MAABLOGI: Õigus teada… toidust\nAllikas: Põllumajandusministeriumi ajaveeb, autor Toomas Kevvai\nToidu märgistus on muutunud üha ammendavamaks, aga samas ka keerulisemaks. See tähendab, et orienteerumine kogu informatsioonis, mis on toidukaupade kohta kättesaadav juba ostupakendilt, võib olla tarbijale tõeline väljakutse. Selgitan siinkohal võimalikult lühidalt, mida saame teada toidupakendilt, näiteks ühe loomse päritoluga toidukauba, ütleme, maksavorsti kohta.\nOn oluline teada, et kogu info tõepärasuse eest pakendil vastutab toidukauba tootja. Osa pakendil toodavast infost allub aga riiklikule järelvalvele ja on selgelt reguleeritud.\nKõige esimesena hakkab pakendilt silma toidu nimetus – see annab esmase informatsiooni toote olemuse kohta ja aitab eristada seda toodet teistest sarnastest toodetest. Kindlatele, õigusaktidega reguleeritud koostisnõuetele vastavad üsna vähesed toidunimetused (nt mahl, mesi ja šokolaad), sagedamini on kasutusel üldtuntud nimetused. Näiteks mahlaks tohib nimetada vaid toodet, mis on valmistatud 100% mahlast ja millele pole lisatud suhkrut:\nÜldtuntud nimetused on nt „koorejäätis“, mis ei sisalda taimseid rasvu või „kohuke“, milles taimset rasva võib sisaldada vaid glasuur. Samas toode nimetusega „jäätis“ võib lisaks piimarasvale sisaldada ka taimseid rasvu jne. Toiduainetetööstuse arenedes on aga järjest enam toodud turule uusi tooteid ning tihti on nende olemusest arusaamiseks vaja tutvuda toote koostisega.\nToidu koostis esitatakse sisalduse vähenemise järjekorras ehk toidus kõige rohkem sisalduv koostisosa on loetelus esikohal. Esmajoones tuuakse välja ja märgitakse ka protsendilise sisaldusega vastavat kaupa iseloomustav(ad) põhikoostisaine(d). Maksavorsti puhul on selleks maksa sisaldus, keeduvorstil näiteks sea- ja veiseliha sisaldus.\nMida töödeldum toit, seda olulisem on tarbijal toidukauba koostisega tutvuda, et saada teada, mida talle tegelikult pakutakse. Just vorstitoodete sortimendis on nii välimuselt kui nimelt väga sarnaseid tooteid, mille koostis (nt lihasisaldus) on täiesti erinev.\nToidu märgistamise nõuded karmistuvad 2014. aasta lõpust, muuhulgas suurendatakse minimaalselt lubatud tähesuurust ning kohustatakse kasutama taustalt selgelt eristuvat värvi teksti. See peaks oluliselt hõlbustama tarbijal toidu koostisest ülevaate saamist.\nE-ained ei ole mingi eriline grupp toidu koostisaineid, mida peaks pidama tervikuna soovitatavaks või mittesoovitatavaks. Tegemist on lihtsalt lühenditega, mille kasutamise üheks eesmärgiks on see, et kõik need ained märgistusele ära mahuksid. Siinkohal soovitan võimalusel laadida oma nutitelefoni vabavarana kättesaadava programmi, kus on kirjas kõigi E-ainete iseloomustused.\nLoomse päritoluga saadustel on üheks kohustuslikuks märgistuseks identifitseerimismärk. See on ovaal, mille sees on selle toidu tootjatehase asukohamaa lühend ja tehase number.\nIdentifitseerimismärk on kohustuslik kõigil piima-, kala- ja lihatoodetel. See näitab, et toode on toodetud ettevõttes, mis vastab Euroopa Liidu nõuetele. Eeldades, et suurem osa lihast ja piimast, mida meie tööstused töötlevad, on Eesti päritoluga, võib selle märgistuse alusel teha teatud järeldusi tooraine päritolu kohta, kuid alati ei pruugi see nii olla.\nValmistaja nime ja kontakti ei pruugi märgistuselt selguda, kuna selle asemel on lubatud esitada pakendaja või Euroopa Liidu liikmesriigis asutatud müüja nimi ja aadress. Eesmärk on anda pakendil kontaktandmed, kuhu tarbija saab kaebuste, lisateabe või muude küsimuste korral pöörduda.\nPäritoluriigiks peetakse töödeldud toidu puhul riiki, kus toit on valmistatud ja nii on Eesti päritoluga ka näiteks Poola lihast, aga Eestis valmistatud toode. Päritolu esitamise nõuded muutuvad aga selgemaks uute märgistamise reeglite rakendumisel aastast 2014 – märgistusel peab esitama ka põhilise koostisosa päritolu, kui märgistusel on toidu päritoluriik vabatahtlikult esitatud ja see erineb põhilise koostisosa päritolust. Sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha puhul muutub päritoluriigi esitamine kohustuslikuks, kuid teist liiki lihade (nt uluki- ja küülikuliha) päritoluriigi kohustuse kehtestamist veel hinnatakse.\nKõlblik kuni/Parim enne informatsioon on tarbija jaoks kindlasti äärmiselt oluline. Mis on nende kahe termini taga, saab lähemalt lugeda ühest Maablogi varasemast postitusest.\nÜlaltoodud informatsiooni esitamine toidukauba pakendil on kohustuslik. Alljärgnevalt aga mõned märgistused, mida tootja võib, aga ei pea pakendile kandma, kuid mis on samuti riiklikult reguleeritud:\nGDA märgistus. Toidu märgistamisel on tootjatel õigus kasutada toitumisjuhti, mis näitab kui palju antud toote toidu- või joogiportsjoni tarbimine päevasest soovituslikust kogusest annab. Tegemist on Euroopas vabatahtliku märgistusega ning lähtutakse soovituslikest kogustest, mis on saanud ka Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) heakskiidu.\nToitumisalane väide. Üllatusena võib tulla see, et paljud väited, mis on toidukaupadele kantud, on ka tegelikult reguleeritud. Seega on rida toitumisalaseid väiteid, mille kasutamisel peab tootja lähtuma teatud riiklikest reeglitest. Näiteks kui tootjapakendil on väide, et toode on kõrge kiudainesisaldusega, siis sellist väidet võib kasutada vaid tootel, mille kiudainesisaldus on vähemalt 6g 100g kohta või vähemalt 3g 100 kcal kohta.\nTunnustatud kvaliteedikavade märgised. Tunnustatud kvaliteedikavad, mis on samuti riikliku järelevalve all, on näiteks mahepõllumajandustootmine ja tunnustatud geograafiline tähis. Need märgised on üle-euroopalised ja nende kasutamine eeldab tootjalt nõuetele vastavust. Hiljuti hakkas kehtima uus mahepõllumajandustoodete märgistamise süsteem, kus muuhulgas tuleb märkida ka tooraine päritolu.\nToidukaupade märgistus, mis ei ole kohustuslik ega ole ka riikliku järelevalve all:\nSiia kuuluvad paljud, erinevate organisatsioonide poolt väljatöötatud märgised, mis peaksid tarbijale andma võimaluse oma eelistustele vajalikke kaupu leida. Nende märkide eesmärk on tuua esile ühte või teist toitu iseloomustavat näitajat, mida peetakse selle toote müügile reeglina kaasaaitavaks. Näiteks vabatahtlikud toidutoorme päritolumärgised või siis märgised mis viitavad näiteks toidule omistatud tunnustusele selle maitseomaduste, uudsuse, vms tõttu.\nTulles tagasi pealkirja juurde – jah, tarbijal on õigus teada. Oluline on aga see, et tarbija seda õigust ka kasutaks, st tutvuks ja mõtleks selle info üle, mis talle toidu kohta on kättesaadav.\nLõpetuseks matemaatikat armastavatele tarbijatele väike ülesanne. Kui eesmärk on osta liha, siis mis on mõistlikum valik, kas 30% lihasisaldusega vorst kilohinnaga 3€ või 90% lihasisaldusega sink kilohinnaga 7€?\nKes aga matemaatikat ei armasta, neile lihtsalt selline Hamletlik dilemma: kas osta näivust või olemust – selles on küsimus. Toidupakendil sisalduva infoga tutvudes saab teha valikuid mõlemas suunas.\nToomas Kevvai, toiduohutuse ja kalanduse asekantsler\nLoe blogi koos illustreerivate piltidega Põllumajandusministeeriumi ajaveebist maablogi.wordpress.com/2012/11/23/oigus-teada-toidust/


