Küsimus müügis oleva ratta kohta - kellelgi infi? - Leht 4 - Biker.ee foorum\nLugemata postitus #91 Postitas AzA » 18 Mai 2014, 21:00\nSee on 2005-2007 toodetud mudel, lihtsalt tjuunitud, nagu ikka Hornetid. Esmapilgul esituli ja peeglid on vahetatud, saba alust pisut lõigutud ning lenks tundub laiem kui originaalis. Kui vaatad, siis jälgi vana head nukaketi pinguti tulistamise saundi. Tagumise ratta porikas tuleb paigaldada, vastasel juhul on amort suht kähku võpsikus. Esimese lisa jupike ei tee ka radikale sugugi paha.\nViimati muutis AzA, 18 Mai 2014, 21:07, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #92 Postitas Kirs » 18 Mai 2014, 21:06\nKas isegi mitte esihark teine ole?\nLugemata postitus #93 Postitas AzA » 18 Mai 2014, 21:20\nholma kirjutas: Kas isegi mitte esihark teine ole?\nNäib nii tõesti. Alumised prillid, pidurid jms. Pole paha vahetus, hornetite esi amort pole just kõige vingem.\nOriginaal amordid on minu teada kõigil kuldsed.\nIgatahes esituli on kuskilt 2007 lõpp ja edasi versiooni oma hangitud, kellad on 2005-2007 omad väänatud sinna miskit moodi külge.\nKiir klõps 2006 esihargist umbes sama nurga alt. 1.46Mb fail.\nLugemata postitus #94 Postitas Kirs » 18 Mai 2014, 21:26\nTegelikult on ka hõbedasi. Mingi CBR-i esiosa alla pistetud.\nLugemata postitus #95 Postitas SuzuMel » 19 Mai 2014, 13:01\nhttp://www.auto24.ee/kasutatud/auto.php ... rhash=a61e On keegi äkki vaatamas käinud või teab konkreetsest rattast midagi? Mõni sama mudeli omanik võiks ka hooldusvälpade kohta paar sõna öelda\nLugemata postitus #96 Postitas 426f » 19 Mai 2014, 20:05\nsee ktm on liiga vana ja maksab liiga palju\nLugemata postitus #97 Postitas Loff » 19 Mai 2014, 20:07\nKõik vanad KTM-d on kallid, see on samasugune fenomen nagu iidvanast pellarussist küsitakse 4000-7000€\nLugemata postitus #98 Postitas KuldarA » 24 Mai 2014, 20:53\nKeegi selle kohta oskab midagi rääkida, lähen vaatama ka, aga äkki on eelinfot:\nViimati muutis KuldarA, 27 Mai 2014, 08:57, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus #99 Postitas Kirs » 24 Mai 2014, 21:12\nMotorsis ka üks täiskondlis, küll kaks aastat vanem, aga väiksema läbisõiduga. 2600.-\nLugemata postitus #100 Postitas KuldarA » 25 Mai 2014, 12:43\nholma kirjutas: Minuarust kallivõitu\nMotorsi oma väga pikalt juba müügis. Välimus pole mu lemmik, aga kas keegi teab selle kohta midagi rääkida?\nLugemata postitus #101 Postitas KuldarA » 27 Mai 2014, 08:57\nKuldarA kirjutas: Keegi selle kohta oskab midagi rääkida, lähen vaatama ka, aga äkki on eelinfot:\nProovisin ise ära. Täitsa asjalik ratas. Tagakiigel on paar väiksemat kriimu, aga silma ei häiri. Vigadest leidsin ainult, et jalgpiduriga pidurituli ei põle.\nÜhesõnaga mõtlemisainet on ja võimalik, et tuleb koju ära.\nLugemata postitus #102 Postitas Maario » 27 Mai 2014, 19:37\nhttp://www.auto24.ee/kasutatud/auto_pil ... 79&view=10\nKas antud ratas oleks oma hinda väärt,omanikuga rääkides tundub aus pill,hooldatud ja kõik toimib! kas 1500 euri oleks mõistlik hind?\nMis üldse sellest pillist arvata`?\nLugemata postitus #103 Postitas Tuono » 27 Mai 2014, 19:48\nMaario kirjutas: http://www.auto24.ee/kasutatud/auto_pildid.php?id=1745279&view=10\nKuna ratas juba üle 20a. vana siis max. hind peaks olema 1000€. ja üle 10a. vanustel max. 2000€ aga enamus kujutavad ette, et sõidavad paar aastat ja müüvad kallimalt maha, kui ise ostsid, kahjuks see õnnestub seni kuni leidub lambaid\nLugemata postitus #104 Postitas pacaan » 27 Mai 2014, 19:57\nja 7 aastat vanad Tuonod maksavad kuni 2300 eur. (loe: PUNKT)\nLugemata postitus #105 Postitas matcho » 27 Mai 2014, 21:14\nKui nüüd tuono juttu tõepähe võtta ,siis homme lähen ja küsin selle ratta täitsa tasuta endale.\nLugemata postitus #106 Postitas Tuono » 27 Mai 2014, 21:25\nMa tahaks küll oma silmaga näha, kes mingi vana jaapani käki eest ligi 3kg välja käib!\nLugemata postitus #107 Postitas pacaan » 28 Mai 2014, 08:44\nTuono kirjutas: Ma tahaks küll oma silmaga näha, kes mingi vana jaapani käki eest ligi 3kg välja käib!\nmina maksin oma 13a vana jaapani käki eest oluliselt üle 10k... hetkel müüakse üht jaapani käkki ligi 40k eest ja kui ma endale seda lubada saaks siis ilmselt ostaks\nma isegi ei vaadanud seda teemasse puutuva ratta müügilinki kuid mustvalge lineaarmõtlemine ja sellise mõtte absoluutse tõe pähe karjumine on mulle alati vastukarva olnud.\nLugemata postitus #108 Postitas arendaja » 28 Mai 2014, 09:03\nOlgem ausad, euro tulekuga muutus kohe nende nn. keskmise hinnataseme rataste hind. Kui krooni ajal sai 30 000 eeguga täitsa söödava masina juba siis nüüd on selleks maagiliseks piiriks 3000eur. Sellepärast tundubki, et igast jura eest küsitakse hingehinda - küsida võib ju kõike. But thats my two cents\nLugemata postitus #109 Postitas argo » 04 Juun 2014, 10:53\nKeegi (näiteks Tartu inimesed) nende kahe ratta kohta oskab midagi pajatada?\n1.Suzuki GSX-R K7 1.0 R4 136kW\n2.Suzuki GSX-R K7 1.0 R4 136kW\nLugemata postitus #110 Postitas stev666 » 04 Juun 2014, 11:03\nViimane on sõbra oma, aga midagi õelda väga ei oska\nLugemata postitus #111 Postitas argo » 04 Juun 2014, 19:10\nOk, kui keegi midagi veel K7-K8 kohta oskab rääkida, siis võib mulle erasõnumi saata, või siis siia kirjutada. Homme hommikul lähen vaatan üle need rattad.\nEdit: K7 siis olemas.\nLugemata postitus #112 Postitas Palm. » 27 Juun 2014, 14:36\nOskab keegi midagi pajatada? Sõitmas käidud, justkui meeldis. Samas spetsialist ei ole ja reha otsa astuda ei soovi. On keegi ehk ise kaemas käinud?\nLugemata postitus #113 Postitas Magician » 27 Juun 2014, 14:50\nMotardis ju garantii peal nii et võimalikud vead tulevad välja kui neid on.\nLugemata postitus #114 Postitas Piipz » 27 Juun 2014, 14:51\nPalm. kirjutas: http://motard.ee/mootorratas.html?id=401&lang=et\nMotard annab oma ratastele isegi väikese garantii (v.a. kuluosad nagu ketid, rehvid, piduriklotsid, amordisimmerid). Kui keegi pole siit kaemas veel käinud, siis äkki keegi mõne õlle eest tuleb suga ikkagi kaasa. Tuleks isegi aga alles järgmine nädal.\nLugemata postitus #115 Postitas Burn7 » 29 Juun 2014, 19:46\nKeegi seda R1'te vaatamas käinud ja teab midagi rääkida? http://www.auto24.ee/used/1719061\nLugemata postitus #116 Postitas saintgeorge » 30 Juun 2014, 10:01\nBurn7 kirjutas: Keegi seda R1'te vaatamas käinud ja teab midagi rääkida? http://www.auto24.ee/used/1719061\nRatas oli umbes 2 kuud tagasi müügis ja sai ka üle vaadatud.\nRinka ratas millel ka väga palju jälgi sellest raskest tööst peal.Mootori ja kasti osas ei oska väga midagi öelda sest sõitmas ise ei käinud.\nKelle jaoks visuaalne välimus tähtis pole siis miks ka mitte,endale tundus et sinna läheks liiga palju vahendeid et asja saaks.\nLugemata postitus #117 Postitas TankSlapper » 11 Aug 2014, 21:19\nKas keegi käinud juba vaatamas või teab rattast täpsemalt ? Või oskab keegi mudelist täpsemalt rääkida mis probleemid on just sellised spetsiifilisemad. Plaan homme kaema minna. Hirmutab veidi suur läbisõit ja kummaline lisa info. Igasugune info tere tulnud !\nLugemata postitus #118 Postitas Hr.Nõel » 11 Aug 2014, 21:38\nHirmutab veidi suur läbisõit ja kummaline lisa info. Igasugune info tere tulnud\nIgati normaalne ja reaalne läbisõit 12 aastat vana tsikli jaoks. Omanik ju mainib kenasti ära, et pole niisama garaasis kõvatamise jaoks vaid kasutatud sihtotstarbeliselt.\nJa mis seal lisainfos niiväga kummalist oli?\nMine kohale , tee proovisõitu, vaata kett, hammakad, rehvid ja muud kuluosad üle. Sest need on kohad mille pealt saad reaalselt tingida. Kuula mootorit, sõida ja kui persetunne ytleb, et sobib, siis osta ära.\nLugemata postitus #119 Postitas Tuono » 11 Aug 2014, 21:46\nSann1 kirjutas: Kas keegi käinud juba vaatamas või teab rattast täpsemalt ? Või oskab keegi mudelist täpsemalt rääkida mis probleemid on just sellised spetsiifilisemad. Plaan homme kaema minna. Hirmutab veidi suur läbisõit ja kummaline lisa info. Igasugune info tere tulnud !\nOle rahulik, selle aasta pillid hakkavad varsti uuele ringile minema siis on mõtekam osta , sest kellal on uus ring peal ja sinu jaoks on siis läbisõit väiksem, mu 2007a rattal on kellal 44t. ja seegi pole õige, sest spidokas garantiikorras uus pandud (+8t km lisa).\nLugemata postitus #120 Postitas bjorn » 12 Aug 2014, 18:13\nMis, see ju pole mingi läbisõit. Ärme nüüd kõik oota kah, et 10a+ tsiklik on 20k kellal ja asi aus. Põhiline ikka hooldusvälp ning randmevääne, kui need käivad käsikäes, siis pole probleemi.\nSõidan Volvo V70-ga 1997a, millel 360k läbisõit, plaanin 500 peale ära tiksuda, praegu sõidab nagu muiste.\nTsikliks on Honda VFR800 1998a, millel 80k kohe ette tiksub. Podiseb meeldivalt ning probleeme ei esine. Räägivad, et ca 150k pealt peab mõtlema suurema remondi peale. Muidu kalla ja talla (vääna).\nKasutajad foorumit lugemas: Yahoo [Bot] ja 8 külalist


