt palju.\n16.10.18, 12:42 #6262\nNüüd on neid filme kaks, millelt ma olen keset filmi ära kõndinud. Saage tuttavaks, Crazy Rich Asians. Ühesõnaga esialgu on vaene majandusdoktor ja tema poiss-sõber. Korraga tuleb poiss-sõbrale, kes on väga armas, aga väga kokkuhoidlik, kutse sõbra pulma ja ta mõtleb, et võtab enda armsa majandusdoktori Singapuri enda perekonnaga tutvuma.\nMajandusdoktor muidugi ei tea, et tema poiss-sõber on umbes kogu Aasia kõige rikkama perekonna liige Nick Young. Muudkui imestab, et ohmygod, kui ilusad esimese klassi sviidid on lennukis ja "issand, kas sa oled rikas" ikka, et siis sviidis armsalt musitada.\nJa siis jõuavad nad Singapuri, kus tehakse ilus külastus kohalikule söögiturule, kus räägitakse pikalt, et milline imeline kultuur seal peitub ja siis süüakse ja tehakse "oh, see on maailma parim söök". Enne seda muidugi imestatakse, et "oh kui ilus lennujaam siin Aasias on, meil NY-s on selline kole" ja sõidetakse imelise ilusa ilmaga, juuksed lehvimas. Kõikjal on muidugi endale koha ostnud mitmed suurfirmad, kelle riistad on kõik megadisainiga.\nAga kõik pole nii pilvitu, sest teised Nick Youngi pereliikmed on tegelikult väga rikkad ka ja nemad pole nii tagasihoidlikud ja üleüldse tahab pere matroon, et mees ikka abielluks mõne enda seisusest tegelasega, mitte mingi vaese majandusdoktoriga. Ainus toetaja on neil Nicki õde, kellel on ka lihtinimene abikaasaks, kes on väga tähtis sõjaväelane olnud, aga nüüd on suure firma tegevjuht, aga ka ikkagi maruvaene, sest naine peab tema eest varjama, kui ta ostab 1,2-millised Birma kõrvarõngad. Aga mitte seepärast, et ta mees pahane oleks, kuid tal on endal piinlik, et ta nii rikas on ja nii palju asju ostaib, sest tema ideaalse sixpackiga mees on väga romantiline, aga tunneb end vaese sõjaväelase ja tegevjuhina äkki veidi ebamugavalt.\nÜhesõnaga sel hetkel mul aitas. Ohkasin, võtsin asjad ja kõndisin minema. Ma olen neid 90-ndate stiilis Tahmanägusid ja Ka rikkad nutavad asju näinud küllalt. Tõsi, seal oli ikka tõeliselt vaene naine ja rikas mees, aga siin on veidi vähem vaene majandusdoktor ja väga rikas mees. Keegi ei anna kellelegi piitsa ka, mistõttu pole film isegi 50 halli varjundi tasemel, vaid selline leebem variant. Kedagi paljalt ka ei näe, lihtsalt kõik on rõõmsad, et nad on nii rikkad, aga kahjuks on ikka vana põlvkond natuke tagurlik ja üleüldse. Lõpuks tõenäoliselt ikka lepitakse ära ja vaene majandusdoktor saab sõrmuse sõrme ja trullallaa.\nRotten Tomatoes annab filmile 92 prossa, aga ilmselt seepärast, et muidu tunduks asi rassistlik, sest kuidas saab öelda sitast filmi kohta, kus on peaosas asiaadid. Mitte, et viimasel aastal pole umbes iga kolmas USA film toimumas kas osaliselt või täielikult Aasias ja näitlejate seas on ka alati keegi Aasiast. Äkki võiks meil ka hakata tegema filme laiematele turgudele? Näiteks Põrgu Jaani asemel võiks olla Põrgu Liu ja saaksimegi selle pasa äkki Kadri Simsoni kaudu Aasiasse maha müüdud?\n17.10.18, 13:41 #6263\nAasta jooksul on filmisõpru külastanud kaks legendaarset karu – karupoeg Paddington endanimelise saaga teises osas ja karupoeg Puhh kohe kinodesse jõudvas filmis „Christopher Robin ja Karupoeg Puhh”.\nElukoht: mõlemal karupojal London.