Pimedas | Life Of London\nPimedas Oct 12, 2009 11:38:17 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 12, 2009 11:38:17 GMT -5\nMegan istus pargis pingi peal ja silmitses taevast,mis oli täiesti pime. Ei tähti ning isegi kuud ei pasitnud selt. Ainuke,mis heitis nõrk avalgust Meganile oli tänavalamp. Megan süütas suitsu ja tõmbas oma jäiste sõrmedega üle lehe,mis oli tema kõrvale pingi peal kukkunud. Ta süütas suitsu ning võttis sealt ühe korraliku mahvi.\nPimedas Oct 12, 2009 12:26:56 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 12, 2009 12:26:56 GMT -5\nRobert kõndis Mariet süles hoides ning teda lõbustades parki. Seal märkas ta kedagi pingil istumas ja suundus neiu poole. "Hei, kas sa tead, et pimedas ei ole eriti kasulik pargis olla?" tervitas ta klubist tuttavat Meganit. Marie silmitses tüdrukut uudishimuga, öösinised silmad lõbusust täis. Tita lalises Megani poole.[/i]\nLast Edit: Oct 12, 2009 12:59:56 GMT -5 by Robert Shire\nPimedas Oct 12, 2009 13:56:59 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 12, 2009 13:56:59 GMT -5\nVampiiritar tõstis ehmunult pilgu ning vaatas lalisevat titat ennem,kui silmad poisile läksid." Sama võiks sinu kohta öelda. Ma ei teadnudki,et sa öise lapsehoidjana töötad. " sõnas ta ja vaatas jälle beebit. Ta ei julgenud lapsele väga lähedale minna kaertes teda ehmatada,aga tüdrukuke oli nii nunnu. " Ma olen harjunud ööga,see on väga...rahustav." sõnas ta ja kustutas oma suitsu ära. " Pole vaja titale halbasid kombeid kohe õpetada." sõnas ta oma tegevuse kommentaariks ning naeris helisevalt.\nLast Edit: Oct 12, 2009 14:01:18 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 3:42:52 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 3:42:52 GMT -5\nRobi naeratas lõbusalt. "Tema on mu õde, Marie," sõnas noormees. See, et Marie ning Michael ei olnud Luciferi lapsed, nagu Robert, ei takistanud see noormehel neid enda õeks ja vennaks kutsumast.[/i]\nPimedas Oct 13, 2009 11:51:05 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 13, 2009 11:51:05 GMT -5\nMegan noogutas ja vaatas lapsukest." Kas te käite tihti nii hilja jalutamas?" päris ta ja võttis lehe enda kätte,hakates seda pudiks tegema. Ta heitis vahepeal pilke Marie'le ning naeratas endamsi.\nLast Edit: Oct 13, 2009 11:52:05 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 12:06:24 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 12:06:24 GMT -5\n"Ja, vahel võtan Marie kaksikvenna Michaeli ka kaasa, vahel käin ainult poisiga, vahel ainult Mariega," vastas Robi. "Aga sina?" küsis noormees Mariet süles hüpitades.[/i]\nPimedas Oct 13, 2009 12:10:39 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 13, 2009 12:10:39 GMT -5\n" Mina? Lastega väljas?! Ütleme nii,et ma armastan lapsi,aga ma pole nendega kunagi eriti osav olnud." sõnas ta ja naeratas muiates. " Istud äkki, ma vean kihla,et ta pole just väga kerge." sõnas ta ja patsutas kohale enda kõrval. Ta pilk peatus jälle lapsel ning mingit teatud tuttavad jooned nagu õhkusid tüdruku poole.Ta tundis,et midagi oli temal selle armsa lapsega Roberti süles ühist.\nLast Edit: Oct 13, 2009 12:11:37 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 12:30:05 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 12:30:05 GMT -5\nRobi istus Mariet süles hoides pingile, Megani kõrvale. "Tahad hoida?" küsis noormees peaga Marie peale noogutades.[/i]\nPimedas Oct 13, 2009 12:32:49 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 13, 2009 12:32:49 GMT -5\nMegan vaatas last ning hammustas omale huulde. " Ma tõesti parem ei teeks. pärast hakkab veel nutma ja näeb õudusunenägusid minust." sõnas ta ja vaatas poisile ebalevalt naeratades otsa.\nLast Edit: Oct 13, 2009 12:33:36 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 12:39:13 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 12:39:13 GMT -5\n"Ta ei maga," ütles Robi silmi pööritades.[/i]\nPimedas Oct 13, 2009 12:42:24 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 13, 2009 12:42:24 GMT -5\n" Ou." sõnas Megan ning vaatas jälle tüdrukut. " Ah anna see nunnudus siia." sõnas ta ja sirutas käed Marie poole. Ta vaatas hella pilguga lapsukest ning viis siis korra pilgu Robertile.\nLast Edit: Oct 13, 2009 12:43:26 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 12:59:03 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 12:59:03 GMT -5\nRobi andis Marie Megani kätte ning silmitses pisikese nägu. Alguses tundus, et too tahab nutma hakata, kuna ta nägu tõmbus krimpsu. Siis aga tajus tüdruk, et Megan on temaga sama rassi ning hakkas suure tüdrukuga mängima ning sikutas teda juustest.[/i]\nPimedas Oct 13, 2009 13:09:39 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 13, 2009 13:09:39 GMT -5\nMegan naeratas rõõmsalt,kui tundis lapses ära vampiiri. Ta lasi tüdrukul enda juukseid sikutada ning kõdistas natuke lapsukest. " Sa pole ju..meie sugune. Kes sa siis oled?" küsis ta Robertilt ning hüpitas lapsukest enda põlvede pea. " Küll sa oled armsake." sõnas ta lapsele.\nLast Edit: Oct 13, 2009 13:10:40 GMT -5 by Megan C. E. Wales\nPimedas Oct 13, 2009 13:17:41 GMT -5\nPost by Robert Shire on Oct 13, 2009 13:17:41 GMT -5\n"Olend," ütles Robert naeratades ning jälgis, kuidas Marie peenike lapsehääl üle pargi naeris.[/i]\nPimedas Oct 15, 2009 13:59:09 GMT -5\nPost by Megan C. E. Wales on Oct 15, 2009 13:59:09 GMT -5\nMegan vaatas poissi kerge kulmu kergitusega ja sõnas " Aaahah. Seda võiks nagu ikka ise järeldada,kui sa oled vampiiri õde. Täpsemalt palun." sõnas ta ning naeratas Rpobertile sõbralikult. " See oleks aus kauba vahetus,sa tead minu oma, nüüd pean mina saama teada sinu oma." ta muigas ja vaatas Mariet enda süles. " Sa oled üks ilusamaid väike lapsi maailmas." sõnas ta ja pilgutas lapsele lõbusalt silma.


Ajavahemikul 13.-16. märts Lõuna Politseiprefektuuris Võrumaal registreeritud olulisemad sündmused\nÖöl vastu 14.03.2009 on Võrus Põllu tänaval asuvate garaažide juures seisnud sõiduautol Mercedes alt ära varastatud valuveljed.\n15.03.2009 kell 17 ajal teatas mees, et Võru vallas Väimela alevikus kaupluse ees mõlkis sõiduauto Opel Calibra seal seisnud sõiduautosid Toyota ja VW Passat ning lahkus seejärel sündmuskohalt. Avarii põhjustanud sõiduk saadi tänu tähelepaneliku kodaniku teatele kätte Võru-Räpina mnt 3.km-l. Sõidukist toimetati kainenema 24-aastane Antti ja 22-aastane Sergei. Auto sundteisaldati tasulisse parklasse. Juhtunu asjaolude uurimiseks alustati väärteomenetlust.