Eemalda see toodeKüüned\nKüüne aluslakid (5)\nKüüne pealislakid (19)\nKüünenaha eemaldajad (6)\nKüünenaha kreemid (5)\nKüüneplaadi puhastus (1)\nBella Oggi (7)\nHermes Twilly D'Hermes EDP (2)\nnäitan: 1-60 toodet 241'st\n0.95€ - 1.35€\nSaavuta kaunis läikiv tulemus, mis kuivab vaid 1 minutiga!\nMiss SportyClubbing Color Nail Polish (7mL)\nKüünte intensiivravi! Dependi mürriõli aitab tõhusalt ravida kuivi, kergesti murduvaid ja lõhenevaid või liiga pehmeid küüsi. Rikastatud mandliõli ja E-vitamiiniga. Taastab ja toidab küünt. Niisutava, tugevdava ja küünte kasvu kiirendava toimega. Kasutamisjuhend: kandke õli masseerides küüntele ja küünenahkadele. Vajaduse korral võib kasutada iga päev. Parima ravitoime saavutamiseks kasut...\nDependMyrrh Oil (8mL)\nMaybelline New YorkMaybelline Colorama Dr. Rescue Nailcare CC Nails (7mL)\nKüüneliim, mis sobib kunstküünte ja küünetippude kleepimiseks. Kuivab 3 sekundiga kuid vahetult peale selle aja möödumist on võimalik teha kiireid parandusi. Professionaalid soovitavad!\nDependNail Glue Super Strong (3g)\nDependSupe Shine Buffing File\nMaybelline New YorkMaybelline Colorama Dr. Rescue Nailcare All in One (7mL)\nVäga kiire kiire küünelakieemaldi, mis eemaldab küüntelt õrnalt, kuid kiirelt ka tumeda küünelaki. Uus ainulaadne koostis, mis eemaldab küünelaki õrnalt, naturaalsetele küüntele, ärge kasutage kunstküünte korral. Atsetoonivaba, mistõttu ei kahjusta see küüneplaadi pinda ega tee küüsi hapraks. Ei sisald...\nDependNail Polish Remover Super Quick (100mL)\nKaarjas küüneviil keskmine-õrn, 180 ja 240 gritti. Sobib kunstküüntele ja varbaküüntele.\nDependBoomerang File Medium-Fine 180/240\nLisab manilküürile intensiivset läiget ja kindlustab, et kaunis maniküür püsiks kaua peal. Peale kandmisel värskendab küünelaki värvi, muutes küüned briljantselt säravaks ja ideaalseks. Arktiline jõhvika seemneõli hooldab ja niisutab küüsi. Toode sisaldab UV kaitset ja ennetab küünte kollasust. Koostises ei ole ...\nKaarjas küüneviil kare-keskmise karedusega, 120 ja 180gritti. Sobib kunstküüntele ja varbaküüntele.\n3D tekstuuriga küünelakk peenete säraosakestega, paneb sinu küüned kaunilt särama!\nMiss SportyCrush On You Nail Polish (7mL)\nIntensiivne matt lõpptulemus.\nMiss SportyCheck Matte Nail Polish (7mL)\n0.95€ - 1.55€\nBella OggiNailpolish Gel Effect Keratin\nMiss SportyFrench Manicure Et Voila! Classic Nudes Nail Polish (7mL)\nKeskkonnasõbralik küünelakieemaldi mis on lõhnatu ja kiire toimega. Naturaalsetele küüntele (ei sobi kunstküüntele). Ei sisalda atsetooni, õli, värv- ega lõhnaaineid, mis võivad põhjustada küüntel värvimuutusi või jätta küünepinnale küünelaki kinnitumist raskendavaid jääke. Peale küünelaki eemaldamist loputa käed sooja veega põhjalikult puhtaks. Tootel on Nordic Ecolabel sertifik...\nDependNail Polish Remover Fast/Odourless (100mL)\nKahepoolne viil naturaalküünele. Ühel pool on viil 180 karedusastmega ja teisel pool on pehme poleer 180 karedusastmega.\nGlamLacNail File & Buffer Combo. Grit 180 & 180 (1 pcs)\nKüünetooni ühtlustaja töötab küünel samamoodi nagu CC kreem näol- see aitab hajutada ja varjata tuhmusid küüne pinnal, nagu näiteks ebaühtlast küünepinda ja -tooni. Lisaks kaitseb see küünt. Tagasihoidlik beež toon muudab küüned hetkega kauniks ja hoolitsetuks.\nMiss SportyWonder Metal Nail Polish (7mL)\nMiss SportyCandy Shine Nail Polish (7mL)\nSally Hanseni Instant Cuticle Remover - küünenahandeid- ja paksendeid eemaldav geel. Sisaldab rahustavat kummelti ja Aloet. Kasutamine: KLisada õhuke kiht geeli küünenahkade ja küünte otste vahele. Lasta mõjuda 15 sekundit ning lükata küünenahad tagasi. Peske seejärel kohe ja põhjalikult läbi sooja seebiveega. Nahapaksendite eemaldamiseks lasta mõjuda 1 minuti jooksul. Peske see kohe ja põhja...\nSally HansenInstant Cuticle Remover (29,5mL)\nPuidust tugev küüneviil 150/180. 150 karedusaste sobib ka kunstküünele või pikemale/ tugevamale naturaalküünele selle kiiremaks viilimiseks, 180 karedusaste sobib lõppviimistluse loomiseks kunstküünele, samuti naturaalsele küünele soovitud kuju andmiseks\nGlamLacSpeedy Zebra Nail File. Grit 150/180 (1 pcs)\nSally Hansen varbaküünetangid. Kerge lõigata ka kõige kõvemaid varbaküüsi. Kasutamine: leota jalad soojas vees, et pehmendada varbaküüsi. Tõsta ja pööra küünetangide ülemist käepidet, aseta küüs terade vahele ja pigista. Alusta ühelt poolt lõigates üle teisele poole; hoiduda lõikamast küüne külgedesse, et ära hoida sissekasvanud varbaküüsi. Masseeri jalgadele Sally Hansen Moisturizin...\nViilimispinnaga poleerimisviil. Õiges pikkuses ja läikiva pinnaga küüned nelja sammuga. Viilige küüned viili sinise pinnaga soovitud pikkusesse. Karestage küünepinda viili roosa küljega. Poleerige 10-15 sekundit valge küljega. Seejärel viilige küüs viili halli küljega läikima. Suruge viili alati üksnes kergelt vastu küünepinda. Kõik kolm viilimis-poleerimissammu soovitame läbi teha 4-5 nä...\nDependBuffing File 4 Steps\nUniversaalne kare-keskmise karedusega-peeneteraline-eriti peeneteraline. 120-180-240-320 gritti. Sobib loomulikele sõrmeküüntele, varbaküüntele ja kunstküüntele. Viil sobib nii jämedamaks viilimiseks kui ka peenviilimiseks.\nDependNail File All-Round File 120/180/240/320\nTugevdab, annab küüntele vastupidavuse ja läike. Sobib nii alus- kui ka pealislakiks, sisaldab A, E, B5 ja C vitamiine, argaaniaõli ja UV filtreid.\nBella OggiBooster Effect Base ja Top Coat


Kas TikToki videod näitavad, et McDonald’s müüb sünnipäevatorde?\nPilt TikToki kaudu\nMcDonald's müüb täissuuruses šokolaadi ja vanilje sünnipäevakooke.\nAlates vähemalt 2021. aasta algusest ilmusid TikToki videod McDonald’si klientidele ostmine 9 dollarit šokolaadi ja vanilli sünnipäevatordid. Kookide keskel oli kujutis a žongleerimine Ronald McDonaldiga .\nPange kommentaar alla, kui te ei teadnud sellest! #fyp #foryoupage #mcdonalds #mcdonaldscake #foodhacks #viirus\n♬ originaalne heli - Kayleigh Weeks\nTikToki kasutaja @williejtheartist sõitis McDonald’sisse et teada saada, kas koogid olid tõelised. Ta lahkus tühjade kätega ja postitas valesid ja pettusi, uskudes, et koogid on pettus. Tema videot vaadati ligi 13 miljonit korda.\nKoogid on siiski ehtsad ja videod olid õigustatud. McDonald’s müüb külmutatud šokolaadi ja vanilje sünnipäevakooke piiratud koguses.\nMõnes videos esitati McDonald’si töötajaid sügavkülmas tordikarpide eputamine . Kastidel oli kiri: 'Žongleerimine Ronald White'i sünnipäevatordiga.' Vastavalt aegumiskuupäevadele nähtav mitmes videos tundusid külmutatud koogid kestvat mitu nädalat.\nMcDonald's'i sünnipäevatordid võivad meenutada laste sünnipäevapidusid 1980ndad ja 1990. aastad. Sel ajal firma reklaamitud oma parteid televisioonis:\nÜhes TikTokis video , naljatasid kommentaatorid, et külmutatud kook nägi välja selline, nagu oleks see tehtud 90ndatel.\nÜks kommentaar, millel on rohkem kui 76 000 meeldimist, kõlas järgmiselt: 'See on 9 dollarit, sest nad üritasid seda müüa alates 1983. aastast.'\nTikToki kasutaja @thesirenxx ütles: „Kas keegi veel mäletas McDonald’sis toimunud sünnipäevapidusid või oli see lihtsalt mina? Nad pakkusid kooki ja õhupalle. ”\nMeil ei õnnestunud ettevõtte veebisaidilt leida lehte McDonald’s'i sünnipäevatortide jaoks. Kuid leht “PlayPlace & Parties” mainitud koogid:\nTeie toite lapsed. Toome peo.\nLastele lõbus ja teie jaoks stressivaba, oleme pidanud teaduse poole. Õnnelike söögikordade, kookide, kaunistuste ja pidulike eeliste saamiseks rääkige lihtsalt oma kohaliku McDonald’s'i juhiga. Valige veel lõbusamaks McDonald’s asukoht, kus on PlayPlace'i siseruumides või väljas!\nPeo alustamiseks leidke mõni läheduses asuv McDonald’s.\nMitmed TikToki kasutajad ütlesid kommentaarides, et torte kasutati mõnikord ka töötajate sünnipäevade puhul.\nMitmetes teistes videotes esitleti kliente, kes kooke ja kastide avamine . Teised näitasid inimesi küsimuste esitamine nende kättesaadavuse ja proovida neid koos perega .\nSiin on maitseproov. 🤪 #fyp #foryoupage #viirus #mcdonalds #kook\nVõtsime teavet mitme McDonald’s restorani kohta, et saada teavet saadavuse kohta. Töötajate sõnul polnud neil tol ajal sügavkülmas kooke. Nad ütlesid meile, et kõik sõltub sellest, kas nende turustaja saadab mingeid varusid. Kooke võib olla ka TikToki trendi tõttu raskem leida.\nSamuti võtsime McDonald’siga ühendust nende ettevõtte veebisaidi kaudu. Nad kinnitasid meile, et kooke saavad tellida restorani omanikud ja operaatorid. Neid tarnitakse otse oma kohalikust jaotuskeskusest erilistel puhkudel - näiteks töötajate või klientide sünnipäevad, kooli lõpetamise tseremooniad või muud pidustused. Nad ütlesid, et „mõned restoranid võivad teha koogid klientidele ostmiseks kättesaadavaks, kuid see on erand, mitte reegel. Koogid pole ametlikus menüüs ja pole kõikides kohtades saadaval. ”\n2020. aasta mais McDonald’si asukohad Horvaatias kohale toimetatud sünnipäevatordid lastele nende kodudes. Tordi kuju ja tekstuur erinesid Ameerika Ühendriikides müüdavast. Restoranide peod olid COVID-19 pandeemia tõttu tühistatud.\nkui hääletamine loeks, ei lubaks nad meil seda teha\nRääkides sünnipäevapidude tähistamisest kodus, on ettevõttel ka selle jaoks midagi erilist. „Alates möödunud sünnipäevade korraldamisest McDonald’s PlayPlace'is kuni virtuaalsete pidude abistamiseni pandeemia ajal Kodune sünnipäevapakett , oleme seal olnud, et aidata peredel neid erilisi hetki tähistada, ”ütles McDonald’s meile.\n'McDonald’s pakub klientidele alati väikeseid rõõmuhetki - ja see hõlmab ka sünnipäeva pidustusi.'\nLeidsime teavet ka teiste valitud riikides üle maailma viiludes saadaval olevate teiste McDonald’s kookide tüüpide kohta. Nende hulgas oli šokolaadikohvikook , punane sametkook , sidrunileivakook , dulce de leche juustukook , kaneeli porgandikook ja mustika juustukook .