\nLiik: Paddington on päris ehtne rääkiv karu Süva-Peruust, Puhh on täitsa rääkiv mängukaru Christopher Robini (Ewan McGregor) lapsepõlvest.\nLondon kummaski filmis: Paddington seikleb tänapäeval ja tema Londonis pole rääkiv karu eriline haruldus. Puhh tuleb Londonisse pärast II maailmasõda ja seal peavad kõik rääkivat karu hulluseks. Välja arvatud muidugi Christopher Robin.\nPõhiprobleem: Paddington peab heitlema teda ohustavate tegelastega – esimeses osas üritab Nicole Kidman temast topist teha ja teises osas satub ta Hugh Granti kuritöö eest vanglasse. Puhh tuleb päästma tööstressis olevat Christopher Robinit.\nKõige naljakam moment: Paddington unustab teises osas vangla pesumajas töötades pesumasinasse punase soki. Tagajärg on traagiliselt koomiline. Iiah sõidab jalad ülespoole kose suunas. Tagajärg on koomiliselt traagiline.\nPerekond: Paddingtonis on tegu korraliku tuumikperekonnaga, kus isa küll toriseb ja on ülihoolitsev, kuid keda tasakaalustab hipist pereema. Lapsed on varateismelised. Puhhi filmis on perekonnapea ületöötanud mees, abikaasa tunneb end üksinda ja laps on 8-9-aastane õnnetu tähelepanupuuduses tütar.\nPahalane: Kidman ja Grant teevad väga kõhedad rollid, eriti Kidman. Puhhis on pahaks tegelaseks egotsentrikust ülemus, kes laseb Christopher Robini peal liugu.\nKõrvaltegelased: Paddingtonis teevad paljud Inglismaa tuntumad näitlejad väga häid kõrvalosasid – eelkõige peaks mainima teise osa Brandon Gleesoni vanglakokana. Puhh rõhub pigem McGregori sarmile ja kõrvaltegelased oluliselt pilti ei jõua. Ühe ühise näitlejana jookseb läbi briti humorist Simon Farnaby, kes Paddingtoni filmides ei suutnud kuidagi teha vahet naiseriietes meestel ja pärisnaistel, Puhhis on tal lühike, aga meeldejääv taksojuhi roll.\nNutujärjestus: Kõige kindlam nutufilm on Paddington 2, seejärel Puhh ja kolmandal Paddingtoni esimene seiklus.\nKellele kumbki film mõeldud on: Paddington on otsast otsani koguperefilm. Võivad vaadata kolme-aastased, võivad vaadata pensionieelikud. Inglise kinokunsti üks vaieldamatuid tippteoseid antud vallas. Puhh sobib pigem juba vanemale vaatajale, sest põhirõhk on keskealise Christopher Robini peal, kelle jõudmine lapsepõlve rõõmude-murede juurde peaks põhiliselt sobima natuke elukogenumale vaatajale. Lapsele meeldivad kindlasti ka vägaarmsad animeeritud loomad, aga nende saabumise ja põhitegelaseks saamiseni läheb aega.\nRottentomatoesi hinnang: Paddingtoni filmid vastavalt 98% ja 100% heakskiitu, Puhhil 71%.\nÕhtulehe hinnang: Paddintoni esimene film 9, Paddingtoni teine film 10, Robini ja Puhhi ponnistus tubli 8.\n20.10.18, 00:16 #6264\nKahjuks ei ole film meie vinniest, vaid Vincent van Goghist. Film on täielik käsitöö, 100 poolakat maalisid kõik kaadrid õlivärvidega. Nomineeriti animatsiooni kategoorias parima filmi Oscarile ja mina ei saa aru, miks ei võitnud. Olen Coco'd näinud ja see pole midagi ligilähedastki. Ma olen liiga stunned, et pikemat hosiannat laulda, vaadake ja unustage esimese maailma mured.\nTisse ei näidatud, aga siiski lastele ei soovitata, sest filmis suitsetatakse ja juuakse ohtralt.\n20.10.18, 07:58 #6265\nma ei osanudki muud moodi tõlgendada seda kui, et austus tehtud töö eest ja äge kontseptsioon. nii võiks ka teised kuulsad pintslimehed minusugusteni tuua.