Leitud 14 sobivat artiklit.\nI. ‹postp› [gen] ‹sageli asendatav põhisõna allatiivilõpuga›\n1. millestki v. kellestki ülespoole, kõrgemale, millegi pealispinnale; midagi katma, varjama; ant. alla. Kohver tõsteti kapi peale. Asetas kruusi laua peale. Klaveri peale oli kogunenud tolmu. Heitis diivani, kušeti peale pikali. Istus sängi ääre peale. Võta mind ka reepära peale! Taat ronis ahju peale. Koor kerkib piima peale. Pane võid ka leiva peale. Ära mulle jala peale astu. Pani käed kõrvade, rinna peale. Raha laoti talle kohe peo peale. Vaiküla ehitati vee peale. Heinad aeti aida peale 'aidalaele'. Tõmbas endale paksu kampsuni särgi peale. Loss tehti maatasa, nii et kivi ei jäänud kivi peale. Kahtluse vari langes tema peale. Ma ei tea, mis kuri minu peale tuli. Küsija suu peale ei lööda. || (kehaasendist kõneldes:) nõnda et põhisõnaga märgitud kehaosa jääb alla. End selja, külje peale keerama, pöörama. Komistas, ent jäi ometi jalge peale.\n2. kasut. viitamaks kohale, kuhu keegi läheb v. saadetakse, midagi rajatakse vms. Poisid läksid paadiga järve peale. Ta tõttas rongi, bussi peale. Läksime soo peale marjule. Kari lasti ristikupõllu peale. Lageda peale ei maksa minna, seal tuul tõmbab. Ema tuli ukse peale 'ukselävele'. Astus mulle poole kehaga tee peale ette. Õue, hoovi peale ehitatakse kuuri. *.. ma kardan, kas see pole mitte Põdeja veski – selle koha peale leek jääb. E. J. Voitk. | ‹asendatav ka põhisõna illatiivilõpuga› kõnek. Õhtul läksime niisama küla, linna peale hulkuma. Tuleks minna Tartu peale uudiseid kuulama. Ta läks vist kõrtsi peale. *„Võta Ilvese Hendrik koolimajja korteri peale,” ütleb ta. M. Traat. || teat. kaugusele, teat. vahemaa taha. Oli nii pime, et paari sammu peale polnud midagi näha. Seda võis mitme versta peale kuulda. Vaenlane oli lähenenud linnale kümne kilomeetri peale. Ta tuli meile poole tee peale vastu.\n3. kasut. viitamaks mingile ametile, tööle, tegevusalale, millele keegi siirdub. Ta sai, läks tähtsa, vastutusrikka koha peale. Noormees tahtis väga traktori, kombaini peale saada. Milda viidi põllutöö pealt karja, linnufarmi peale. Mis ameti peale ta pandi? Esimene päev pandi mind heinaveo peale. Noored himustasid linna kergema töö peale. *Kui Reinul tahtmist, saadab poisi ükskord ülikooli matemaatika peale. A. Hint. || viitab tegevuse eesmärgile v. iseloomule. Läks metsa jahi peale. Võtsin ta tööle proovi peale. Lapsed vist läksid ula peale. Ära lase loomi paha, kurja peale! Poiss sai linnas tädi juurde kosti peale. Pani sea nuuma peale. Võitlus käis elu ja surma peale. Sattusime temaga hea jutu peale. *Nad lähevad küll välja rumalate matside pügamise peale.. J. Kärner. || viitab seisundile, millesse jõutakse. Ta on töökas olnud ja kindla järje peale jõudnud. Kõik lapsed on otsa peale aidanud. Noored jõudsid parema põlve peale, kui vanemad seda olid suutnud.\n4. kasut. viitamaks sellele, millest tingituna v. ajendatuna, mille pärast midagi toimub. Uks avati pika kloppimise, mitmekordse koputamise peale. Ärkasin uksekella helistamise, telefonihelina, mingi kolksatuse, mingi krõbina peale. Kisa, kära, karjumise peale jooksis rahvast kokku. Ta tegi seda minu käsu, nõudmise peale. Nagu käskluse peale pöörasid kõik ümber. Vahekohtuniku märguande peale sööstsid võistlejad rajale. Tuli alles kutsumise peale tuppa. Tegi seda pika nurumise, palumise peale. Poiss ei vastanud midagi ema pärimise, küsimiste peale. Kõik hakkasid tema jutu, sõnade peale naerma. Ajalehe kuulutuse peale tuli mitu pakkumist. Leidsin selle koha alles pika otsimise peale. See kõik oli nagu tellimise peale. Selle peale ei osanud keegi midagi kosta, ütelda, lausuda. *Ärkas Jaak unenäo peale üles ja ei saanud enam und silma. J. Vahtra.\n5. kasut. viitamaks teat. hulgale v. üksusele, kelle v. mille kohta midagi tuleb. Norm oli kaheksasada grammi leiba mehe peale. Saate viiskümmend krooni nina peale. Kui palju te kahe peale (kokku) teenite? Kaks väikest tuba suure pere peale on vähe. See toidukraam on meile kamba peale. Koristajaid on terve maja peale ainult üks. Saime magada ainult neli-viis tundi ööpäeva peale. Kui suur on autol kütusekulu 100 km peale? *Ainult mõne mõõdu kalu said mehed kogu laeva peale. A. Kalmus. || kasut. viitamaks rühmale, hulgale, kes midagi koos, ühiselt teeb. Hulga peale saaksime selle raha kokku. Tellisime ajalehe kahe peale. Purjekas oli ehitatud mitme mehe peale. Jõime kahe peale ära pudeli veini. *.. Tõnis ei taha laeva üksi teha, vaid kamba peale.. A. Hint.\n6. kasut. viitamaks objektile, kuhu on suunatud mingi tegevus v. mõju. Nad vist peavad jahti selle põgenenud vangi peale. Me ei saa otsimise peale rohkem aega raisata. Ta mõtleb oma poja, kodukoha, tuleviku peale. Ära karju mu peale! Ta käib kaaslaste peale ülemusele kaebamas. See ei ole õige, ta valetas minu peale. Ella räägib sinu peale igasuguseid jutte. Kohtuotsuse peale võib edasi kaevata kümne päeva jooksul. Kõva südamega inimene, ei tema halasta, heida armu kellegi peale. Sinu peale ma lootsin kõige enam. Mihkel oli Tõnu peale kade, maruvihane, tige. Miks sa minu peale pahaseks said? Ta on uhke oma laste, saavutuste, rikkuse peale. Ta ei vaata sinu peale mitte hea pilguga. Koerad haukusid võõra peale. See mürin, lärm käib juba närvide peale. Suur lugemine, nõrk valgus mõjus silmade peale. Selle mehe peale ei hakka tuli ega vesi 'ei mõju miski'. See lehk hakkab juba südame peale käima. *Jutt tahtis vägisi poliitika peale kiskuda.. A. Kitzberg. *.. rikka peale ei hakanud ei kirik ega kohus. A. Hint. || kallale. Kui sa veel meie õue tuled, ma ässitan Muri su peale. *.. nad peitsid endid metsas põõsaste varju ja koobastesse ning langesid salaja meie peale. A. Saal.\n7. millegi suhtes eriliselt oskuslik, valmis, hakkamas. Ta on iga töö peale meister, mees. Õmblemise peale on tal lahtised, osavad käed. Teisi tüssata – selle peale on ta mees! Poisil on muusika, keelte peale andi. Matemaatika peale ei ole tal pead. Tempude, koerustükkide peale oled sa valmis! Ta on viina, naiste peale maias.\n8. suunas, poole. Üks tee läheb Valga, teine Pärnu peale. Liiguti läbi metsade otsejoones Vändra peale. Siit viib metsasiht Kikepera peale. Laev võttis kursi Aegna peale. Läksin traktorimürina, pillihäälte peale. Ööliblikad lendavad valguse peale. Ta viskas palli korvi peale, kuid ei tabanud.\n9. kasut. viitamaks sellele, mille järel v. millega ühenduses midagi (vahetult) toimub. Raske töö peale kuluks väike puhkus, kehakinnitus ära. Ärkas paaritunnise magamise peale. Hoop käis hoobi peale. Peremehelt tuli üks käsk teise peale. Kiskus kogu aeg suitsu, pabeross paberossi peale. Pole hea suitsetada tühja kõhu peale. Pill tuleb pika ilu peale. *Viimaks pika ootamise peale tuli hommik.. A. Kalmus.\n10. kasut. viitamaks teat. ajale, millele miski jääb, jäetakse v. mille jooksul midagi toimub v. muutub. Ära jäta kõiki toimetusi õhtu peale. Sõit jääb paraku öö peale. Teeme kiiremini, muidu jääme liiga hilja peale. Hakka varem tulema, ära jää pimeda peale. Väitekirja kaitsmine lükkus sügise peale. Uue hoone ehitamine jäi tuleviku peale. Ole mureta, küll ta aja peale unustab. Öö peale läks külm käredamaks. Küll päeva peale ilm paraneb. *.. laulatus oli suvistepühade peale määratud. O. Kruus.