Kunst inimesele lähemale\nTAKKK KESKKONNAKUNSTI SÜMPOOSION 2021\nKATKESTUS. MAASTIKE TEKE JA KADU\nTAMMIKU & KOHILA\n25.07 – 15.08.2021\nTAKKK Sümpoosioni kuraator: Elo Liiv\nKunstnikud: Uku Sepsivart (EST), Elena Redaelli (ITA), Michele Seffino (AUT)\nSamuelle Green (USA)\n25.07 – 15.08 teist korda toimuv TAKKK rahvusvaheline keskkonnakunsti sümpoosion „Katkestus. Maastike teke ja kadu“ jätkab keskkonnakunsti võimaluste tutvustamist ning endiste elupaikade ja tööstusmaastike mõtestamist. Tänavu peatavad Kohila-Tammiku piirkonna kunagiste tööstusrajatiste ja elupaikade loodusliku teisenemise kunstnikud Elena Redaelli (ITA), Michele Seffino (AUT), Uku Sepsivart (EST) ja Samuelle Green (USA).\nNäitusele eelneva nädala jooksul vahemikul 25.07 – 31.07 loovad kunstnikud Tammiku mõisas ja Kohilas paberivabriku territooriumil kohaspetsiifilised installatsioonid. Samuelle Green loob kärgedest inspireeritud installatsioon Tammiku mõisa keldrisse, kasutades selleks kohalikel elanike annetatud vanu raamatuid. Uku Sepsivart sai inspiratsiooni Tammiku endise mõisavalitseja väidetavast matmispaigast ning loob sinna figuraalse installatsiooni, mis saab sobivaks paigaks putukatest ja mikroorganismidest asukatele. Elena Redaelli, kelle töö tuleb esitlemisele Kohila vanas paberivabrikus, plaanib teha oma töö pabermaterjalist, mida on annetanud kohalikud elanikud. Michele Seffino valmistab Kohila vanale raudteesillale kohaspetsiifilise heliinstallatsiooni.\n28.07. kell 11:45 – TAKKK keskkonnakunsti sümpoosioni ja Kohila Sümpoosioni arutelupäev Tohisoo mõisas, Kohilas “Kunst ja jätkusuutlikkus: Milline on kunstniku vastutus?”\nKülalisesinejad: Merle Karro-Kalberg, Siim Preiman, Külli Kõiv\nEttekanded on inglise keeles. Osalus tasuta.\n31.07 kell 16:30 – näituse avamine TAKKK kunstikeskuses (Tammiku mõis).\nKell 18.00 – Kohila installatsioonide tutvustus. Koguneme Kohila vana paberivabriku peahoone ette.\n31.07 – 15.08 – näitus Tammiku mõisa maadel ja Kohilas\n15.08 – installatsioone tutvustav giidituur Tammiku mõisa maadel ja Kohilas\nTäname toetajaid ja koostööpartnereid: Eesti Kultuurkapital, Kose vald, Kohila vald, Raplamaa Arengufond, Kõrgem Kunstikool Pallas, Kohila keraamika sümpoosion, Kose vald, Tohi Distillery, Austria Suursaatkond, Itaalia Suursaatkond\nJuly 23, 2021 July 23, 2021 by alide Leave a comment\nKESKKONNAKUNSTI SÜMPOOSION VOL 1\nSümpoosioni “Katkestus. Inimtekkeliste maastike teke ja kadu” toimub 16.- 30.aug. 2020. Rahvusvahelise sündmuse programmiga tutvu sümpoosioni kodulehel:\nJune 19, 2020 August 7, 2020 by alide Leave a comment\nKui teid inspireerib looduse ürgne puudutus, vaimne atmosfäär ja loomise rõõm, siis seadke sammud oma tiimiga TAKKK- i.\nSuveperioodiks soovime pakkuda oma külalistele midagi erilisemat.\nOleme pannud kokku programmi, kust leiab tegevusi nii kehale kui ka vaimule.\nMiks mitte alustada päeva hommikuse joogaga ning suunduda sealt sujuvalt põnevasse loomisprotsessi, kus saab muusikasse joonistada või luua midagi veelgi ainulaadsemat – teha tutvust iidsete graafika tehnikatega. Või hoopis võtta ette väike jalutuskäik Tammiku looduskaitsealal ja koguda endasse linnulaulu ja looduse ilu.\nKõik meie loomingulised tegevused sobivad rikastama teie seminaripäeva:https://takkkdisain.wordpress.com/uritus/\nMay 28, 2020 May 28, 2020 by alide Leave a comment\nKeskkonnakunsti sümpoosion 2020\nIdeekonkurss on avatud. Tutvu tingimustega siin: https://drive.google.com/file/d/1Ac1UgpXjmHP_woyrtiCWCQxMd2xDASo0/view?usp=sharing\nDecember 13, 2019 June 18, 2020 by alide Leave a comment\nTammikul mälumaastikel rännates\nKas paigad mäletavad?\nTänud Joonmeediale sündmuse visuaalse kokkuvõtte eest!\nKeskkonnakunsti ideekorje Tammikul toimus 29. augustil.\nNovember 13, 2019 July 8, 2020 by alide Tags: Ideekorje toimus 29. aug. 2019 TAKKK kunstikeskuses\tLeave a comment\nKeskkonnakunsti sümpoosioni “Katkestus” ideekorje\nKoguneme neljapäeval, 29. augustil 2019 kl 18:00 Tammiku Kunstikeskuses, et tutvustada rahvusvahelise keskkonnakunsti ideid ja eesmärke. Teeme teatavaks meie tiimi eelistused installatsioonide eksponeerimispaikade osas, tutvustame sümpoosioni kontseptsiooni ning programmi.\nKuna esimene sümpoosion hõlmab Tammiku ja Kohila tööstusasumi piirkonda, siis on meie jaoks oluline kohalike inimeste kaasamine juba ettevalmistusfaasis, et läbi tunnetada piirkonna probleemkohad ning ühtlasi on meie jaoks oluline koguda sisendit ürituse spetsiifilisemaks ülesehitamiseks. Kutsume Teid kaasa mõtlema meie piirkonna probleemkohtade üle eesmärgiga kompida kohalikku potentsiaali ja võimalusi nii inimeste kui ka keskkonna kaasamise näol. Sinu panus on oluline – ole kohal!\nProjekt saab teoks Leader programmi toel.\nAugust 20, 2019 July 8, 2020 by alide Leave a comment\nÜlikooli Tartu observatooriumi vanemteaduri Laurits Leedjärve loeng “Vaadates taevasse”. Õhtu lõpetab tähevaatlus metsistunud mõisa pargis. Loeng on tasuta.\nToimub: 19. augustil 2019 kl 21:00\nKoht :TAKKK Kunstikeskus (Tammiku mõis, Tammiku küla, Kose vald)\nÜritus saab teoks Kose kihelkonnapäevade raames.\nAugust 9, 2019 November 13, 2019 by alide Leave a comment\nÕÕNES VORM 2019\nÕÕNES VORM on taas tulekul!\nPotikedral treimise koolitus toimub 27.- 29. Juunil 2019\nÕpetust ja kogemusi jagavad kogenud meistrid: Margit Terasmees ja Meelis Kirsimets.\nEelnev keraamikaga tegelemise kogemus ei ole vajalik.\nKoolituse tasu (3 päeva) 140,00 eurot. Osalemine ühel päeval 50.00 eurot. Soovi korral on võimalik osaleda ka ühes õpitoas – kestus 2 h ja tasu inimese kohta 25,00 eurot / õpilased ja lapsed 15,00 eur.\nPalun teata oma osalemissoovist ning vali sobiv päev ja kellaaeg.\nRegistreerumine: tammiku.kunstikeskus@gmail.com või tel. 51 64233\nÕpitoad toimuvad TAKKK Kunstikeskuses (Tammiku küla, Tammiku mõis, Kose vald, Harjumaa)\nMay 27, 2019 by alide Leave a comment\nGraafikakursusel saab õppida tsüanotüüpia ja pimetrüki tehnikaid.\nTsüanotüüpia on fotomenetlusprotsess, mille tulemuseks on sini-valge kujutis paberil.\nTegu on alternatiivfoto tehnikaga, kus kasutatakse UV-valgustundlikku emulsiooni, vett ning valgust.\nKujutise saamiseks on võimalik kasutada\n1. koopiakilele prinditud fotosid (fotod prinditakse negatiivis ja tuleb eelnevalt ette valmistada)\n2. kilesid, millele on võimalik joonistada veekindlate markeritega või ka musta akrüülvärviga\n3. leidobjekte, nt õrnemad taimed\nPimetrükk on sügavtrüki pressiga paberisse surutud kujutise tekitamine. Linoleumist lõigatakse välja kujund või muster, mida seejärel saab paljundada nii samal kursusel valmivatele tsüanotüüpia piltidele lisaks kui ka eraldi.\nNeid kahte tehnikat saab suurepäraselt omavahel kombineerida.\nFebruary 10, 2019 February 19, 2019 by alide Leave a comment\nGraafikapühapäevad – OFORT\nOfort on sügavtrükitehnika, mille puhul kraabitakse ofortnõelaga joonistus vaskplaadile ning söövitatakse kujutis happe abil plaati. Seejärel kaetakse trükiplaat värviga, trükkimisel jätab söövituskohtades olev värv paberile kujutise.\nWorkshopid on jõukohased algajatele.\nKursust juhendab graafik Kaija Kesa. Kursuse maksumus on 40.00 eur. Kohtade arv on piiratud, palume eelnevalt registreeruda: tammiku.kunstikeskus@gmail.com või tel 5164233.\nJanuary 21, 2019 by alide Leave a comment


Uue erakonna algatusrühmaga on liitunud ka hulk lõunaeestlasi - Lõuna-Eesti Postimees\nUue erakonna algatusrühmaga on liitunud ka hulk lõunaeestlasi\nErakonda moodustavate aktivistise seas on ka kirjanik Kauksi Ülle.\nFOTO: Arved Breidaks /\nElurikkuse erakonda moodustava aktivistide rühmaga on liitunud ligi 400 inimest, mis tähendab, et erakonna moodustamiseks on neil vaja kaasata veel pisut üle saja huvilise.\nLiitunute seas on keskkonnaeksperte ja alternatiivenergeetikuid, ettevõtjaid, sealhulgas IT ettevõtjaid, programmeerijaid, tootedisainereid, õppejõudusid, teadlasi, doktorante, kirjanikke, teolooge, pärimuskultuuri ja hariduse edendajaid ning paljude teiste elualade esindajaid, teatas erakonna algataja Artur Talvik neljapäeval.\nLisaks mitmekesistele erialadele on ka usutunnistuselt tegemist elurikka seltskonnaga - liitunud on nii kristlasi, maausklikke kui ka budiste.\nAlgatusrühmast leiab ja omajagu tuntud lõunaeestlasi.\nTalviku sõnul on liitunute hulgas kirjanikud Kauksi Ülle ja Contra, pikaajalise kogemusega koolijuht Heli Piisang, kunstnik Eve Kiiler, kunstnik, illustraator ning fotograaf Piret Räni, loodusfotograaf Arne Ader, ettevõtja Lauri Tõnspoeg, koolitaja Kristjan Otsmann, muusikud Jaak Tuksam ning Anne Maasik, metsamees ja põline võrokas Rainer Kuuba, looduslike pühapaikade kaitsja Ahto Kaasik, Rõuge vallas Leiutajate külakooli avanud Hendrik Noor, enamiku ajast Berliinis tegutsev toote-, sealhulgas mööblidisainer Veiko Liis, Soomaa loodusmatkade korraldaja Aivar Ruukel, loodushoidja ja tervikliku eluviisi edendaja Toomas Trapido, ornitoloog ning loodusturismi arendaja Mati Kose, ökoloog ja jätkusuutliku arengu dotsent Mihkel Kangur, Tartu Ülikooli maastikuökoloogia teadur Anneli Palo, keskkonnahariduse edendaja Val Rajasaar, pärimuskultuuri edendaja Meelika Hainsoo, haridusuuendaja Anzori Barkalaja.\nMitmed ühiskonnategelased eesotsas Vabaerakonnast lahkunud Talvikuga otsustasid uue erakonna luua augusti lõpus.\nElurikkuse erakond lubab olla uute, keskkonna hüvesid arvestavate majandusmudelite käivitamise poolt, mille vastu on aga Eesti praegune riigijuhtimise mudel. Erakond leiab, et probleeme ei saa lahendada sama tegutsemismustriga, mis on probleeme põhjustanud. Elurikkuse erakond tahab välja töötada uutmoodi struktuuriga riigi, mis võimaldab kasutada keskkonda säästvat ning taastavat majandust.\nSamas tahab ta arendada kogukondlikkust, et rahvas saaks olulisi riiklike küsimusi otsustada ilma vahepealsete esindajateta.\nBNSi ja Postimehe tellitud Kantar Emori uuringu kohaselt puudus Elurikkuse Erakonnal oktoobri esimeses pooles valijate hulgas igasugune mõõdetav toetus.\nTiitlinõudlejate lahingus võttis Levadia suureskoorilise võidu Loe artiklit