Aino Londi lugu | Kuldsete kätega käsitööline, kes on püganud presidendi lambaid - Delfi\nLäti piiri lähistel elav krapsakas Aino on rahuliku pensionipõlve pidamise asemel võtnud südameasjaks külakeskuse rajamise.\nMulgimaal Abja-Vanamõisa külas elav Aino Lond on küll 80-aastane, ent ei istu, käed rüpes. Tema talu ümber püüab pilku suur ja kaunis aed, mille hooldamise au kuulub tervenisti talle. Tütar pügab küll hekki ja niidab heina, aga Aino käib ise mööda peenraääri, pink käes, ja toimetab jõudumööda. Ta on väga osav ka käsitöös ja meisterdanud terve rahvariiete komplekti.\nKa Aino esivanemad olid osavate kätega. Omal ajal ostsid ta emaema ja emaisa Palu talu peremehe käest maalapi, kus kasvas ainult suur kasemets. Sinna ehitati tolle aja kohta suur ja uhke maja, kus jagus ruumi nii endile kui ka tütre ja poja perele, kummalegi oli ette nähtud kaks tuba ja köök.\nNii Aino ema kui ka ta ise olid suured tikkijad ja Saaremaa juurtega isa kuldsed käed ehitasid lähedal asuvasse Abjasse kolm maja.\nPere õnnelik pääsemine\nAino isa Ants Humal oli Teise maailmasõja aastatel Saksa okupatsiooni ajal Omakaitses ja kui algas Nõukogude okupatsioon, oli ta asumisele määratute nimekirjas. Väike Aino oli tol ajal küll alles kaheksa-aastane, kuid mäletab seda selgesti. „Isa viidi ära 1945. aastal. Meie jäime maha. Nimekirjas olime küll ja osa perekondi viidigi 1949. aastal järele. Aga isal oli täitevkomitees tuttav ja tema tõmbas meie nimed maha. Meil oli igaks juhuks kõik kraam juba valmis pandud, isegi õmblusmasin pakitud, aga meie jäime maha. Siit kõrvalt viidi veel mitu perekonda ära,” meenutab Aino nappi pääsemist.\nAino ema Amalie tahtis koos naabrinaisega isale Pärnu eeluurimisvanglasse söögipoolist toimetada. „Sakslased olid raudteesilla õhtu lasknud ja rong ei käinud. Bussi ka tol ajal ei liikunud. Läksid siis jala Pärnusse sööki viima, nädal aega viisid pakki.” Pärast seda ei nähtud perepead 11 aastat ja ainsaks sidemeks kodustega oli kirjavahetus.\nMaha jäid nelja-aastane tütar Asta, kaheksa-aastane Aino ja abikaasa Amalie, kel tuli peremeheta läbi ajada. Vanema tütre tööpõli algas seetõttu juba varakult ning hakkama saamiseks aitas väike Aino emal heina teha ja loomi talitada – niikaua, kui loodi kolhoosid.\n„Kui isa ära viidi, siis jäi ema üksi koos 15 hektari haritava maaga. Seesama naabrinaine, kel samuti viidi mees ära, jooksis nuttes ja nõutuna meie juurde. Ema ei lasknud ennast heidutada ja ütles: hakkame heina tegema!”\nAino sõnul oli emal töö tegemine raskendatud, sest ta põlv oli haige, vett täis. Nüüd on see operatsiooniga kiiresti ravitav, aga tol ajal mitte. Ema ei lasknud haigusel endast võitu saada. „Pidude ajal lasi tantsu ja oskas mängida pea igat pilli, mis kätte anti.” Ja nii saadi ühiste jõududega hakkama lausa neli aastat.