\n11. kasut. viitamaks mingile asjaolule v. väitele, mille kinnituseks midagi tehakse v. ollakse valmis tegema. Kaubatehingu peale tehti väikesed liigud. Küll poiss hakkama saab, minu käsi selle peale! *Niisugusest tüdrukust – selle peale võib kas või vanduda – saab tubli perenaine.. E. Vilde.\n12. kasut. viitamaks sellele, mille alusel, millele tuginedes midagi tehakse. Tulin siia meie kokkuleppe peale. Kogu äriajamine toimus ausõna peale. Merele mindi hea õnne, hea usu, ehku peale. Mõnigi mees tuli kohale vana usu peale, et küll abistajale midagi ikka antakse. *Hiilgav meil väljamaal muidugi ei saa olema. Me läheme algul lihtsalt Teresa kasina kaasavara peale... J. Kross. || viitab tingimus(t)ele, mille põhjal midagi toimub v. tehakse. Raha peale kaarte mängima. Vedasime kihla kümne krooni peale. Võttis mitu hektarit maad pooletera peale. Kaupmees andis kaupa ka võla, raamatu peale. Pani raha panka intressi peale. Mul ei ole aega, mul on kella peale minek. *Tean, et oled talu peale mõne aasta kestes hulga võlgu teinud.. A. Taar.\n13. kasut. viitamaks sellele, millele v. kellele midagi kulub v. kulutatakse. Toiduained on kallid, nende peale kulub palju raha. Laste peale kulus kuus mitusada krooni. Raiskad liiga palju õlle, lõbustuste, loteriide peale. Kampsuni peale kulus palju lõnga. Seda laadi töö peale kulub umbes kolm päeva. Selle käigu peale üle poole tunni kulutada ei saa. Ma panen sulle toitu tee peale kaasa. *Juhan kulutas kogu oma jõu töö peale. H. Sergo.\n14. kasut. viitamaks mingile määrale, hulgale. Jõi oma pitsi, klaasi poole peale. Sõidupileti hind tõusis kahe krooni peale. Tegi sulasekauba suve, ühe aasta peale. *.. lõi välk põlisesse tamme, mille vanust arvati vähemalt paarisaja aasta peale.. O. Samma (tlk).\n15. kasut. viitamaks sellele, kellele on miski ülesandeks, kohustuseks, taluda vms. Mina seda ülesannet küll enda peale ei võta. Selle töö lõpetamine jääb sinu peale. Käskjala kohustused pandi Riina peale. *Aga ta vaene süda tunneb siiski nii elavat tänutunnet isiku vastu, kes enda peale tema pärast nii raske nuhtluse on tõmmanud.. E. Vilde.\n16. kasut. viitamaks mingile seisukohale, arvamusele, mõttele, mis kellelgi on millegi suhtes. Kuidas sa üldse seesuguse mõtte peale tulid? Ta lihtsalt ei tulnud selle peale, et neid kahtlustada. Ma vilistan seesuguse lori peale! Miks pole juba keegi varem selle peale tulnud! *Hindrik ise muidugi niisuguse asja peale ei tulnud. O. Kruus.\n17. kasut. viitamaks sellele, kellele v. millele juhuslikult, poolkogemata satutakse. Metsavaht sattus metsavaraste peale. Sattusin raamatukogus huvitava ajakirja, teose peale. Ega alati vajaliku kauba peale ei juhtu. *Oravaga ajasin juttu, väikese väleda rästiku peale juhtusin. A. Kitzberg.\n18. kasut. viitamaks sellele, millele minnakse üle v. on üle mindud. Oli vanasti piibumees, kuid on nüüd paberosside peale üle läinud. Kõik masinad on elektri peale viidud. Läks poole jutu pealt inglise keele peale üle.\n19. kasut. viitamaks hindele v. hinnetele, mida keegi saab. Õpib, sooritas eksamid viite peale. *Praegu huvitas mind väga, kuidas võis Ingel vene keel viie pealt kahe peale kukkuda. H. Pukk.\n20. (piltlikes ja fraseoloogilistes väljendites). Kellegi hammas ei hakka tema peale. Kellegi peale hammast ihuma. Hinge peale käima, jääma. Ilma peale jääma. Kaela peale käima, tulema. Kanna peale astuma, käima. Keele peale tulema, kerkima. Kere, kitli, naha peale andma, saama. Kindla peale. Kobina peale. Kedagi kuu peale saatma. Ei tõsta, liiguta kõrt kõrre peale. Käima peale saama. Oma käe peale hakkama. Liimi peale minema. Kedagi liistu peale tõmbama. Mett moka peale määrima. Naha peale andma, saama. Ei saa nahka silma peale. Nina peale andma, saama. Nina peale kirjutama, viskama. Kellegagi nugade peale minema. Kellelegi näppude peale vaatama. Oraste peale. Ei saa kuidagi otsa peale. Pole pea peale kukkunud. Midagi pea peale pöörama, keerama. Pinna peale käima, andma, tegema. Ühe pulga peale panema. Õige soone peale sattuma. Pole suu peale kukkunud. Kellelegi midagi südame peale panema. Tasku peale käima. Tuhka (oma) pea peale raputama. Tuliseid süsi pea peale koguma. Tupe peale andma, saama. Kellelegi varba peale astuma. Vee ja leiva peale.\n21. [elat] millestki alates. a. (ajaliselt). Hommikust, lõunast, eilsest peale on sadanud. Nii on see olnud esmaspäevast, kevadest, septembri keskpaigast peale. Tänasest (päevast) peale. Lapsepõlvest, noorest east, lapsest, poisikesest peale. Sündimisest peale on teda hellitatud. Oleme koolivennad esimesest klassist peale. 16. sajandist, 19. sajandi 50-ndaist aastaist peale. Need kivid on siin iidsetest aegadest peale. Sellest ajast peale. Nüüdsest peale hakkame teistmoodi elama. Oleme sõbrad esimesest kohtumisest peale. Nad pole algusest peale omavahel sobinud. *Vanamooriks ta sind laulatusest peale kutsus, kutsub kuni surmani. K. Saaber. b. (harvemini muudel juhtudel). Esimene katse ebaõnnestus, tuleb uuesti otsast peale alata. Õpetust alustati päris a-st ja b-st peale. *Ja mitte Arno üksi, kõik isast ja emast peale silmitsesid viiulit suure uudishimuga. O. Luts.\n1. [gen] välja arvatud. Peale vanaema polnud kedagi kodus. Kõik peale Peetri olid kohal. Peale minu ei tea seda veel keegi. Peale leiva polnud neil midagi süüa. Midagi polnud kuulda peale tuule ulgumise. Ei saanud kedagi ega midagi usaldada peale oma vaistu. *Ja nii naeris ja laitis ta iga ametit peale põllumeheameti. K. Ristikivi.\n2. [gen] kellelegi v. millelegi lisaks. Peale minu oli toas veel kaks inimest. Peale sinu pean ma ka ema eest hoolitsema. Peale rätsepatöö pidas ta ka kingsepaametit. Peale raamatute hävis tules ka väärtuslikke käsikirju. Ta kogus ise rahvaluulet, peale selle innustas selleks teisi. Peale kutsehariduse annab kool ka üldise keskhariduse. Ma pean artikli käsikirja lõpetama, muud tegemist veel peale selle.\n3. [gen] van üle, rohkem kui. Ta on peale kaheksakümne aasta vana. Talul oli peale viiekümne vakamaa põldu. *Meid on peale neljasaja hinge teises klassis. E. Vilde.\n4. [part] pärast (ajaliselt). Peale lõunat, hommikusööki. Kaks nädalat peale jaanipäeva, jõulu, pühi. Mõni aasta peale sõda. Aastal 580 peale Kristust, meie ajaarvamist. Läks peale tööd, koolipäeva kohe koju. Peale koosolekut vesteldi kuluaarides. Peale pikki vaidlusi jõuti kokkuleppele. Peale vihma lõi kõik roheliseks. Jõudsime kohale peale teisi. Autot saab näha iga päev peale kella 18. Varsti peale seda vanaema haigestus. *Poiss püüab tekile pikali heita ja peale paari katset see õnnestub. J. Smuul. | [gen] van. *Noomitakse. Peale tundide jäetakse istuma. K. A. Hindrey.