Akadeemiline Põllumajanduse Selts – Artiklid APSist\nKODU > Artiklid APSist\n03.05.2019 — 10:00\nMis, kes, milleks?\nMis on APS (Akadeemiline Põllumajanduse Selts)?\nAPS (aastatel 1920–1940 Akadeemiline Põllumajanduslik Selts) on Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi I aastapäevakonverentsiga samal päeval, 9. aprillil 1989 taasasutatud mittetulundusühing, mille eesmärgiks on kaasa aidata Eesti maaelu, põllumajanduse ja eriti- põllumajandusteaduse arengule. Loomulikult esindab ta oma liikmete huve ja õigusi kõigis instantsides. Põhilisteks tegevusvormideks on konverentsid ja ajakirja Agraarteadus ning muude trükiste väljaandmine. Peale selle korraldame näitusi, konkursse, loenguid, õppereise ja rahvusvahelisi koostööprojekte ning sõlmime sidemeid. Kuigi APS ei ole poliitiline organisatsioon, osaleme siiski põllumajandust ja maaelu mõjutavate seaduseelnõude ja riiklike projektide aruteludel ning teeme ettepanekuid.\nKes on APS-i liikmed?\nAPS-i liht-ja auliikmeskonda kuulub kokku on ligi 300 inimest. Need on teaduskraadiga inimesed üle Eesti, põhiliselt küll Eesti Maaülikooli, aga ka Jõgeva Sordiaretuse Instituudi, Saku Maaviljelusinstituudi jpt asutuste töötajad. Meie auliikmed on: mitmete ülikoolide audoktor president Arnold Rüütel, emeriitprofessorid Jüri Kuum, Harald Tikk, Karl Annuk, Meinhard Karelson, Vambola Veinla, Ants Ilus, Kaarel Tarandi jpt. APS-i aupresident on emeriitprofessor Olev Saveli.\nSuurema osa liikmeskonnast moodustavad endise VAK-i kinnitustega põllumajandusteaduste kandidaadid (nüüd PhD) ja teadusdoktorid (Dr Agr Sc) ning alates 1990. algusest ka mõned teadusmagistrid (MSc). Umbes 60% liikmeskonnast on tegevad õppe-ja teadustööl, teised on väljateenitud puhkusel või emeriidistaatuses professoritena. Möödunud aasta sügistalvel tuligi APS-il seista oma emeriitdotsentide staatuse eest ning koguda allkirju ja saata arvamusi Riigikogu komisjonide ja fraktsioonide esimeestele, haridus- ja teadus- ning rahandusministrile, Rektorite Nõukogule ning isegi Vabariigi Presidendile, et täidetaks ülikooliseadust, mis puudutab emeriitdotsendi staatust.\n5 aastat tagasi loobuti alla 35-aastastelt teadlastelt 1000-kroonise liikmemaksu nõudest ning korraldati neile eraldi konverents, lisaks sellele on nad igal aastal moodustanud oma toimkonna.\nIga aasta aprillikuu esimesel kolmapäeval toimub APS-i aastakonverents (4. aprillil 2007 oli juba XII), kus plenaaristungil räägitakse üldisematel teemadel, erialatoimkondades ja noortetoimkonnas juba konkreetsemate uurimustega mitme põlve teadlaste poolt. Kuigi teadustöö on nii kodus kui ka rahvusvaheliselt väga sügavalt spetsialiseerunud, on kasvõi kordki aastas vaja laiemalt harida üksühte ning meenutada meie eelnevaid suurmehi.\nPeale auliikme nimetamist on igal aastal üldkogul ka elutööpreemia ning noortepreemiate väljakuulutamine. Käesoleval kevadel sai elutööpreemia Polli Aiandusinstituudi kauaaegne sordiaretaja Kalju Kask, aastapreemia anti EMÜ professorile, APS-i asepresidendile Rein Viiraltile ning Saku teadlasele Uno Tammele. Kahjuks ei peetud noortepreemia vääriliseks ühtegi nominenti.\nOleme ausse tõstnud põllumeeste rohelise värvi. Taastasime endiste EPA mütside kandmise traditsiooni.\nViimasel 5 aastal on aastakonverentsi päev lõppenud piduliku koosviibimisega erinevates Tartu tudengikorporatsioonides. Viimati olime Fraternitas Esticas (vahepeal Tartu televisioonistuudio).\nHävimisohus on ühe esimese nimekaima põllumajandusteadlase, Königsbergi ülikoolis õppinud ning 1911. a doktorikraadi omandanud sordiaretaja ja Põllutöölehe 1906/1907 asutanud Aleksander Eisenschmidti kultuuriväärtusega perekonnamonument Tartus Puiestee tänava kalmistul. Samuti oleks vaja jäädvustada lähiaastatel lahkunud mitmete nimekate põllumajandusteadlaste-õppejõudude skulptuurid või nende koondpark.\nAPS-i põhiülesandeks on meie ainukese eesti-ingliskeelse teadusajakirja Agraarteadus väljaandmine.\nViis aastat tagasi rünnati meid eesti keele pärast. Mõned "jõud" pidasid ainuvõimalikuks vaid inglise keelt. Kuid mis oleks saanud edasi? Meie esiisad, kes olid oma hariduse saanud saksa ja vene keeles, lõid 1919. a rahvuskeelse ülikooli, võtsid kasutusele eestikeelse (teadus)sõnavara, lõid terminoloogia jne. Nüüd aga ei osata mõnedel erialadel (näiteks geneetika vms) ennast eesti keeles väljendada. Kes on süüdi? Eks ikka selle valdkonna esindajad ise. Rõõm on tõdeda, et need tuulelipud on nüüd ka ise hakanud eesti teaduskeele ümber häälitsema. Kahe keele paralleelne esitamine samas numbris on väikese riigi piiratud ressursi ja maksimaalse tulemi optimaalne resultaat. Vastavalt uutele nõudmistele ja tänu uuele toimetuskolleegiumile tõstsime Agraarteaduse rahvusvaheliste eelretsenseeritavate teadusajakirjade reale (1–3). Loodame, et ka ärksamad tegevpõllumehed saavad aega vähemasti eestikeelset osa oma ettevõtmistes ära kasutada.\nAPS-is on valminud ja trükitud põhjalikud ajaloolised teosed, nagu "Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos" I osa (kuni 1918 aastani) ja II osa (1918–1940). Taotlesime raha ka III osa (1940 kuni tänapäev) väljaandmiseks, kuid materiaalsete vahendite vähesuse tõttu oleme sellest saanud teostada vaid mõned peatükid. Ka esimesed osad said teoks tänu tollase Eesti Põllumajandusülikooli ja talupidajatest sponsorite abiga. Peale üksikisiku ja allasutuse liikmemaksu (i 1000 krooni), oleme hankinud raha Põllumajandusministeeriumist, MES-ist jm projektidest.\nAPS ei ole tivoli, kuid oma liikmetele oleme iga aasta korraldanud 3–4 õppeekskursiooni, mille oleme ühitanud mõne seminari või regionaalpoliitilise teemaga. Oleme teinud kodumaise toiduainetetööstuse seminari AS-s Pere Leib, ühistu E-piim Põltsamaa juustutsehhis, AS-s Silmet, mitmes lihatööstuses jm. Vaadelnud on Järvselja ürgmetsa ning Peipsi kalandust. Enim külastatud on Viru-, Võru-, Valga-, Tartu- ja Jõgevamaad – tutvutud Peipsi ääre kultuuri omapära ning viimasel jõulueelsel külastusel Võrumaale sai nähtud endise Linda kolhoosi kanalatest ümberehitatud diivanivabrikut.\nSuvised ekskursioonid on viinud meid põhiliselt Läti- ja Leedumaa instituutide kolleegide katsepõldudele ja lautadesse. Käisime koguni Esto päevadel Riias 2 aastat tagasi. Lätlased jätsid mullu mitmel korral vastukülaskäigule Ruhnu tulemata, lõpuks piirdusid paari päevaga Saaremaal.\nNäiteks möödunud aastal jõudsime Leedu külaskäigul isegi Poolamaale Punski piirkonda, mis 1920. a inkorporeeriti Poola koosseisu. See, põhiliselt (80%) leedukatega asustatud ala on suuresti aktiivsem kui ülejäänud Poola. Leedulaste talud on suuremad (seal ei ole kunagi olnud kolhoose-, on keskmiselt 24 ha – Poola keskmine vaid 16 ha) on isegi 120–140 ha suuruseid talusid. Sealsed leedukad on säilitanud omakeelsed keskkoolid, kirikud, seltsid jms. Peale II maailmasõda said sealsed kõik talud esimestena Poolas telefoni, ollakse aktiivsed rahvusvahelistes ja nn europrojektides. Noored aga tahavad millegipärast Leetu tagasi, alul õppima, hiljem aga päriseks.\nKäsikäes Põhjamaade jt naabritega\nAPS-il on ametlik koostööleping Läti Põllu-ja Metsandusakadeemiaga, seetõttu oleme nendega tihedamas kontaktis, kuid teadustöö saab olla vaid tihedas lõimumises kõikide kolleegidega. Eriti silmapaistev on koostöö NJF-iga (Põhjamaade Põllumajandusteadlaste Assotsiatsioon). Viis Põhjamaad ja 3 Balti riiki on eriti viimasel kahel aastal käinud käsikäes. Eestis on juba 45 NJF-i liiget, kellest enamik ühtlasi ka APS-i liikmed. NJF-i liikmetest teadlastel on seminaridest osavõtumaks tunduvalt odavam jm soodustused. Möödunud aastal toimus mulla ja keskkonnakaitse (I sektsiooni) seminar Tartus hotellis London, tänavu toimub 24.–25. mail Pärnus Baltimaade XIII aretus-ja geneetikaalane konverents, mis samuti on NJF-i koostööseminaride nimekirjas (V sektsioon, kokku on NJF-is 8 sektsiooni). Eestisse oleme planeerinud lähimas tulevikus nn külmlautade seminari jms. Kuna NJF-i teadlaste liikmemaksudest märksa suurema panuse annavad Põhjamaad, siis tulevikus oodatakse seda panust ka Balti riikidest.\nEesti tänab oma koostööpartnereid. APS-i esildisel sai möödunud aastal meie Valgetähe IV järgu ordeni Läti Põllumajandusülikooli endine prorektor, mitmete metsa- ja puidutööstusalaste teadus- ja koostööprojektide vedaja, eesti soost Läti emeriitprofessor Henn Tuherm. Käesoleval aastal sai APS-i ettepanekul Maarjamaa risti V järgu NJF-i peasekretär Tord-Ingmar Eriksson, kes on alustanud koostööprojekti juba 1989. a "Family Farms for Estonia", aidanud läbi viia ja finantseerida eestlaste mitme tasandi koolitusi, lõpetades doktorikoolitusega.