\n„1949. aasta 2. aprillil loodi Agu kolhoos ja siis võeti meilt loomad ära. Ema võttis hobuse, sidus selle taha lehma ja viis loomad Vanamõisa keskusesse. Teised naised nutsid oma varandust taga, aga ema oli kange ja ütles: „Ega pole muud kui kõnna-kõnna, küll mina ükskord jõuan sinna,”” meenutab Aino. Pärast loomade kaotamist tegi Aino ema esialgu põllutööd ja hiljem läks tööle sigalasse, kus maksti paremat palka. Kui Ainol sai seitsmeklassiline kool lõpetatud, läks temagi sigalasse tööle. „Tollal öeldi, et sigalas töötades saab vähemalt Teevorsti ja Komeedi kompvekke süüa. Nüüd pole need enam teab mis peened toidud ja ega ei tahagi enam kumbagi süüa,” muigab ta.\n1956. aastal tuli isa Ants kodumaale tagasi ja alustas maja ümberehitust. Katusekivid soetati lehma müügist saadud rahaga. Ka Aino teenis kõrvalt juurde, et maja kiiremini valmis saaks. „Kui isa tagasi tuli, hakkasid nad emaga maja uuesti üles ehitama ja käisid metsas. Minust metsa minejat ei olnud ja jäin sigalasse. Kolm aastat olin ema eest kolhoosi liige ja hiljem kuus aastat enda eest.”\nOma tulevase mehega kohtus Aino tööpostil. „Mina olin sigalas tööl ja tema oli autojuht, minust kolm aastat vanem. Käisime kolm aastat, enne kui suured pulmad tegime.” Peigmehe vanemad korraldasid Ainole ja Eduardile suure peo ning pulmad olid uhked. Peopaik asus president Toomas Hendrik Ilvese perele kuulunud Ärma talu lähedal. Muuseas, ka presidendi lambaid on Aino koos teiste külanaistega pügamas käinud.\nAino ja Eduard said peagi tütre. Kuldsete kätega ja näputööoskusega Aino läks tööle rahvakunstimeistrite koondisesse Uku, kus töötas kokku 22 aastat. Veel praegugi on tal kodus tol ajal kootud salle ja muid esemeid. Aasta alguses käis ta Uku endiste töötajate kokkutulekul.\nTühjeneva küla keskus\nAbikaasa Eduard suri 1995. aastal ja Aino elab suures majas täiesti üksinda. Ei maksa aga arvata, et ta ennast üksildasena tunneb. Tütar Tiina elab mõne kilomeetri kaugusel Abjas, õde Asta käib tihti külas ning lapselaps käib pea igal nädalavahetusel vanaema aitamas. Ka külainimesed on tihedad uksekulutajad, sest Aino maja täidab praegu külakeskuse rolli. Uut külakeskust on Aino sõnul üritatud rajada juba pikalt, aga ükski kirjutatud projekt pole läbi läinud. Kui külakeskuse asutamist taotlema hakati, oli külas üle 40 elaniku. Nüüd aga on neid alles jäänud ainult 18.\nAino sõnul pole noortele Abja-Vanamõisas tööd. „Kui siin veel hiiglama suur linavabrik oli, töötati kolmes vahetuses ja bussid olid pidevalt rahvast täis. Eesti ajal jäi tehas pankrotti, töökohad kadusid ja nii siit ära mindigi.” Ise pole Aino minema kippunud. „Elu on sedasi läinud, et kogu aeg on siin elatud. Siin olen sündinud ega tahagi kuskile minna.”