\n1. pealepoole, kõrgemale; pealispinnale, katma, katteks; ant. alla. Kartulihunnikule kuhjati katteks mulda peale. Kesale veeti sõnnikut peale. Pani pudelile korgi, lambile klaasi peale. Karbile käib ka kaas peale. Keeras kruvile mutri peale. Autojuht surus pidurid peale. Tegi ojale purdegi peale. Määrisin leivale paksult võid peale. Pane haavale joodi peale. Puhus haiget saanud kohale peale. Kitlile tuleb taskud peale ajada. Siin on klaasikilde maas, vaata et sa peale ei astu! Piimale kerkib koor peale. Majale tuleb uus vooder peale panna. Hakkasime autole koormat, kotte peale laadima. Laotas lapsele paksu teki peale. Pani pintsakule veel mantli peale. Kirjuta oma vihikule nimi peale. Kirjale löödi tempel peale. Aidale lüüakse parajasti katust peale. Talveks ehk saame uuele majale sarikad peale. Ta läks vankri juurde ja kobis peale. Üks juhuslik auto võttis mind tee äärest peale. Istu peale, sõidame linna. Selles peatuses ei tulnud kedagi peale. Buss tuli, jõudsin veel peale. *Künna see maatükk ... pealegi üles ... ja tee midagi peale... V. Uibopuu. || kahjustades kellelegi v. millelegi otsa. See kruusaaugu sein võib sulle peale vajuda. *Ja vaata sa ühtelugu selja taha, et mõni hobusemees sulle peale ei aja. O. Luts. || võitjaks, valitsema. Vallutajad jäid selles võitluses peale. Poiste omavahelises jõukatsumises jäi Oskar enamasti peale. Esimese mängu võitsime, teises jäid peale Läti võrkpallurid. Vaidluses jäi meistri sõna, arvamus peale.\n2. kinnitab, fikseerib mingi füsioloogilise protsessi, psüühilise seisundi jms. tekkimist. Mul tuli kole hirm peale. Nii jube, et ajab hirmu, judinad peale. Uni tükkis, kippus kangesti peale. Nii mõnus tukastus tuli peale. Köhahoog, aevastus, iiveldus tuli peale. Poisil tulnud pissihäda peale. Haigel käivad krambid peale. Imelik nõrkus tuli äkki peale. Naer, nutt tükkis vägisi peale. Mul tuli seda nähes ahastus peale. Kogu miljöö ajas talle tülgastuse peale. Tusk, norutunne, kahetsus tuli peale. Meestel kippusid laulutuurid peale. Mis sul ometi meeles oli, nagu hullustus oleks peale tulnud. Lähen jälle edasi, kui tahtmine peale tuleb. Ma ei oska midagi öelda, mul ei tule vaim peale.\n3. osutab kallaletungi, rünnaku, surve, ahistamise suunatust kellelegi v. millelegi. Vaenlane tungis, pressis suurte jõududega peale. Eestlased langesid ristirüütlitele kahelt poolt metsast peale. Peale, mehed, vaenlane taganeb! Andrus oli kange kaklema, tuli otse rinnutsi peale. Ma assetan, ässitan sulle koera peale! Oli suur trügimine, kõik pressisid eesminejatele peale. Taludele käidi suurte normidega peale. Siin tungib meri maismaale, teisal jälle maa merele peale. Lained käisid laevale kõvasti peale. Tuiskliiv, võsa surub põldudele peale. Mured, rasked mõtted, mälestused rõhusid peale. | (pallimängudes). Viskas küll peale, kuid pall ei läinud korvi. Lõi küljelt väravale peale. || (ägeda, järsu, käsutava ütlemise kohta). Peremees käratas karjapoisile kurjalt peale. Ärgu tulgu ikka mulle iga asja pärast peale hüppama! Poisile peab peale põrutama, muidu läheb ülekäte. Kus karjus peale, et mis sa mees õige endast mõtled! „Kas sa jääd juba vait!” käratas ta koerale peale.\n4. osutab kellelegi v. millelegi suunduvale mõjuavaldusele. Talle ei meeldinud tüdrukud, kes (end) peale pressivad. Ära topi end peale, kui sinust ei hoolita! Nii tugev puit, et isegi kirves ei hakka peale. Hambad ei hakka kivikõvaks kuivanud leivale peale. Sügisene päike ei hakka enam peale. Siin võib tuul lapsele peale käia. Mul pole aega, tööd pressivad peale. Sügiskülmad pressivad juba peale. || osutab ühtlasi tegevuse intensiivsusele. Isa murdis ägedalt tööle peale. Poisid, pressige peale, õhtuks peame heinad rõuku saama! Aga nüüd kiiremini, paneme jalgadele pressi peale! *..rõhun vaikides labidale peale ega mõtlegi õieti midagi. R. Kaugver.\n5. kellelegi midagi kohustusena kanda, taluda; kellegi suhtes kehtivaks, maksvaks. Riik pani elanikkonnale mitmesugused maksud peale. Sõja ajal pandi taludele suured normikohustused peale. Ristiusk suruti meie esivanematele relva jõul peale. Sageli surusid vallutajad alistatud rahvastele peale oma kultuuri ja tavad. Abielu paneb peale kohustusi. Selle risti, koorma on sulle jumal peale pannud. Püüdis oma vaateid, seisukohti, tahet teistele peale suruda. *Väevõimuga ei saa kellelegi sõprust ja armastust peale sundida.. L. Metsar (tlk).\n6. osutab mingi aja, sündmuse, olukorra saabumisele, mille tõttu hrl. midagi katkeb v. jääb tegemata. Külmad tulid peale ja põllud jäidki kündmata. Võistlused jäid pidamata, kevad tuli enne peale. Lähme koju: õhtu, öö tuleb peale. Pime, pimedus oli peale tulemas. Peale tulnud sõda tõmbas kõikidele plaanidele kriipsu peale. Ehitus jäi pooleli, sest muud tööd ja ülesanded tulid peale. Pole enam jõudu: vanadus tükib peale. *.. tea, mis selle lehega teha, töö surub peale ja lugeda aega pole. E. Maasik.\n7. osutab olukorrale, kus kedagi v. midagi märgatakse ootamatult, juhuslikult, hrl. asjaomasele soovimatult. Sattus, trehvas varastele peale. Õpetaja juhtus peale, kui poisid suitsu tõmbasid. Jahimehed sattusid padrikus karukoopale peale. *Lõbu ma ei tundnud, küll pani mind kannatama salahirm, et keegi ehk tuleb peale. P. Krusten.\n8. lisaks, juurde; rohkem. Korterivahetusel tuli tal mõni tuhat peale maksta. Kaupmees andnud peoga kompvekke peale, kui midagi ostsid. Sellist filmi ei vaataks ma ka siis, kui peale makstaks. Metsa ei tohtinud rohkem raiuda, kui peale kasvab. Uus kunstnike põlvkond on peale kasvamas. *.. siis viimaks jäi uskuma, et paarikümne aasta paiku see aeg peaks kõikuma – olgu ivake alla või pisut peale... M. Raud.\n9. toidule, joogile (nagu hõlbustava) lisana otsa. Mehed sõid ja rüüpasid piima peale. Kuivale toidule joodi kalja peale. Joodi õlut ja hammustati juustu peale. Tühjendati pitsid ja hammustati hapukurki, heeringat peale. Samagonn on vastik, peab olema midagi peale haugata. *.. vanamees pistis õhtul kausitäie ahjus hautatud hapukapsaid kinni ja helpis rosinatega leivasuppi peale. O. Tooming.\n10. osutab kusagil ringiliikumise lõpetatusele v. kogu ala läbikäimisele. Tegime kogu saarele, vahtkonnale ringi peale. Selle ajaga jõudsime külale mitu tiiru peale teha. *Mina lasin ringi kolhoosile peale, sest agronoomil on korralik mootorratas.. E. Maasik.\n11. esineb millegi algusmomenti rõhutavana. Siit see asi siis peale algas. Aeg on käes, kus koolid peale algavad. Film oli juba peale alanud. Mina ei ole süüdi, tema hakkas peale. Hommikut ei tahaks kohe tüliga peale hakata. *„Nii. Hakkame siis peale,” pomises doktor Kubelik.. A. Jakobson.\n12. pealegi. a. (nõustudes). Noh, olgu siis peale nii. Jäägu peale koju, kui ta nii väga tahab. Eks sa siis mine peale! Minge aga peale, ärge mind ootama jääge! Las olla peale, mis sest enam rääkida. Las võtab peale, siin on küllalt. *.. pomises korra: „Naerge peale, mis narridel muud ametit on,” ja hakkas Kiirt otsima. O. Luts. b. kõnek muudkui, alalõpmata. Ajas aga peale oma joru. Tiirutab peale ringi, ära ka ei lähe. Rüga aga peale päevast päeva. *Ja teie logelete peale, ei ametit ees ega taga.. A. Kitzberg.\n13. ‹tähenduslikult lahutamatut tervikut moodustava ühendverbi osana› näit. peale ajama, peale hakkama (osas ühendites), peale käima, peale passima\nOmaette tähendusega liitsõnad: koha|peale, mis|peale, pika|peale, sealt|peale, see|peale, sest|peale, siit|peale, tihtipeale\nhammas hakkab peale vt hammas\ni-le punkti ~ täppi peale panema vt punkt vt täpp\nkriipsu peale tõmbama vt kriips\nkäppa peale panema vt käpp\n[kellelegi, millelegi] lõppu peale tegema vt lõpp\npõhja peale tegema vt põhi \npäkka peale panema vt päkk\nristi peale tõmbama vt rist\nsilma peale heitma ~ lööma ~ viskama vt silm [-a]\nsõnu peale lugema vt sõna\nteisi noote peale võtma vt noot [noodi] \nvaim tuleb peale vt vaim\nvett peale lööma vt vesi