Mis on sulamistemperatuur:\nSulamistemperatuur tähistab täpset temperatuuri, mille juures tahkes olekus muutub antud aine vedelik .\nVesi on üks elementidest, mida kõige sagedamini kasutatakse sulamispunkti põhimõtte näitlikustamiseks. Et tahke (jää) aine saaks vedeliku kujul, peab see olema vähemalt 0 ° C juures. Seega on vee sulamistemperatuur 0 ° C.\nSulamistemperatuuri saavutamine aitab siiski kinnitada uuritava aine puhtust, sest kui temperatuur muutub selle elemendi jaoks määratud standardväärtusest rohkem kui 1 ° C, siis aine ei ole puhas.\nNäiteks kui analüüsitava vee proovi sulamistemperatuur ei olnud 0 ° C, vaid 1, 2 ° C, siis see aine ei olnud puhtas olekus.\nSulamistemperatuuril on sama temperatuur, kui aine tahkestub, st see läheb vedelast olekust tahkele ainele.\nNagu öeldud, tähistab sulamispunkt tahke oleku vedelikku. Teisest küljest on nn keemistemperatuur täpne temperatuur, mille juures vedeliku olek läheb gaasilisse .\nSama vee näite ja selle sulamistemperatuuri järgi on keemistemperatuur (rõhul merepinnal, st 1 atm) 100 ° C. Nagu näha, on keemispunkt varieeruv, näiteks ümbritseva keskkonna rõhu järgi.\nLisateave keetmise kohta.\nSiiski tasub meeles pidada, et iga elemendi sulamistemperatuur on vastavalt nende keemilistele struktuuridele erinev. Samamoodi aitab ka rõhu tase, mille juures see aine eksponeeritakse, samuti saada sulamistemperatuuri, mis erineb perioodilisest tabelist standardina määratletust.\nLisateave Fusioni kohta.\nEtanool C2H5OH 161.2 -112, 0\nVesi H2O 273.1 0.0\nBenseen C6H6 278, 6 5.5\nFenool C6H5OH 313, 8 40.6\nNaftaleen C10H8 353, 4 80.2\nNaatrium Na 370, 8 97.7\nPlii Pb 600.1 327, 0\nRaud Fe 1808.1 1535, 0\nTf / ° C = sulamistemperatuur Celsiuse järgi\nTf / K = sulamistemperatuur Kelvinis.


Uudised loomaaiast • Loomad meedias • www.pisi.ee\nPostitas Pinto (Teema autor) » 17. oktoober 2010, 23:14\nRe: Uudised loomaaiast\nPostitas Pootsman » 25. oktoober 2011, 15:57\nPapilooma vaderiks on Pakendikeskus\nPäris huvitav on lugeda loomaaia nädalauudiseid. Üks asi siiski mulle pähe ei mahu loomaaia kodurottidega, või hehh, loogika ütleb, et lähevad söödaks? Mingit selgitust ei leidnud, nii eelnev kui järgnev teade ei loo seost kodurottidega...või peaks lugema ridade vahelt?\nTsiteerin: 42.nädal. Eelmisel nädalal saadeti kaks sel aastal loomaaias koorunud kaljukotkast Slovakkiasse. "Põlva- ja Tartumaalt toodi loomaaeda täienduseks kodurotte." Järjekordselt said üle kaalutud aafrika kannuskilpkonnad.\nPostitas Mercar » 25. oktoober 2011, 16:17\nKodurott vaevalt küll söödaks läheb- haruldane loom, pigem ikka ekspositsiooni vast. Neil ei ole seda ju ammu ekspositsioonis olnud, aga võiks. Nad ju nunnud kõrvikud.\nSöödaks ikka rändrott ja pigem ikka ja ostavad sisse ka külmutatult suure osa.\nPostitas Pootsman » 25. oktoober 2011, 16:49\nPostitas Pinto (Teema autor) » 17. veebruar 2012, 14:56\nMati Kaal räägib loomaaiast, ulukihooldajatest ja rahaprobleemidest.


Our Stores - Smartcup.ee\nTere tulemast SmartCup internetipoodi!\nVeebipoe www.smartcup.ee (edaspidi Veebipood) omanik on OÜ TEESALU (registrikood 12694640), asukohaga Ehitajate tee 54, Harjumaa 12911, Tallinn\nPeale kauba valimist valige sobiv pakiautomaat kuhu soovite pakki saada. Kui soovite saada pakki postkontorisse või sellele ise järele tulla, siis kirjutage see info “Märkused tellimuse kohta” lahtrisse. Süsteem palub teil sellegi poolest valida ka mingi pakiautomaat. Peale tarneviisi valimist valige makseviis – pangaülekandega või pangalingiga. Pangaülekandega tasumisel peate tegema ülekande meie kontole. Kauba kiiremaks käsitlemiseks soovitame saata maksekorraldus tasumise kohta meie e-posti aadressile [email protected] Kui valite makse pangalingiga, siis suunatakse teid edasi teile sobivasse maksekeskkonda. Peale makseviisi valimist ja meiepoolsete tingimuste aktsepteerimist klikkige ostukorvis nupul “Esita tellimus”. Kliendi e-posti aadressile tuleb kinnitus tellimuse kohta. Juhul, kui tellimuse täitmisega esineb tõrkeid, näiteks tellitud kaupa ei ole laos, võetakse kliendiga ühendust ja antakse sellest teada.\nKui Teil on küsimusi või probleeme seoses SmartCup internetipoe kasutamisega, saatke palun e-mail aadressile [email protected] või helistage telefonil +372 55 72 752\nKauba tarnimine toimub Eesti piires. Kauba postitamine pakiautomaati maksab Eesti piires 2.90.- Eur. Kui soovite kaubale ise järele tulla, palun võtke ühendust meie klienditeenindusega. Standard tarneaeg on 1-3 tööpäeva. Maksimum tarneaeg 1-5 tööpäeva! Juhul, kui ei ole toote juurde märgitud teisiti!\nKui soovite kaupa tellida väljapool Eestit, teistesse EU riikidesse, siis palun võtke meie klienditeenindusega ühendust [email protected] . Kauba saate Teie poolt valitud pakiautomaadist peale arve tasumist. Eriti oluline on paki saaja õige mobiiltelefoni number, sest sinna saadetakse pakiautomaadi uksekood paki kättesaamiseks. Saadetisi hoiustatakse tasuta SmartPOSTi pakiautomaadis 7 kalendripäeva alates sõnumi saabumisest Teie mobiiltelefonile. Kui Te pole 7 kalendripäeva jooksul pakil järel käinud, kuulub tellimus tühistamisele, SMARTCUP hoiab tellimuse summast kinni 5EUR käsitlustasu ning tellimuse eest tasutud summa jääk tagastatakse kliendi arveldusarvele. Täpsem info: www.smartpost.ee\nEraldi kokkuleppel on võimalik tulla ise kaubale järele. Selleks saatke e-kiri aadressile [email protected]\nKui Teil on küsimusi või probleeme seoses SMARTCUP-i internetipoe kasutamisega, saatke palun e-mail aadressile [email protected] või helistage telefonil + 372 5572752.\nVeebipoe www.smartcup.ee (edaspidi Veebipood) omanik on OÜ TEESALU (registrikood 12694640), asukohaga Ehitajate tee 54, Harjumaa 12911, Tallinn.\nSMARTCUP e-poe isikuandmeid töötleb Teesalu OÜ.\nTeenuse kasutaja annab selge ja teadliku nõusoleku Teenuse osutajale enda isikuandmete töötlemiseks. Isikuandmed kantakse kliendiregistrisse ning kasutatakse müügiteenuse osutamiseks ja kauba pakkumiseks Teenuse kasutajale. Andmeside Kliendi ja pankade ning kaardimaksekeskuse vahel on krüpteeritud, mis tagab Kliendi isikuandmete ja pangaandmete turvalisuse. Teesalu OÜ on isikuandmete vastutav töötleja, Teesalu OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-le. Registreeritavate isikuandmete koosseisu kuuluvad Tellija andmed (ees- ja perekonnanimi, e-maili aadress, telefoninumber, tellimuse tarnimise viis, kasutatud makseviis) ja e-poe kasutuslepinguga nõustumine. Isikuandmeid töötleb Teesalu OÜ. Isikuandmeid, mis on vajalikud kauba vahendamiseks Teenuse kasutajale, edastatakse kulleriteenust osutavaile ettevõtteile. Isikuandmete kaitse on tagatud turvameetmetega. Teenuse osutaja kohustub mitte edastama registreeritud isikuandmeid kõrvalistele isikutele. Teenuse osutaja jätab endale õiguse edastada Teenuse kasutajat puudutavaid andmeid juhul, kui andmeid töötleb seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks isik, kellel on selleks seaduslik õigus või kui see toimub Teenuse kasutaja isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks. Teenuse kasutajal on õigus kontrollida teda ennast puudutavaid isikuandmeid, samuti neid muuta või kõrvaldada registrist. Teenuse kasutaja annab Teenuse osutajale nõusoleku saata tellimuse esitamisel sisestatud elektronposti aadressil tellimuskinnituse. Teenuse kasutaja annab Teenuse osutajale nõusoleku saata müügipakkumisi tellimuse esitamisel sisestud elektronposti aadressil juhul, kui on märkinud ära vastava nõusoleku tellimuse esitamise lehel linnukesega vastavas aknas.\nKui mingil põhjusel ostetud kaup ei sobi, on Teil õigus see tagastada 14 päeva jooksul alates kauba kätte saamisest. Toote tagastamiseks saatke palun eelnevalt meile e-kiri aadressile [email protected] , kus on ära toodud järgmine info: tagastatav toode, tagastamise põhjus, tellimuse number ning arveldusarve, kuhu raha tagasi kanda. Tagastatav toode ei tohi olla kahjustatud ega muudetud. Kaup tuleb tagastada komplektsena originaalpakendis, sealhulgas tuleb üheaegselt koos tagastatava kaubaga tagastada ka kingitused, mis antud tootega kaasas olid. Kasutades 14-päevast lepingust taganemise õigust, vastutate tarbijana tagastamisele kuuluva asja halvenemise korral asja kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest.


Pajusi Raamatukogu(Põltsamaa Raamatukogu välisteeninduspunkt): märts 2020\nPajusi raamatukogu 16. märtsist suletud, kuni uute korraldusteni\nSuletud päevadel viivis peatatud. Teavikuid saab tagastada ööpäevaringselt tagastuskasti.\nSaadaolevaid teavikuid saab reserveerida ainult RIKSWEBis https://jogevamaa.webriks.ee/ ja e- maili pajusiraamat@gmail.com teel. Reserveeritud teavikud saab kätte E-N 12 .00- 14.00 või kokkuleppel.\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 01:54 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 02:38 Kommentaare ei ole:\n2020. aasta on kuulutatud rahvajutu aastaks. Eesmärk on tutvustada kogu aasta jooksul rahvajutte ja allikaid, kust neid leida. Ette võib lugeda kodus, koolis, lasteaias, raamatukogus, töökohtades nii täiskasvanutele kui lastele. Et lugu vaimustaks kuulajat, peab ette lugejale see endale ka meeldima. Kui leiate aasta jooksul endale paar-kolm lugu, mis endale head, siis on see ettevõtmine korda läinud. Väga hästi sobib ettelugemiseks raamat "Loomavalmid lastele" Siin raamatus on kõige armastatumad ja kaunimad loomavalmid, millel on südamlikud, lapsesõbralikud ja detailideküllased joonistused. Valmide targad, vanasõnadekski saanud sõnumid näitavad nii suurtele kui väikestele, kuidas õigesti toimida.\nLasteaialastele jutte lugemas\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 05:53 Kommentaare ei ole:\nTALVISELT JA TUBASELT\nPisisaare Algkooli laste tööde näitus\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 05:43 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: PAJUSI RAAMATUKOGU kell 06:02 Kommentaare ei ole:\nERIOLUKORD Pajusi raamatukogu 16. märtsist sulet...