Minevik ja tulevik - Via.ee\n« Tagasi artikli juurde Artiklile on 601 kommentaari.\nVaata: [1-20] [21-40] [41-60] [61-80] [81-100] [101-120] [121-140] [141-160] [161-180] [181-200] [201-220] [221-240] [241-260] [261-280] [281-300] [301-320] [321-340] [341-360] [361-380] [381-400] [401-420] [421-440] [441-460] [461-480] [481-500] [501-520] [521-540] [541-560] [561-580] [581-600] [601-601]\ntoomas, Padre J. 2005-12-19 22:17:03, 2005-12-19 22:21:23\nSee “kui” on juba aksiomaatika rakendatavuse küsimus.\nHele väitele et mineviku ja tuleviku omavahelise suunalisuse paneb paika entroopia kasv, tõi Heelium vastu kuhja huvitavaid seiku, mis tema järgi osutavad hoopis entroopia-negentroopia fluktuatsioonile.\nQwertyuiop, 2005-12-19 22:22:17\nkõik tajud elik tajumised toimuvad olevikus ja ainult olevikus.\nEksisteeribki ainult olevik. Aeg koos ruumiga on illusioon ning tänu sellele on illusioonid ka minevik ja tulevik. Aga ilma selliste illusioonideta okeks raskusi “iseenese” määratlemisel. Ning selle “iseenese” all ei mõtle ma mitte liikumise tagajärjel tekkinud kindlalt piiritletud ajutiselt eksisteerivad väljendusi, vaid seda, kes kõige selle taga on.\ntoomas, Qwertyuiop, 2005-12-19 22:24:05\nKas see “iseenese” käib Sul Sinuenda või Sinust Kõrgema Subjekti kohta?\nHeelium, Padre J, 2005-12-19 22:30:59\nMa arvan, et ma pigemini ei ürita seda kolme lausega kokku võtta. Kahtlemata ei oleks see väga keeruline, ent ma arvan, et see ei oleks samas ka piisavalt detailne.\nIsiklikult pean nõmedateks selliseid asju, et “seleta see oma vanaemale ära” jms. St. “vanaema” on siinkohal ehk mingi “tädi Maali” stiilis näide, ent ma ei ole nt. osanud enda emale täielikult ära seletada (ega keegi teine), kuidas meile vaadata ja võrgus surfata ja wordis kirjutada (nüüd, peale paljusid aastaid, ta juba enam-vähem oskab, ent siiski esitab naljakaid küsimusi kohati stiilis, et kuidas teksti ühest kohast teise kopeerida) ...samas ei tõesta see mitte mingil kombel seda, et arvuti kasutamine oleks kuidagi hägune ja oma olemuselt seletamatu või arusaamatu; ma olen vastupidi vastupidises veendunud.\nNiisiis — ütle alustuseks sina need kolm lauset, millega ühele vanaemale arvuti kasutamine ära seletatakse.\nMina arvan, et see on selliste inimeste mõtteviis, kellel puudub igasugune mõtlemisvõime, kes usuvad, et kõik maailma asjad saab alati kolme lausega ära seletada (või kes usuvad, et mitte keegi ei saa aru mitte millestki, mida ei saa kolme lausega ära seletada).\nSeega arvan ma, et sinu argument näitab parimal juhul ehk seda, et sa mäletad jutust ainult viimast kolme lauset, olgu see sinu või kellegi muu jutt — aga ma pean väljendama enda seisukohta, et maailmas eksisteerib täiesti reaalselt asju, mida ei saa väljendada kolme lausega ja mis seega jäävadki sulle alatiseks kättesaamatuks. Loomulikult on raske uskuda, et on olemas asju, mida ise pole näinud, seega ma selle vaidlusega edasi ei lähe — kui soovid, võid lihtsalt teisi inimesi uskuda, et >3lauselised ja siiski täiesti konkreetsed mõtted eksisteerivad.\nPadre J., 2005-12-19 22:31:35\nSee oli Lugu, mis arenes.\nKusjuures eriti äge oli Heeliumi ja DiaTheo lahing.\nPolnud seal mingit lahingut.\nDiaTheo püüdis, kadestamisväärse kannatlikkusega kusjuures, Heeliumile elementaarseid asju selgeks teha, kuid kahjuks kasutult.\nKui nüüd filosoofiliseks minna, siis on mind siinses keskkonas pidevalt hämmastanud inimeste võimetus dialoogi sisu jälgida.