Energia bakalaureus Põhja-Ameerika - Energia BA 2017\nLiitu tasuta Energia bakalaureuseõpe Põhja-Ameerika - leia kogu info ülikoolide kohta Põhja-Ameerika ja Energia õpingute kohta!\nPõhja-Ameerika Energia bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta\nBakalaureuse kraadi akrediteeritud kolledžid ja ülikoolid võib olla oluline samm-kivid suunas edukat karjääri.Kõige levinum bakalaureuse programmi bakalaureuse 's kraadi, tavaliselt sõlmitakse pärast nelja aastat edukat uuringusAmeerika Ühendriigid on suur riik Põhja-Ameerikas, tihti tuntud "USA ", "USA ", "USA ", "America " või lihtsalt "riigid ". Samuti kogub üle 310 miljonit inimest, mis on maailma 's suuruselt kolmas elanikkonnast. See sisaldab tiheasustusega linnades laialivalguv äärelinnas, ja suur, asustamata ja looduslikult kaunis piirkondades samal ajal.Siit leiad suure valiku Põhja-Ameerika õppimisvõimalusi ja kogu info Energia bakalaureuse õppeprogrammide kohta! Leia endale sobiv õppimisvõimalus!\n6 Tulemused Energia, Põhja-Ameerika\nBakalaureusekraadi koos suurte keskkonnasäästlikkuse eesmärk on võimaldada õpilastel ühendada koolitus põhialuste keskkonnateadus õppekeelega muude asjakohaste õppeainetes. [+]\n. Bakalaureusekraadi koos suurte keskkonnasäästlikkuse eesmärk on võimaldada õpilastel ühendada koolitus põhialuste keskkonnateadus õppekeelega muude asjakohaste õppeainetes. Stewardship keskkonna ja loodusvarade majandamine peetakse oluliseks meetmeid, millega nähakse ette tulevaste põlvkondade vajadusi. Sellised püüdlused kaasata laia valikut professionaalsete erialadel. Sel määral, õpilased viiakse lõpule tuum keskkonna klassides ja ka jätkata kahe alaealise nimekirjast, mis sisaldab sotsioloogia, sotsiaalne õiglus, äri-, valitsus, rahvusvahelised suhted, bioloogia, keemia, kirjutamise, ajakirjanduse, missioonide ja puhkemajandus. Aste valmistab õpilasi otsima koolilõpetaja kraadi seotud erialadel.\nKeskkonna jätkusuutlikkus koolitus kohaldatakse laia karjääri. Tänapäeva maailmas, seadused ja määrused nõuavad enamik ettevõtteid ja organisatsioone, et hinnata nende mõju keskkonnale. Nagu näiteks, juhid, nõunikud, planeerijad ja konsultandid on vaja linna, riigi ja föderaalvalitsus; rasketööstus, majapidamisruum, ehitus- ja energiasektori ettevõtted; toidu turustajaid, mahepõllumajanduse ja ökoturism. Lisaks sellele, et keskkonnanõuete täitmise ohvitser määratud ettevõtte jätkusuutlikkus spetsialistid töötavad suure hulga valitsusväliste organisatsioonide esindajad, kelle tähelepanu on kaitse- ja maakorralduse samuti õiguste kaitse ebasoodsate rahvaid. Need karjääri ulatuvad metsloomadega tegelevad bioloogid ja maaharijatele tehnilise kirjanikud ja eksperdid. Kutsealade alused ja rahastamine hõlmata kesk- erialadel, kus praktikas on eranditult keskendunud jätkusuutlikkusele.\n. Petroleum insenerid on kaasatud uurimise ja tootmise naftat või maagaasi. Kui need vahendid on avastanud, nafta insenerid töötavad mõista geoloogilise tekke ja kivimite omaduste kohta, mis sisaldab veehoidla kindlaks puurimine, mida tuleb kasutada, ja jälgida puurimise ja tootmise operatsioonid.\nKüpsustunnistuse Natural Resource Management\nInsener Säästev Areng\nProgrammi Säästva Arengu Engineering itesm, on keskenduda arendustegevustega energia tõhus kasutamine ja jäätmekäitlus, kaasates uued tehnoloogiad, uued materjalid ja alternatiivsete energiaallikate.\nSee kirjeldus vastab programmi õpetatakse siin Mexico City Campus. See on professionaalne võimelised mõistma nähtusi ja mehhanisme tekitamise ja energia tõhusa kasutamise, heite juhtimine, ringlussevõttu ja taaskasutamist vett ja keset mõtlemine keskkonnale ja ühiskonnale. Praegu üle 50% maailma rahvastikust elab linnapiirkondades, ja üle 15% Mega Cities, mis tekitab probleeme veevarustuse, energeetika, transpordi ja probleeme keskkonnaseisundi halvenemine on seotud käitlemise vedelate heidete, emissioonide õhu ja tahkete jäätmete teke. Varsti kohtumisel ÜRO hakkab toimuma ratifitseerima ja jälgib nendega seotud rahvusvaheline leping allkirjastatud Kyoto kliimamuutuste 1997. aastal. Lepingu eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 37 tööstusriikide ja Euroopa Ühendus on asutatud. Sellel tippkohtumisel, mis toimub Kopenhaagenis 2009. aasta lõpus lepingud uute kohustuste, mis on seotud kliimamuutuste ja eeldatakse, et arengumaades nagu meie, et saada mõningaid pühendumuse taset piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Säästev areng on määratletud kui "areng, mis rahuldab praeguse põlvkonna vajadusi, kahjustamata tulevaste põlvkondade võimalusi oma vajaduste rahuldamiseks" on seetõttu arvamusel, et oluline on omavahelised suhted sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega parandada inimeste elukvaliteeti ning lisaks ette, et see peab olema tõsi praegustele ja tulevastele põlvedele. Selle keskkond, on oodata, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on tööstuse kõrge majanduskasvu, raha ja investeeringuid käesoleva sajandi, sest paljudes riikides on teeniva valitsuse kava toetada ja edendada tehnoloogiaid. Programmi Säästva Arengu Engineering itesm, on keskenduda arendustegevustega energia tõhus kasutamine ja jäätmekäitlus, kaasates uued tehnoloogiad, uued materjalid ja alternatiivsete energiaallikate. ...\nLink to and share "Energia bakalaureus Põhja-Ameerika - Energia BA 2017"


1. päev OTSELEND TALLINN-ATEENA, TOLO\nKogunemine kell 02:00 Tallinna lennujaama väljuvate lendude saalis infoletist vasakul asuvas kassas, kus väljastatakse reisijatele vajalikud reisidokumendid.\nOtselend Tallinn-Ateena kell 03:45-07:15 (kohalikud kellaajad, lendA3 771). Palume kontrollida reisi väljumise kellaaega ka vahetult enne reisi!\nAteena lennujaamast sõidame Tolosse, mille käigus meie reisijuht annab Teile praktilist infot ja vastab küsimustele. Majutus kuuel järgneval ööl Tolos hotellis (hotellivalik reisikava lõpus).\nSOOVIJATELE VALIKEKSKURSIOON: LAEVAKRUIIS HYDRA - SPETSES (lisatasu eest)\nVaba päev Tolos. Soovijatega suundume päevasele laevakruiisile.\n7. päev SPARTA - MYSTRAS, OTSELEND ATEENA-TALLINN\nAug suunduda Ateena lennujaama. Otselend Ateena-Tallinn kell 23:15-02:45 (lennunumber A3 770).\nlennupiletid lendudele Tallinn-Ateena ja Ateena-Tallinn (Aegeani liinilennud);\n6 ööd valitud hotellis Tolos (2-in toad), 6 hommikusööki;\ntervisekindlustus, maksumus sõltuvalt vanusest (-65a, vanematele kõrgem tariif, lisainfo reisikindlustuse kohta). Soovitame vormistada reisitõrkekindlustuse!