Ühinemisläbirääkimised - Rapla Vallavalitsus\n22.detsember oli tähtis kuupäev seoses Kaiu valla, Raikküla valla ja Rapla valla volikogude otsustega ühinemiseks üheks vallaks. Kõigepealt toimus lõplik otsustamine vallavolikogudes ja seejärel ühinemislepingu allkirjastamine Rapla Haldushoone talveaias.\nUue kohaliku omavalitsusüksuse nimi on Rapla vald, kus elab ligi 12 tuhat elanikku. Rapla linn jääb maakonna keskuseks ja jätkab asustusüksuse staatuses vallasisese linnana.\nÜhinemise eesmärk on parandada omavalitsuste toimetulekut. Soovitakse moodustada jätkusuutlik, tervikliku struktuuriga vald, mida iseloomustab toimiv teenuskeskuste võrgustik, head transpordiühendused ja parem arengupotentsiaal.\nSäilitatakse kõik täna toimivad hallatavad asutused. Uues vallas hakkab ilmuma alates 2018.a jaanuarist Valla Teataja.\n28.detsembril andsid Rapla ühinemisgrupi omavalitsused Rapla maavanemale üle mahukad digipakid ühinemisdokumentidega. Digidokumentide pakis on Kaiu, Raikküla ja Rapla valdade ühinemisleping, lepingulisad ja vallavolikogude otsused.\nJärgmisel aastal jätkub haldusreformi tegevus. Valmistatakse ette uue omavalitsusüksuse õigusaktid, töötatakse välja juhtimisstruktuurid, valmistatakse ette andmebaaside ja infosüsteemide ühildamine jne.\nÜhinemine saab teoks ja leping jõustub järgmiste kohalike valimiste ajal. Uue vallavolikogu valimised toimuvad 15.oktoobril 2017. Uues vallavolikogus on 27 liiget.\nÜHINEMISLEPING koos lisadega


Keeleinspektsioon: Bõstrov õppis usinalt eesti keelt, õpetajaks proua Elsa Gretškina - DELFI\nKeeleinspektsioon: Bõstrov õppis usinalt eesti keelt, õpetajaks proua Elsa Gretškina\nGeorgi BõstrovFoto: Pressifoto\nMaardu linnapea Georgi Bõstrov pole Eesti taasiseseisvumisele järgnenud 24 aasta jooksul suutnud eesti keelt piisavalt hästi ära õppida, mistõttu keeleinspektsioon kutsus ta uuesti vestlusele ta keeleoskuse välja selgitamiseks. Kuidas saab ühe üldse mitte väga väikese linna pikaajaline juht elada Eestis nii, et ta eesti keelt ei oska?\nKeeleinspektsiooni juht Ilmar Tomusk kommenteeris, et Bõstrov selgitas neile eelmise menetluse ajal aastatel 2006-2013, kui usinasti ta eesti keelt õpib.\nBõstrovi peetakse üsna venemeelseks poliitikuks. 1991. aastal heiskas ta Maardu linnavalitsusele punalipu, tervitamaks vanameelsete korraldatud augustiputši, mille eesmärk oli Nõukogude Liidu säilitamine. Tomuski sõnul pole aga põhjust arvata, nagu oleks Bõstrovi keeleoskamatuse taga soovimatus seda õppida.\n"Ta ei väljendanud kordagi, et ta ei tahaks eesti keelt õppida või et tal midagi selle vastu on. Ta võttis ka eratunde, õpetajaks oli proua Elsa Gretškina," kommenteeris Tomusk. Gretškina on kurikuulus 1980. aastate haridusminister, kes viis ellu tolle perioodi venestamispoliitikat.\nTomusk pidi tunnistama, et mõnevõrra Bõstrovi keeleoskus sel perioodil ka paranes. Gretškina omakorda esitas keeleinspektsioonile regulaarselt aruandeid õppetegevuse kohta.\nKeeleinspektsioon kutsus Maardu linnapea Bõstrovi vaibale (72) 13.02.2015\n"Kahjuks ei paranenud linnapea keeleoskus piisavalt ning meil tuli 2011. aastal, kui olime saanud kohalikelt ettevõtjatelt mõned uued kaebused linnapea keeleoskuse kohta, talle ettekirjutus teha. Kuna ta loobus pärast 2013. aasta kohalikke valimisi linnapea kohast ja siirdus volikogusse, mille liikmetelt eesti keele oskust ei nõuta, lõpetas inspektsioon menetluse," selgitas Tomusk.\nVahepeal oli Bõstrov Maardu linnavolikogu esimees, linnapeaks oli Nikolai Vojeikin.\nUue menetluse alustas keeleinspektsioon pärast 27. jaanuari 2015, kui linnavolikogu Bõstrovi uuesti linnapeaks valis. "Meil oli eelmise menetluse käigus tekkinud põhjendatud kahtlus, kas linnapeaks valitud isik vastab keeleoskuse osas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja keeleseaduse alusel kehtestatud nõuetele," selgitas Tomusk.\nKeeleinspektsioonil on vaja välja selgitada linnapea praegune keeleoskus, sest palju aega on möödunud ning selle vältel on võib-olla ka keeleoskus paranenud. Selleks ta välja kutsutigi.\nKui linnapea tegelik keeleoskus on selgunud, saab inspektsioon otsustada, kas kõik on korras või tuleb menetlust jätkata.\nFOTOD: Keeleinspektsioon alustas menetlust Keskerakonna reklaamide kohta\nEÜVP avalikustas oma esinumbrid riigikogu valimisteks\nInspektsioon: nõukogude sümboolika taustal klassipilte tegeva kooli direktori keeleoskus ei...