\nKahe eri seisukohal tegelase vahel on mõttevahetus ja kõigile on kohe selge: näe, peavad lahingut või et kellelegi (oma mansa liikmele) tehakse liiga.\nAbsurd, kuigi naljakas nagu absurd tihtipeale on.\nPadre J., 2005-12-19 22:34:28\nAga tee siiski proovi.\nIsiklikult pean nõmedateks selliseid asju, et\nIsiklik probleem see ongi.\nJa ürita mitte hüpata oma “aga sa ise, sina, sina, sina” oravarattasse.\nÜldiselt näitab see argumentide nõrkust või suisa olematust.\nnipitiri, Heelium, 2005-12-19 22:34:45\nma olen vastupidi vastupidises veendunud\nnii mõtlesidki või... :)\ntoomas, Padre J., 2005-12-19 22:35:14\nOi ei, Padre!\nDiaTheo ja Heeliumi vaidlus oli vägev näide kahe fundamentaalaksiomaatika kokkupõrkest, mis üksteist loogiliselt välistavad.\n(Nagu näiteks Jumala olemasolu ja materialism.)\nDiaTheo, 2005-12-19 22:42:34\nNo oli see vast hääääää!\nMaandas vist mu kolmepäevase ängigi lõpuks minema:-)))\nPadre J., 2005-12-19 22:43:37\nKui sa, hää Toomas, Heeliumi pudrutamise taga Issanda palet kumamas ei näeks, siis sa sellist patujuttu ei ajaks.\nHeelium, Padre J, 2005-12-19 22:44:26\nMa arvan, et mul on mõningast põhjust Sinuga rääkides isiklikuks minna :) Ma arvan ka, et see näitab argumentide nõrkust.\nHeelium, Nipitiri, 2005-12-19 22:45:38\nMa ei hakanud pikalt välja kirjutama “vastupidiselt sulle veendunud vastupidises”. Aga jah, seda saab mitmeti lugeda :)\ntoomas, DiaTheo, 2005-12-19 22:47:28\nVõta heaks! :)))\nPadre J., 2005-12-19 22:47:38\nNoh, selle asja saime siis selgeks.\nMidagi freudian slipi taolist jälle, kusjuures otse kümnesse.\nQwertyuiop, 2005-12-19 22:47:48\nselle “iseenese” all ei mõtle ma mitte liikumise tagajärjel tekkinud kindlalt piiritletud ajutiselt eksisteerivad väljendusi, vaid seda, kes kõige selle taga on.\nInimene kui üks kõrgemaid “iseenese” väljendusi eksisteerib ainult ajas ja on vägagi ajutine.\nHeelium, Toomas, DT, 2005-12-19 22:47:58\nMinuarvates ei välista loogiliselt, sest mu jutt paljuski sellest algaski, et kausaalsuse taga olevad mat. formuleeringud ei välista teistpidist ja samaaegset seotust.\nEnt, kui see kellegi ängi taandab, siis võib ka eeldada, et välistavad, sest minu ja DT vaidlus ei paista anyway edasi viivat :)\nPadre J., 2005-12-19 22:50:35\nMillistest matemaatilistest formuleeringutest on jutt?\nDT, he, 2005-12-19 22:52:00\nMa väga loodan, et sa seda “ängi” rutakalt endaga jälle ei seostanud?\ntoomas, Padre J., 2005-12-19 22:52:15\n“Issanda palet” hakkasin ma Heeliumi jutu tagant vaikselt kumamas nägema alles kuskil poole peal. Alguses oli lihtsalt niisama samuti huvitav.\nJa mis sel “Issanda palgel” kah nii viga on: igal järjekindlal mõtlejal peab olema oma fundamentaalaksiomaatika ja minul juhtub see ju olema selline niilihtne asi nagu ainuline sõna/mõiste Jumal.\nHeelium, Padre J, 2005-12-19 22:54:07\nLoe enda kommentaari:\nPadre J., 2005-12-17 19:32:07\nja sellele eelnenuid.\nSamuti seda kolme lause asja.\nMa arvan, et millegi kolme lausega kokku võtmine ei muuda seda nõrgemaks, ega tugevamaks. Artikkel on minu arvates täpselt paraja detailsuse ja tihedusega.\nSinu kohta arvan, et mõningad sinu kommentaarid (sh. viidatu) ei osuta sinu soovile asju selgemaks argumenteerida. Arvan, et mul ei ole põhjust sinusse ülearu tõsiselt suhtuda ja kõiki su soove täita, isegi, kui sa mulle väidad, et nii ma tõestaksin ennast sulle kuidagi.