Küünlad Chevrolet Niva jaoks - milliseid osta?\nChevrolet Niva süüteküünlad - millised panna\nKõigile tehases toodetud 1,7-liitrise bensiinimootoriga Chevrolet Nivale on paigaldatud küünlad - 2111-3707010. Need on saadaval ka erineva ajakohastatud artiklinumbri all - 21110-3707010-00. Tegelikult on see kõik sama varuosa, millel on tavaline nikkel-keskelektrood, ühe tihvtiga. Pingutusmoment paigaldamise ajal on 28 Nm. Müüakse LADA kaubamärgiga pakendites. Samuti võib seda müüa otse tootjalt artikli A17DVRM alt. Mõlemal juhul on need samad sama kvaliteediga küünlad ja reeglina ei erine need hinna poolest.\nChevrolet Niva originaalküünla mõõtmed\nKeerme / keerme pikkus, mm Võtme suurus Kliirens, mm Soojusarv * Keskelektroodi materjal\n* Tšempioni nomenklatuur\nMis puutub originaalkomponendi kvaliteeti, siis vastavalt juhtide ülevaadetele on see keskmisel tasemel. Peamine puudus on detaili kiire “mädanemine” ja süütepooli halb pinnaviimistlus. Näiteks on sageli juhtumeid, kus antud süüteküünal kaeti pikaajalisel ladustamisel (1 - 1,5 aastat) märgatavate korrosioonijälgedega. Ja selline korrosioon omakorda mõjutab negatiivselt sädemete ülekannet ja selle tagajärjel mootori tööd.\nSamuti võib süüteküünlaid А17ДВРМ leida nimest eesliitega enne lühendi “APS” artiklit. See näitab, et selline süüteküünal valmistati osaliselt Saksamaalt pärit komponentide abil ja kaasaegsemate tehnoloogiatega. Selline varuosa on kvaliteetsem ja selle elementide, eriti süütepooli töötlemine toimub kõrgemal tasemel.\nKõige populaarsematest ja sagedamini kasutatavatest asendajatest tasub esile tuua järgmist:\nEraldi tasub esile tuua plaatina- või iriidiumielektroodidega süüteküünlad, mis kestavad keskmiselt 3-4 korda kauem ja parandavad veidi mootori dünaamilist jõudlust. Shnivy kõige populaarsemad mudelid on Bosch 0242235540 (plaatina) hinnaga 180 rubla / tükk ja Denso IW20TT (iriidium), hind - 610 rubla / tükk.\nMillal Chevrolet Niva küünlaid vahetada?\nChevrolet Niva hoolduseeskirjade kohaselt tuleb süüteküünlad vahetada iga 30 tuhande km järel. Kuid koduses olukorras (kehv bensiin, auto rasked töötingimused) tehakse seda keskmiselt iga 15-20 tuhande km järel. Iridiumi küünlad võivad kesta kuni 100 tuhat kilomeetrit.


Kommentaarid - Heimar Lenk mõlgutab mõtteid EKRE-sse astumisest - DELFI\nHeimar Lenk mõlgutab mõtteid EKRE-sse astumisest - kommentaare 1-19\nRegistreeritud (29) Anonüümne (86)\nTeine tola - Riisalu ju pendeldab pidevalt nagu ligane lingam.\nKeegi pole veel kaineks saanud!!!\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "tuuleke" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nLengi valijaskond valib Lenki iga ilmaga aga nägu kaotaks EKRE küll.\nVana rott tunnetab keskkriminaalide hukku ,Moskva kogemus tuleb sotside juures kasuks\nKui see Edgari kummardaja võetakse EKRE-sse vastu siis mina lahkun sealt otsekohe!!! Olen kindel, et seda teevad siis väga paljud, mingu Moskvasse, kus ta oma kiremist alustas.\ntal ju täitsa ekre süda ja tunnistus ja au. ta ju täitsa ekre poiss.\nMees kelle karjäär põhineb savisaarlaseks olemisel :D\naga miks mitte reformierakonda? Reformierakond viib ju kompartei teese ellu...\nMart Helme pani ta Postimehes juba paikka, aga\nDELFIILIKUD ei lase uudist üles riputada.\nKas Lenk hakkab vanaks jääma?.Otsib turvalisemat paika:))\nMina arvasin, et ta ainult räägib. Aga nüüd tuleb välja, nagu tal oleks mõtted...\nRotid kolivad ikka õigel ajal hukkuvalt aluselt.\nAga EKRE ei ole prügikast, kes kõik rotid ära mahutaks. EKREST on kujunemas südametunnistusega erakond, kelle seas ei ole põhjakihil kohta.\nEKRE st on kujunemas idiootide kogunemiskoht, seal vist võetakse liikmeks kõik kes selleks soovi avaldavad.\nSind ju ei võetud ...\nüleminek kesiklast ekresse viitaks taaskord nende mõlema sarnasusele.\nHea aprillinali,aga pisut hiljaks jäänud :) Lenk ütles ju kenasti,et tal peaasi,et nimekirjas sellise koha saab mis ta taas riigikokku viiks. Aga,et Lenk EKREsse...? No see on täielik absurd.\nKoostöös juhtivate aju-uurijatega viis J. Tuhk läbi uuringu, mille käigus panime kirja kõik kodanik H.L. peas leiduvad mõtted:\n1. Millest räägib Igavene Tuli...\n2. Moskva - vot on ilus linn!\n3. Kas ma täna juba rääkinud olen?\nUuringu käigus lausus uuritav tihti sõna "sundüürnik" kuid sealjuures ei mõelnud ta millestki.\nKui see HL tõepoolest astub EKRE ridadesse ja jääb sinna vaikse lihtliikmena, siis pole veel asi nii hull, oletame tõesti, et on toimunud sisemine kirgastumine ja asrusaam Eesti poliitika sihtidest on muutunud. Aga kui HL astub aga ülesse avalikult ja ikka omas repertuaaris ja elav tsirkus kolib EKRE -sse, siis teeb EKRE endale väga suure suure kahju. Ja pärast, kui "mooramaa mees on töö teinud", siis HL astub taas jälle tagasi Keskerakonda, aga hävitav mainekahju on juba EKRE -le tehtud ja sellest enam välja ei rabele ja nii on Käbipurejate klikil ja Luige- Haugi- Vähi sündikaadil kohe üks konkurent automaatselt kadunud.\nKõik ei ole alati poliitika, Olgu Savisaar kes ta on, ta on otseselt vastu töödanud eesti valitsuse suunale aga ma ei usu, et ta on eesti vaenulik inimene, ta on otsinud ühist teed venemaaga, selle meie igipõlise vaenlasega aga see ei tähenda, et ta on eesti vastane, ta on lihtsalt olnud euroopaliidu välispoliitika vastane aga see selle. Heimar on olnud Savisaarele lojaalne ja toetanud teda nii tugevuses kui nõrkuses, sest lojaalsus maksab rohkem kui odav populaarsus ja päevapoliitika, nüüd kus Savisaar on poliitikast läinud ei ole tal konflikti südametunnistuse ja lojaalsuse vahel ja või vabalt uued valikud teha.