Uitmõtteid teadusest, teadmisest, uskumisest ja nende loomusest – IirisV\nPosted on jaanuar 24, 2014 mai 24, 2016 by leviolondingres\tPosted in filosoofiaSildistatud Chalmers, Fayerabend, filosoofia, Juri Lotman, metodoloogia, Rabindranath Tagore, teadmine, teadusfilosoofia\nKirjutatud TLÜ teadusfilosoofia kursuse raames. Mõtted on esitatud pigem hajusalt, ühelt ideelt teisele liikudes ja vahemaandumistega.\nTeadmise üks olulisemaid aspekte on seotud objektiivsusega – teadmine on säärane, et see on objektiivne ja tänu sellele usaldusväärne ja tõestatud, kontrollitud ja kindel. Lisaks sellele on teadmine võrreldes näiteks religiooni või pärimusega formaliseeriv, mis annaks ka just kui eeldust olla tõsikindlam, tõestatum, „realistlikum“. Teadmised on seega kivisse raiutud, nende põhjal saab tuletada järgmisi teadmisi, nendele saab toetuda ning vastavate meetodite adekvaatsuses ja täpsuses ei kahelda. Vaatlustest, kogemustest ja uuringutest saadava otsese ja vahetu info sünteesib läbi aga tõlgendav ja assotsiasioone loov inimmõistus, mis tähendab, et meie reaalsustaju ei pruugi olla tegeliku reaalsuse vaste, vaid kujund, peegeldus, tõlgendus sellest. Mõtte katkematu vool, protsess läbi mille saame osa maailmast ja loome seda ise, kujutluste, tundmuste, assotsiatsioonide kaudu.\nSee omakorda tekitab nihke ümbritseva ning ümbritsevast arusaamise, seaduspärade mõistmise ja selle tunnetamise vahel, püstitades küsimusi stiilis, kas üldse on võimalik maailma tõeline tunnetamine. „Üldiste seaduste või teooriateni ei saa jõuda üksnes loogiliste deduktsioonide baasilt,“ nagu möönab ka Chalmers oma teoses „Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks“. (Chalmers 1998: 68) Loengus arutlusele tulnud ideega “kui teadmine on midagi sellist, mida ei saa tõestada, siis empiiriline teadmine polegi teadmine“, seostuvad mul mälu ja kogemuse aspektid. Teadmine seisaks justkui eemal konkreetsest kogemusest, ajal põhinevast tõesstusest, teadmine lihtsalt on. Kindel teadmine on kuidagi ajaväline, sest on saadud teatavate kinnitust leidnud uuringute ja väidete tulemusena, see hõlmab endas tõenäoliselt mitmeid üksteisega seotud kogemusi. Saab küll eristada konkreetset momenti ajaloos, kus keegi midagi avastab, aga see teadmine ise on olemas ka väljaspool seda ajaskaalat ja jätkub säilitatavate allikate ja materjalide toel ka hiljem, sajandeidki hiljem. Kui eeldada, et teadmine on võimalik ainult nii, et sel pole õigustust, siis teadmine ei toetugi millelegi…peale usu. Me usume millegi olevat tõese, niisamuti kui teadmise. „Teadmine“ ja „õigustatus“ langevad mõistetena täiesti erinevatesse kategooriatesse.\nVõttes aluseks uskumuse ja teadmise eristamise ja võrdlemise küsimuse nagu Getteri probleemi puhul, võib märkida, et objektiivsest lähtekohast vaadelduna, faktiliselt, teadmine ületab usu, aga subjektiivsest, inimlikust seisukohast on ehk vastupidi. Inimesele on uskumine omane ja ta toetub oma igapäevases käitumises, sageli ka otsuste langetamises, tihti pigem intuitsioonile kui tegelikule teadmisele. Teadmine ja uskumus on erinevad, sest esimene sõltub teistest – on n-ö väljastpoolt lähenetav ja tõestatav, samas kui uskumuse alus tuleb seespoolt, on seotud isikliku arvamusega.\nTeadmine ja uskumus on seotud ses osas, kuivõrd pole põhjust uskuda, kui ei taha teada. Inimesed vahel küll teavad, aga ei taha teada, sest see on ebamugav või ebameeldiv, st usutakse edasi midagi, mis pole tõene, kuigi tegelikult on olemas täielik teadmine sellest ebatõesusest. See liigituks siis juba episteemilise õigustuse (õigustatuse ja uskumise poole püüeldes on vaikivaks eelduseks, et eelistame uskumuste tõeksosutumist ja tõesust) ümberpööratud vormiks. On uskumuse õigustamine sarnane tegutsemise õigustamisele? Tuleb aga ette ka olukordi, mil õigustame tegevust uskumuse kaudu.\nTeadmine sarnaneb siinkohal objektiivse tõega, langedes täiesti teise kategooriasse kui uskumus, sest kui miski on õigustatud, pole see veel tõestatud. Näiteks võib ehitada üles korrektse loogilise deduktsiooni, kuid lõppjäreldus ei pruugi olla tõeväärtuslik, sest jääbreaalsest maailmast täiesti kaugele. Loogiliselt on võimalik tõestada täiesti absurdseid asju, mis käivad vastu ümbritsevale maailmale ja selle seaduspäradele.\nMulle tundub, et uskumuse puhul võib abi olla diakroonilise telje mängutoomisest. Uskumus saab aluse minevikus, aga tõestuse tulevikus, sedavõrd, kuivõrd uskumused võrsuvad tihti eelnenud teadmiste või sündmuste pinnalt, aga saavad alles hiljem tõestatud. Selle põhjalt jätkates võib ehk olla ka nii, et õigustatud usk on nagu hiljem kinnitust leidnud (õigustuse saanud) arvamus ja teadmine on pigem eelnevalt omandatud teadmine, mis ei peagi enam tulevikus kinnitust leidma, sest on juba kunagi kinnitatud või väide, mis ümberlükkamatuks loetud. Ja mingil ajahetkel võib uskumus juba otsustuse mõõtme omandada – uskumuse staatuse muutumist saab ka ajaliselt kirjeldada.\nKahtlus tundub olevat seotud nii intuitsioonipõhise usu kui ka teadmisega, kuna iga kord midagi arvates ja midagi teada saada soovides kaasneb kahtlus. Kahtlus just sel määral, kuivõrd on aluseks küsimus: iga teadminegi saab alguse küsimisest millegi järele, seejärel juba tõestamissoovist või ümberlükkamise soovist. Võtame näiteks maailma illusoorsuse hüpoteesi. Väide, et reaalne maailm on uni ja surres ärkame, eeldab kahe eri maailma vastakuti seadmist, see tähendab, et eksisteerivad unenäomaailm ja pärismaailm, tõelisem maailm, peame ka aru saama, kummas oleme ja kumb on tõelisem. Aga mis on siis selle arusaamise aluseks? Väide eeldab, et me peame suutma aru saada, kas maailm on tõeline või mitte ja see ju tähendab, et me saame sellest aru ka oma praeguse maailma kohta. Saame ju tavaliselt aru, et ta on tõeline, kui ta tunduks meile kõigile pigem universaalselt illusoorne, siis tekiks, jah, küsimus, kas ehk see pole unenäoline, viirastuslik. Illusoorsuse kahjuks räägib ühtse aluseks võetava tõelisuse kriteeriumi puudumine, sest kes ja kus seda illusoorsust läbi näeb? Illusoorsuses osalejad igatahes mitte.\nTeine väide, et maailm on hallutsinatsioon, on ka vastuoluline, kuna siin pole võrdlusalust – kõik on illusioon, järelikult on osa illusioonist ka väide, et ümbritsev on illusioon ja oleme illusioonid ka meie, selle väitjad. Mõtlemise puhul pole samas oluline, kas nähtus eksisteerib reaalselt või ei, sest meie viis mõelda on ikkagi üks ja sama. Peaasi, et eksisteerib mõtleja. Mõeldes millestki mitteolemasolevast, on tegu kujutlusega ja kujutluski on nüüd tänu sellele olemas. Mõtlemine ja kogemus seega seotud – me saame mõelda kogemuse põhjal – seda, mida pole võimalik isegi kuidagi ette kujutada, ei saa mõelda. Füüsikalise maailma olemasolu sõltub sellest, kas ta on meie jaoks tähendus. Me ei saa süsteemist välja astuda, oleme iseenda ja oma mõtete vormi ning meile antud maailmaga piiratud.\nLoodusteaduste ja vaimuteaduste vahest mõeldes tuleb pähe erinevus sellelt pinnalt, et loodusteaduste mõiste on pigem definitsioon, vaimuteadustes aga suhe, lisanduvad „väärtuse“ ja „tähenduse“ mõisted. Kuna viimane tegeleb ja pöörab suuremat tähelepanu üksiku arengule – sellega seostub ka kahetine, sisu ja vormi suhe. Seda seetõttu, et psüühiline valdkond ei ole veel vaimuteadused, vaid see tuleb võtta koos materiaalsega, kehaga, nii loodusteadustes kui vaimuteadustes on oma koht materiaalsel ja empiiriliselt tajutaval. Mõlemad haaravad universaalset, ent erineval viisil. Nagu on Rabindranath Tagore teose „Aednik“ eessõnas Tagoret tsiteerinud Ain Kaalep: „Meie mõistus otsib asjade paljusele sisemist, ühtset printsiipi; ta püüab üksikasjust vabaneda ja tungida asjade tuumasse, kus need on üks. Aga vahe on see: loodusteadlane otsib isiklikkuseta ühtsusprintsiipi, mis laseb end kohandada kõigile asjule.(—) Ent taidur tunnetab omapärast, individuaalset, mis on universaalse tuumas. Kui ta vaatab puud, näeb ta puus ainulisust, mitte üldist tüüpilisust nagu botaanik, kes kõik jaotab klassidesse.“ (Tagore : 11-12) Vahe ongi selles, kas uurida üksikuid objekte kui teatud tunnuste kogumeid või pigem neid eraldi individuaalsete ja omapäraste objektidena, asjadena iseenestes.\nKursuse käigus leotud tekstidest imponeeris mulle vahest enim Fayerabendi „Meetodi vastu“ just seetõttu, et seal toodi välja midagi, mis jääb tihti teadustest rääkimisel rõhutamata, ent mida tuleks pidevalt meeles hoida, nimelt metodoloogiate piiratus. „Iga metodoloogiline reegel on seotud kosmoloogiliste eeldustega, nii et seda reeglit kasutades peame enesestmõistetavaks, et eeldused on õged. Falsifikatsionism peab enesestmõistetavaks, et loodusseadused on nähtavad,…empirism peab enesestmõistetavaks, et meeltekogemus on parem maailma peegelpilt kui puhas mõte.“ (Fayerabend; ilmumisandmed teadmata) Teadus on lihtsalt üks inimese poolt välja kujundatud mõttesüsteemidest, mis võib olla täpseim, mis meil seni välja töötatud, kuid mis ei pruugi olla parim.\nTabavalt meenutab arusaama teadmisest Vladimir Uspenski Teoses „Jalutuskäigud Lotmaniga: „üks suur teadlane (pakun, et see oli J. L ise – V. Uspenski) ütles omal ajal, et teadus ei liigu mõistetamatult mõistetava poole, vaid mõistetavalt mõistetamatu poole. Kuni me asume teaduseelses olukorras, on meile kõik mõistetav, kuid teaduse esimene tunnus on mõistetamatus.“ (M. Lotman (koost.) 2010: 403-405) Teadus püüab haarata kogu oleva tervikut ja just seetõttu jääb teadusfilosoofiagi osalt hämaraks valdkonnaks, mis end päriselt kätte ei anna ja oma olemust lõpuni lahti lõigata ei lase. Teadus üritab kõik viimseni osadeks lahti võtta, lõpuni ära selgitada. Filosoofias on aga teatav annus vabadust jätta mõned otsad lahtiseks, mõnedele küsimustele lõplikult mitte vastamata. Filosoofias on veel lubatud juhuslikkus ja kombatavus, piirid ei ole nii jäigad kui end teaduseks nimetavas süsteemis.\nM. Lotman kirjutab oma teoses „Struktuur ja vabadus“, kuidas Juri Lotman nägi 20.sajandi lõpul ette, et spekulatiivse filosoofia aeg on ümber saamas, teadmisi ei tohiks enam rajada juba formuleeritud alustele, vaid teadusfilosoofias kajastub uurimistulemuste üldistus. (M. Lotman 2012:137) Metodoloogiline lähenemine on kujunemas avatumaks: piire tuleks lahti hoida, lubada ka progressi ning mitte hoida kramplikult küünte ja hammastega vanadest traditsioonilistest, kõigutamata postulaatidest. Seda enam, et teadmine, kuigi faktilist tõestust ja kontrollitavust otsiv, on siiski loova algega ning tulevikku projitseeritud. Teadmisi soovitakse ära kasutada tulevikus, tuleviku huvides, kuigi need tõukuvad minevikust, mälust, ajaloost, varasematest avastustest jm.\nLisaks metodoloogiale ja teooriale on suhe teadjaga, uurijaga on vahest üks teadmist defineerivamaid momente, sest kuigi objektiivsus on seatud eesmärgiks omaette, sõltub iga tulemus mingil määral siiski uurijast, kui mitte vahenditest, siis vähemalt tema iseloomulikust arutluskäigust, lähenemisest, ka maailmavaatest, mille põhjal teeb otsuseid, mida välja jätta, milliseid faktoreid kõnekaiks pidada. Chalmersi pakutud idee sellest, et teoorias esinevate mõistete tähendus sõltub teooria struktuurist ning nende täpsus omakorda teooriate täpsusest ja sidususest (Chalmers 1998: 119), tundub küllaltki hea tähelepanekuna. Teooriad aitavad kujundada mingit ühtset voolu, ilma milleta hulbiksid üksikuurijad nagu orienteerita ujujad külmas maailmameres. Teooria on kimp, mis moodustub juba kogutust, aga mille piirid ja tuum on pidevas muutumises, see areneb kooskõlas sellega, kuidas kujuneb ja mis suunda liigub ümbritsev ja teadlaste ümbermõtestatav maailm. Distsipliinegi on nii aukartustäratavalt lai spekter, et tundub, nagu oleks kõik läbi uuritud, iga objekt juba ammu kuhugi liigitatud, lahterdatud jms.\nAga mulle näib, et need kõige põnevamad ja siiani veidi hämaraks jäänud nähtused, need, mida seletada ei osata, on end sisse seadnud piirialadel, kuulumata päriselt ei ühte ega teise valdkonda. Seda kompenseerib omakorda faktor, et piirialadel on teadlaste käsutuses erinevad lähenemisviisid, mitu metodoloogilist instrumenti, mida lahkamiseks kasutada. Näiteks kosmoloogia, geneetika, neuroteadused, biokeemia, mis tänu vahendite väljatöötamisele on alles väga intensiivses arengujärgus ja kus toimub iga päev midagi. Need valdkonnad ühendavad endas varem pigem eraldi seisnud traditsioonilisi distsipliine nagu füüsika, keemia ja bioloogia, ning sealsed avastused võlgnevad oma osa erinevatele perspektiividele, erinevatele raamistikele, kuidas maailma näha ja mõtestada, kuidas uurida keskkonda, organisme, keemilisi ühendeid jm. Humanitaariast võib sellise teaduse näiteks tuua kognitiivse lingvistika, mis on oma algusajast saadik kombineerinud lingvistilisi teooriaid üha uute psühholoogia- ja tajualaste uuringutega ning mis seeläbi on suutnud terviklikumalt ja mitmetasandilisemalt selgitada maailmataju ja keele, ka mõtlemise vahelisi seoseid.\nTeaduslik mõtlemine lähtub ideaalist olla usaldusväärseim selgitaja, baas, millelt midagi teada ja millele saavad toetuda muud liiki teadmised. Selle eelduseks on usk (!) universaalsetesse kosmoloogilistesse eeldustesse ja printsiipidesse, usk sellesse, et üldse saab olla midagi kõikjalkehtivat ja üldist, vankumatut fakti. Teadmine on kui garantii, tõe olemasolu tagatis, mille kaudu saab inimkond heita pilku kõige oleva südamesse, mõtestada maailma, saada selgitusi ja seeläbi selgitada ka omaenda eksistentsi. Teaduslikkusele kui kriteeriumile või hegemoonilisele positsioonile juhib tähelepanu ka Chalmers oma sissejuhatavas peatükis teosele „Mis see on, mida nimetatakse teaduseks“. Väärat, kuid levinud arusaama teaduslikkuse erilisusest seostab ta teadusliku meetodi kui mingi kindla tõestuse ja läbiproovitud vahendi, millele omistatakse võimet selgitada adekvaatselt uuritavaid objekte ja nähtusi ning konstrueerida tõsikindlaid postulaate. Sellisel teel saadud teadmisi toetab põhiliselt empiirika, samas kui viimasel ajal on leitud, et teadus ei saa tugineda ühele alusele, millest saab aimu vaatluse ja eksperimentide teel, ega mudeldatud järeldusprotseduurile (deduktsioonile/induktsioonile). (Chalmers 1998: 16-18) Niisiis on äärmiselt keeruline, et mitte öelda võimatu, kirjeldada mingit teadusliku meetodi põhiolemust või tuuma, mis sisalduks igas teaduslikuks peetavas distsipliinis või uurimismeetodis.\nJärgides ranget teaduslikkuse määratlust ja pidades teaduslikuks üksnes midagi, mis on verifitseeritav ja läbini kontrollitav, tundub kogu teaduslik lähenemine kui selline kalduvat loogilisse positivismi. Nii muutub kitsaks ka teaduse mõiste ning valdkondade sfäär, mida üldse teaduslikena arvesse võetakse ja aktsepteeritakse. Deduktsioon on loogiliselt kehtiv, ent see ei arvesta kaht olulist juhtu: erandit ja tõesust reaalses maailmas. Järeldus võib olla kehtiv, aga tõesus kategooria järgi hoopis vale, sest saadud järeldus lähtub üldisest eeldusest, arvestamata erandite olemasolu ja juhuslikkust, mis eksisteerib väljaspool filosoofilise loogika ja lausearvutuse piire. Loogikast ja vastavatest artlustest ja järedustest saavad seeläbi üksnes elu ja maailma ideaalmudelid, ideaalsed selles mõttes, et need on tõesed kunstlikes tingimustes, kus juhusel pole rolli ja kus järeldused on plaanipärased. Need on teoretiseeritud, ent praktikaga vahel mittekattuvad mudelid. Ometi mahuvad teaduse alla nii ennustatavus, kui selle vastand, eksperimendi ja vabaduse teel saadud ootamatu tulemus, sest teadus on pidevalt arenev ja dünaamiline terviksüsteem, kogum teooriaid ja praktikaid, institutsioone ja perspektiive. Põhimõte on siiski üks: vaadelda, uurida, analüüsida, mõõta ja lahti seletada ümbritsevat maailma ja selle protsesse. Seda kõike selles maailmas olija, subjekti, silme läbi. Chalmers näeb teaduseid kui struktuure (Chalmers 1998: 118), teadus on korraga nii struktuur, mis raamistab hulka teooriaid ja teadmisi, samas on selle struktuuri sees olev vabadus ja võimalus katsetada see, mis viib edasi distsipliini või valdkonda tervikuna. Niisiis pendeldaks teadus justkui pidevalt kindlaksmääratuse ja avatuse printsiipide vahel.\nRelativism, objekti ja meetodi seotus, tundub olevat ainuõige variant, sest, kehtestades sõltuvusliku suhte uuritava objekti ja uurimisviisi vahel, tagatakse spetsiifilisem lähenemine, et tabada objekti kogu selle antuses, toimemehhanismides ja omadustes täielikult. Nii induktsioon kui deduktsioon võivad osutuda ebapiisavaks, eeldusel, et teaduse kriteeriumiks on täielik tõestatus, kuna nende aluseks on üldisus, mõlemad jätavad välja erandi. Noil teil saadud järeldused võivad küll enamikul kordadest õigeks osutuda, ent siiski jääb eksimusprotsent. Teaduse ja teadmise ideaal sellist asja aga endale ei luba. Deduktsiooni puhul sõltub selle kehtivus paljuski sõnastusest – kui eeldustes kasutada väljendeid nagu „kõik“ (lausearvutuses siis vastavat kvantorit), võib tekkida moment, kus deduktsioon kehtib, kuid ei vasta tõele. Kindlam oleks kasutada väljendeid nagu „paljude puhul“ või siis määrata subjekt konkreetse isiku või objektina, et ei tekiks mitmetimõistmise võimalust.\nTeadus võikski pürgida selle suunas, et väidetav oleks üheselt mõistetav, ilma kahtlustest ja moodustest teisiti tõlgendada. See omakorda aga sõltub nii uuritavast, situatsioonist kui uurijast, mis kõik kokku moodustab harva, kui üldse, objektiivse pinna, millelt midagi käsitleda. Teadus lähtub ikkagi tegelikkusest, samas on viimane niivõrd muutuvate tingimustega kastipaigutamatu ja mõõdetamatu entiteet, et ükskõik, kuidas teadus ka ei pingutaks, lõpuni tervikut haarata jääb tõenäoliselt utoopiliseks unistuseks. Kohati tundub, et teadus ajab taga midagi, milleni jõudmiseks puuduvad vahendid, sest teaduselgi on piirid ning piire võib nihutada, aga siis seisaksime vastamisi juba järgmise küsimusega: mida pidada teaduseks? Ja nii jõuabki teadusfilosoofia ringiga tagasi küsimusteni omaenda olemasolu ja teadmise kohta.