Esmaspäeval algab üle-eestiline üritusterohke Ühisnädal | Bioneer\nEsmaspäeval, 23. novembril algab üleriigiline Ühisnädal, mis toob kõikidesse Eesti maakondadesse hulganisti põnevaid sündmusi. 29. novembrini kestval nädalal tehakse kõike seda, mis väärtustab koosloomist ja kogukondlikku ettevõtmist.\nÜhisnädala ürituste seast leiab näiteks maakondlikke kodanikuühenduste konverentse, tublimate tunnustusüritusi, talguid, kärajaid, filmiõhtuid, MTÜde avatud uste päevi, kodanikuühenduste ümarlaudu, erinevad õpitube ja vabatahtliku tegevusega seotut. Ühisnädala jooksul toimuvad ka mitmed foorumid ja kohtumised, kus saab nii kuulata kui ka ise aktiivselt kaasa rääkida kodanikuühiskonda puudutavatel teemadel. Ühisnädala programmiga, kus on pea 200 sündmust saab tutvuda veebiaadressilt www.uhisnadal.ee.\nÜhisnädala üks korraldaja Kadri Pau Tartu Ärinõuandlast: „Nädala jooksul toimuvate ettevõtmistega soovime tuua esile kodanikuaktiivsuse erinevaid vorme ja rõhutada, et oluline on nii vabatahtlike päästjate tegevus, küla- ja linnaasumite eestvedajate entusiasm kui ka lastele ja noortele pakutav huviharidus ja vaba aja veetmise võimaluste loomine. Kodanikuühenduste tegevus on eriilmeline ja seda näitab kogu Ühisnädala programm.“\nLisaks otsitakse Ühisnädalal pea kõikides Eesti maakondades “Eesti tulevikulugu”, mille eesmärgiks on, et võimalikult paljud eestimaalased mõtleksid ühiselt, milline on riik, kus tahame elada 25 aasta pärast. Eesti tulevikulugu sünnib kodanikualgatuse korras ja unistada võivad kõik, kellel on tahtmist ja keda ei jäta ükskõikseks meie riigi tulevik.\nÜhisnädalal osalevad ka aktiivsed noored, kes viivad „Noorte osaluskohvikutes“ sündinud ideid maavalitsustesse, et üheskoos arutada, kuidas elu oma maakonnas paremaks muuta ja noorte häält kuuldavamaks teha. Maavanematega kohtumised leiavad aset Hiiumaal, Saaremaal, Lääne-Virumaal, Ida-Virumaal, Järvamaal, Jõgevamaal ja Võrumaal.\nLisainfo ja Ühisnädala programm


Tottenham tuli lootusetuna näinud seisust välja, City võitis suurelt - Sport\nTottenham tuli lootusetuna näinud seisust välja, City võitis suurelt\nUEFA Meistrite liiga on pärast pikka talvepuhkust tagasi ja algamas on play-off voorud. Teisipäeva õhtul viigistasid Juventus ja Tottenham Hotspurs 2:2 ning Manchester City võitis 4:0 võõrsil Baselit.\nBaseli ja City jaoks oli tegemist esimese omavahelise kohtumisega. Basel, kes sügisel sai Manchester Unitedist koduväljakul jagu 1:0, jäi juba esimese poolajaga kolmeväravalisse kaotusseisu. Kaks väravat sai enda nimele Ilkay Gündogan, resultatiivsed olid ka Sergio Agüero ja Bernardo Silva.\nTeises mängus kohtusid eelmise hooaja finalist Juventus ja sel nädalavahetusel derbikohtumises Londoni Arsenali võitnud Tottenham. Itaalia meeskond läks kiirelt 2:0 juhtima tänu Gonzalo Higuaini väravatele, kuid 35. minutil lõi värava Harry Kane ning 71. minutil viigistas seisu Christian Eriksen.\nMeistrite liiga: Basel - Man City, Juventus - Tottenham\nJuventuse ja Tottenhami vahel jääb ka seisuks 2:2.\nCity-Baseli mängus kõlab lõpuvile ning skoor jääb 4:0.\nCity ja Baseli mängus läheb mängijate vahel väikseks rüselduseks.\nViis minutit pluss lisaaeg veel mängida jäänud.\nChristian Eriksen on täpne 72. mänguminutil. Kas 2:0 taga olnud Tottenham suudab ka võiduvärava leida?\nTOTTENHAM VIIGISTAB! 2:2\nKane üritab ikka leida viigiväravat Juventuse vastu, kuid tulutult.\nCity teeb esimese vahetuse ja Sterlingu asemel saab platsile vigastusest taastuv Leroy Sane.\nJalgpallis on kõik võimalik: https://www.delfi.ee/article.php?id=81109879\nJa City juhib 4:0! Tundub, et siin on kõik otustatud...\nSerge Aurier sai hetk tagasi kollase kaardi, mis tähendab, et teisest mängust Juventuse vastu jääb ta kõrvalt vaatama.\nMängud on alanud taas!\nJA HIGUAIN, KES OLEKS SAANUD KÜBARATRIKI, LÖÖB MÖÖDA! Ning ka selles kohtumises on poolaeg.\nCity ja Baseli kohtumises poolaeg!\nKane'i värav on tema selle hooaja seitsmes Meistrite liigas, mis ühtlasi on võrdne Steven Gerrardi püsititatud rekordiga 2008/09 hooajal.\nHomme kohtuvad Madridi Real ja PSG ning teises mängus võõrustab Porto Liverpooli. Viimase kohtumise meeskond peab arvatavasti läbi saama ilma tähtmängijata: https://www.delfi.ee/article.php?id=81109685\nVarem kaljukindlalt värava ees püsinud Gianluigi Buffon ei suuda Harry Kane'i peatada ning Inglismaa koondislane teeb 35. minutil seisu palju põnevamaks. 2:1 Juventus juhtimas.\nTottenham lööb ühe tagasi!\nSiit näeb ka Higuaini teist väravat, mis tuli penaltist: https://twitter.com/AceMasters21/status/963505952518524930\nJa juba on 3:0! Tundub, et City vastu täna Basel ei saa. Resultatiivne on Sergio Agüero, kelle löök pole isegi nii tugev aga väravavaht lihtsalt ei liigugi.\nCity juhib 2:0! Värava lööb Bernardo Silva.\nDe Bruyne suunab nurgalöögi otse Gündoganile, kes peaga suunab palli otse väravasse.\nCity juhib 1:0!\nJuventuse esimene värav ka pildis: https://twitter.com/hnnsmllr/status/963500838277861377\nKa teine värav läheb Gonzalo Higuaini nimele, kas kübaratrikk tuleb juba esimese poolajaga?\nJuventus juhib 2:0!\nŠveitsis pole aga esimese kaheksa minutiga midagi suurt juhtunud. City domineerib mängu, kuid ühtegi kindlat võimalust pole olnud.\nJuventus on Meistrite liiga ajaloos löönud ainult ühe värava, mis on olnud kiirem, kui Higuaini värav. Allesandro del Piero oli natuke kiirem 1997. aastal, kui mängiti Manchester Unitedi vastu.\nJuventus juhib 1:0! Värava lõi Gonzalo Higuain, kellel kulus ainult 78 sekundit, et meeskond juhtima viia.\nMeeskonnad on tulnud väljakule ning loetud minutite pärast kõlavad mõlemas kohtumises ka avaviled!\nJa viimasena ka Manchester City alg-11: https://twitter.com/ManCity/status/963480404035547136\nBaseli alg-11: https://twitter.com/FC_Basel_en/status/963481198981996546\nJuventuse alg-11: https://twitter.com/juvefcdotcom/status/963484067768471553\nTottenhami alg-11 täna: https://twitter.com/SpursOfficial/status/963482028736905216\nJuventuse peatreener: see oli nagu 0:8 kaotus, me vajame arsti!\nVÕIMAS | Liverpool klohmis halastamatult Portot, Cristiano Ronaldo päästis Madridi Reali\nEnrico Veensalu: kõige mehisem tegevus on jalgpall\nArsenal, Milan ja Atletico vormistasid Euroopa liigas sisuliselt edasipääsu\nMourinho süüdistas ajakirjanikke valetamises\nFOTOD | Wigani ja Manchester City mängul vallandus kaos: publik tormas väljakule, rünnati...\nTottenham ostab Fulhami imelapse\nUEFA võib lähiajal tuua jalgpallimatšidesse suure muutuse