Bussipileti hind jäi valla otsustada « Hiiu Leht\nEsmaspäeval allkirjastatud ministri määrus jätab bussipileti hinna 1. juulist Hiiumaa valla otsustada, vald pole otsust veel teinud.\nMajandus- ja taristuminister Kadri Simson jättis tasuta bussisõidu otsuse Hiiumaa valla teha. Just nii nagu ta 20. aprillil Hiiumaa visiidil olles Hiiu Lehele ütles.\nPiletihinna määruse, mis asendab seniseid maavanemate korraldusi, millega sätestati maakondliku bussitranspordi piletihinnad, allkirjastas minister esmaspäeval.\nKas toetus tuleb ka järgmisel aastal?\nHiiumaa vallavanem Reili Rand ütles, et otsust, kas 1. juulist minnakse maakonnaliinidel üle üldisele tasuta transpordile, ei ole veel tehtud.\nÜheks põhjuseks nimetas ta ebakindlust, kas rahastus jätkub ka tuleval aastal ning kuidas arvestatakse tulevikus hinnatõuse või muude kaasnevate kulude muutusi.\n“Tänavu tuleme saadud vahenditega välja, kuid piletitulu saamatajäämise korral on liinivõrgu ülalpidamine tulevikus väljakutse,” nentis vallavanem.\nKa ei osanud ta veel prognoosida tasuta maakonnaliinide mõju kaugliinidele. “Paljud inimesed kasutavad maakonnasiseseks liikumiseks kaugliini ja need inimesed sattuvad ebavõrdsesse olukorda, kui kaugliinide bussides peab endiselt sõidu eest tasuma,” arutles vallavanem.\n“Ja kui kaugliinide vedaja muutunud turuoludes leiab, et polegi mõtet sõita, tuleks kaugliinid asendada maakonnaliinidega, mis oleks täiendav rahakulu kuni 100 000 eurot ning sõitja jaoks kindlasti ebamugavam lahendus.”\nHiiumaa bussitranspordi peamiseks väljakutseks nimetas Rand liinivõrgu kvaliteeti – liiga vähe väljumisi ja ebasobivatel aegadel.\n“Mõned konkreetsed mõtted bussiliinide ümberkorraldamisel on nõudluspõhiste liinide osakaalu tõus, suuremate busside asendamine väiksematega ja ühistranspordi integreerimine sõidujagamisteenusega,” loetles vallavanem lahendusi.\nSelle aasta kavandatud läbisõit maakonnaliinidel on 590 000 kilomeetrit, mis on 20 000 kilomeetri võrra ehk 4 protsenti enam kui eelmise aasta maht.\nVahemik algab nullist\nMäärus paneb paika vahemiku, mille raames võib maanteeamet maakondades bussiliinidel hinna kehtestada. Vahemik ulatub nullist senise kõrgeima maakondades kehtinud piletihinnani.\nSaadetud pressiteates öeldakse, et paika pandud hinnavahemik ei too kaasa hinnatõusu. Nimelt on sätestatud, et kuna riigieelarves on ette nähtud vahendid piletitulu täies mahus kompenseerimiseks, ei tohi maanteeameti kehtestatav sõidukilomeetri hind ja piletihind olla kõrgem kui seni konkreetses maakonnas kehtinud sõidukilomeetri hind ja piletihind.\n“Oleme ette näinud kõikidele kohalikele ühistranspordikeskustele rahalisi vahendeid mahus, mis katab ära möödunud aasta dotatsiooni ja piletitulu kogusumma. Seega on keskustel olemas vahendid tasuta sõidu rakendamiseks,” rääkis majandus- ja taristuminister Kadri Simson. “Täna allkirjastatud määrus, milles on paika pandud kõrgeim võimalik piletihind, näitab aga seda, et keskustel on võimalus jätkata ka senise süsteemiga ehk küsida sõidu eest endiselt piletit.”\nSimson ütles, et otsus sündis koostöös maanteeameti ja ühistranspordikeskustega, kellega suheldes jäi kõlama, et leidub keskusi, kes soovivad jätkata senise süsteemiga. “Me soovime neile pakkuda valikuvõimalust ja langetada otsuseid lähtuvalt enda piirkonna vajadustest,” ütles minister.\nToetus 70 000 eurot suurem\nHiiumaal kulus maakondlike bussiliinide töös hoidmiseks eelmisel aastal 525 000 eurot, millest dotatsioon oli 430 000 eurot, piletitulu u 55 000 eurot ja KOV toetus ligi 40 000 eurot. Sel aastal on Hiiumaa jaoks ette nähtud kogukulu hinnanguliseks suuruseks 540 000 eurot, millest riiklik dotatsioon moodustab 500 000 eurot, KOVide makstav toetus ja esimese poolaasta piletitulu ülejäänud 40 000 eurot.\nMullu oli kõigi maakondlike bussiliinide dotatsioon kokku 21,7 miljonit eurot, millele lisandus 11,4 miljonit eurot piletitulu ja 3,2 miljonit eurot kohalike omavalitsuste makstud toetust. Sel aastal on riigieelarvest ühistranspordikeskustele laekuva dotatsiooni suurus ligikaudu 34,8 miljonit eurot, millele lisandub esimesel poolaastal kogutav arvestuslik piletitulu 5,7 miljonit eurot ja 1,6 miljonit omavalitsuste toetust.\nKokku kulus seega 2017. aastal maakondlike bussiliinide käigushoidmiseks ligi 36,4 miljonit eurot ning tänavu on eraldatud 1. juulist liinidel tasuta sõidu tagamiseks 42,1 miljonit eurot.\n“Meie eesmärk on endiselt tuua maapiirkondadesse tasuta sõit, kuid on loomulik, et kuulame kohalike keskuste soove,” ütles minister.\nTasuta sõidust loobumist peavad ühistranspordikeskused maanteeametile põhjendama. “Sellisel juhul on neil võimalus jätkata tänase hinnaga või soovi korral hinda alandada – see saab olema kohalike enda otsus,” selgitas minister Simson. Rõhutades, et liinitihenduse raha on olemas kõigile ja seda suuremas mahus, kui on näiteks viimasel kümnel aastal piirkondadele liinide arendamiseks eraldatud.\nSildid: bussipilet, Kadri Simson, tasuta transport


Aitab küüntel saada terveks ja säravaks. Mugav, hügieeniline kasutamine.\nEi sisalda lõhna-, värv- ega säilitusaineid. Täiendab ideaalselt Allpresan® Fuss Spezial vahtkreemide toimet kuiva ja väga kuiva naha hoolduses ja kaitsmises.\nPatenteeritud koostisega Allpresan® vahtkreemid lasevad nahal hingata. Dermatoloogiliselt testitud. Soovitatav diabeetikutele.\nAllpresan Pedicare Foam Cream nr. 3 10% Urea – vahtkreem 10% uureaga väga kuivade jalgade hoolduseks, 125ml


Technopolis Group » Ettevõtlus, VKE-d ja tööstus\nIdufirmad, VKE-d ja tööstusettevõtted muudavad maailma. Nad hoogustavad majanduskasvu ja suudavad aidata lahendada sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme üle maailma. Selleks peavad nad aga pidama sammu oma kiiresti muutuva ärikeskkonnaga.\nTechnopolis Group on teinud majanduskasvu toetamiseks koostööd otsustajate ja äriettevõtetega enam kui 30 aastat. Täiustame pidevalt oma meetodeid, et aidata idufirmadel, VKE-del ja tööstusettevõtetel:\narendada ja võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja uuendusi, nagu digiteerimine, keskkonnasäästlik tehnoloogia ja süvatehnoloogia;\ntöötada välja uusi ärimudeleid;\ntulla toime õigusnormide ja -raamistike muutumise ja erinevustega.\nNõustame poliitikakujundajaid ettevõtlust toetava tegevuskava koostamisel ja rakendamisel. Aitame neil edendada idufirmade loomist ja kasvu, innovatsiooni VKE-des ja uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ning arendada innovatsiooniökosüsteeme ja -klastreid. Hindame lähenemisviise ja programme ning hõlbustame poliitikaalast vastastikust õppimist. Samuti teeme strateegilisi ja teostatavuse uuringuid, eriti selleks, et hinnata määruste mõju EL-i siseturu konkurentsivõimele.\nTeeme koostööd riiklike tugipankade, arengu rahastamise asutuste ja nende sponsoritega. Meie teadmised võimaldavad neil paremini tuvastada, mõista ja analüüsida idufirmade ja VKE-de rahastamise turulünki. Samuti aitame neil ettevõtete toetamiseks töötada välja uusi rahastamisvahendeid, nt võla-, omakapitali- ja kombineeritud kvaasiomakapitali vahendeid.\nLisaks on meil ka rohkelt kogemusi innovatsiooniökosüsteemide (näiteks inkubaatorite, klastrite ja ettevõtete ühenduste) toetamises. Aitame neil areneda, töötades välja tegevuskavasid, nutikaid ärimudeleid ja rahvusvahelise koostöö strateegiaid. Samuti aitame luua sidemeid ja teadmiste vahetamise platvorme innovatsiooniökosüsteemide vahel Euroopas ja eri maailmajagudes.


festival tartuff - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFestivali tARTuFF kinoseansse laiendavad vestlusringid\nPÖFFi armastusfilmide festival tARTuFF toimub tänavu juba kümnendat korda, pakkudes Tartus 3.–8. augustini publikule vaatamiseks tasuta filme.\nArmastusfilmide festival tARTuFF tuleb taas nelja nädala pärast ja peab Tartus oma kümnendat sünnipäeva. Raeplatsil näidatakse kokku kahtteist filmi, millest kolmandiku avalikustasid korraldajad eelmise nädala lõpus.\ntARTuFF tõi kokku üle 25 000 filmisõbra!\nGalerii: lõppes Tartu armastusfilmide festival tARTuFF\nAlates 2006. aastast on Tartu armastusfilmide festival tARTuFF pakkunud suuri tundeid, eneseleidmist, igatsust ja sooja äratundmist. Kuue päeva jooksul tuli Tartu raekoja platsil näitamisele 12 filmi, millest igaüks kõneles otseselt või kaudselt armastusest. Lisaks oli publikul võimalus nautida erinevaid kontserte, mida korraldas Indiefest.\nGalerii: romanss Tartu Raekoja platsil - tARTuFFi lummuses\nEsmaspäevast laupäevani kestab Tartu armastusfilmide festival tARTuFF, mis toob igal aastal Raekoja platsile tuhandeid romantikuid. Tänavu 9. korda toimuv kohalik filmimaailma suursündmus on alanud suvises fluidumis - lummates ja suure väliekraani ette naelutades.\nSUVEPILT: Armastus filmi vastu ajab Kaarsillale\nTartu armastusfilmide festivalist on tema kuuendaks toimumiskorraks saanud selline rahvamagnet, et huvilised hakkavad istekoha saamiseks raeplatsile kogunema juba tunde enne esimese filmi algust.