\nMa ei ole elusees valinud keskerakonda ega ka EKREt, aga olen alati hukkamõistnud reetmised, kus üks erakonna liige või kes tahes istub aastaid kellegi toetaval ja õpetaval käel ja siis reedab ta Nagu Vilja reetis keskerakonna või, Kadri Simson üritas paleepööret, kus Ratas tajudes oma juhendaja Nõrkust reetis ta. Isegi kui sinu sõber osutub kõige julmemaks türanniks on reetmine ikkagi häbiasi ja vääritu tegevus. Heimar ei ole vähemalt reetnud oma sõpru ja kui uksed avanevad siis võib sisse astuda.\n" teeb EKRE endale väga suure suure kahju."\nkahju tegi EKRE endale juba sellega, et lasi H-M H vabalevisse.\nNo Heimar Lenk pole nüüd küll nende EKRE valijate võrgutaja. Pigem tahab ta sellest noosist matti võtta. Ju siis on kõigi nende sundüürnike ja Moskva takkakiitmise probleemid maha käinud, et ta peab hakkama valijaid vahetama. Ma soovitaksin tal hoopis poliitikast taanduda, muidu teeb ennast najatilgaks. Aga mis sa hing teed, kui edevus ajab takka.\nKalkun kah mõtles ...\nNo Tallinna TV-s nad koos Hemedega jt. ekrekatega ju kogu aeg sõbralikult ühe laua taga, asi see siis päriselt ka EKRE-sse astuda ei ole.\nSm. Meikar istub seal ja sm. Laaneots ja....\nAmmu juba oleks aeg EKRE ja Keskerakonna ühiseks valitsuseks ja koostööks . Sellepärast ei pea veel ühest erakonnast teise minema.\n"EKRE tahab, ja muudkui läheb ja ..."\nAga ometi on valitsuses SDE, IRL ja Keskerakond, :D\nNii et ära mölise.\nNo miks,mitte, kui enamus ideid selle erakonnaga kattuvad .Eesti EUst välja, piir kinni ja piirile relvastatud valve. Võõrväed Eestsist välja . Sõbraliked suhete taastamine idanaabriga ,kus on kord majas ja tolerastid ei tolgenda jalus.\nLenk võiks saada lausa uue auesimeheks. Teatavasti oli Rüütel just see mees kes aastal 2004 reetis rahva viies Eesti EU ja NATOsse.\nMiks sa tahad Venemaaga piiri avada?\nsobib EKREsse ideaalselt.\nvarsti astub Savisaar ka EKREsse


Kõige loll koeratõugude\nKõik koeraomanikud usuvad, et nende koeratõug kõige intelligentsemad, üllas ja peaaegu püha. Tegelikult koerad suudavad anda nende omanikele palju nalja ja isegi kasulik. Mõned uuringud on näidanud, et abielud koeraomanikud, tugevam kui tavaliselt. Lisaks kasvatajad 4 korda suurema tõenäosusega ellu jääda pärast infarkti. Vaatamata sellele, et nad on suutelised olema suurepärane lemmikloomad, me ei tohiks neid pidada intellektuaalse võrdsete. Kanada psühholoog Stanley Coren sadu koolitajate ja loomaarstid on välja töötanud spetsiaalse koerte IQ-test, mis võimaldaks kindlaks teha, kuidas nutikas oma lemmiklooma. Ta hindas oma võimet ja valmisolekut järgida juhiseid ja lahendada probleeme. Nagu on näidatud üks tema teste, kui koer ei saa aru, kuidas vabaneda tekid visatakse üle tema pea, see tõenäoliselt ei oleks võimalik leida oma maja, kui te kogemata libiseb maha jalutusrihma.\nVastavalt skaala, koer, kes viskas 54 punkti või rohkem, on geniaalne vaimupotentsiaalist. Aga täna me tutvustada teile neid kive, kes viskas 18 punkti või vähem, mis näitab nende suhteliselt arendamata intelligentne ja kohanemisvõime. Kuid see on väärt märkimist, et enamik neist liikidest aretatud eesmärkidel, mis ei nõua kõrget luure, nagu jahipidamine ja hea välimus.\nAmeerika Kennelklubi on antud selle tõu koerad 15 koht US populaarsust. Shih Tzu on üks koer, millel puudub luure ja õppimise tõttu pika ajaloo tõug, mis on pikka aega peetud lemmik tõug royals. Koera tõug Shih Tzu omanduses peaaegu kõik liikmed Ming Dynasty, kes valitses 1368-1664. Neil oli vaja ainult õrn koera, ilma et pretensioonidega mõistus.\nKurb koon, longus kõrvad, ükskõikne käitumine ja kohmakad käpad seda tõugu koer on uskumatult armas lemmikloom. Algselt aretatud Prantsusmaal, tõug, mille eesmärk on jälgida väike mäng, Bassett võeti nende lõhn, mitte intellektuaalse võime. Tegelikult, jahindus - ainus äri, kus Bassets saab uhkeldama talent. Teistes olukordades, nad on abitu, tegelikult, kõndides mööda tänavaid, parem veenduge, et koer oli rihma otsas, nagu lummatud mõned huvitavad lõhn, siis võib eksida ja unustada kodutee.\nSee on üllatav heasüdamlik ja jumaldav lapsed, hoolimata nende tohutu suurus ja metsik välimus, mastif - õrn hiiglane koer maailmas. Mastifi kasutatud Briti perekonnad konflikti ajal roomlased, hiljem seda tõugu koer toodi Rooma ja kasutati gladiaator võitleb Coliseum vastu lõvid ja gladiaatoreid. Kuulus oma julmuse ja julguse, nad olid populaarsed valvekoerad maaelu Inglismaal. Täna, nad on laialdaselt tuntud oma alandlikkust ja väga madala kontsentratsiooni tähelepanu, et uuringu lihtsamaid asju võtab neid palju aega, mille järel omandatud teave väga kiiresti unustatud.\nTegelikult erinevalt stereotüüpide isenditel on suur elegantsi ja hea iseloomuga, kuid see nimekiri otsa talent. Vastavalt Stanley Coren ütles eespool viidatud ta peaaegu meeleheitel, kui kulutatakse aastas püüab hagijas õppimise lihtsad asjad, et ta sai retriiver 4 nädalat.\nPekes - üks neist tõugu tuletatud üksnes kaaslased. Nagu Shih Tzu on üks vanimaid elu koeratõugude. Pekingi väga vapper nende suurus, või ehk on rumalus? Õppimise protsessis võib võrrelda koolitus on väga kangekaelne ja rikutud laps. Viimastel aastatel on see tõug on üha vähem populaarne, langevad 37-77 poolest populaarsust USAs vastavalt American Kennel Club.\nSelleks, et anda neile laenu, siis tuleb mainida, et Bloodhounds - nuuskur uhke ja päästekoerte. Nende võime võtta isegi kõige nõrgem lõhn on tasakaalustamata. Kaasasündinud tööhobune see tõug välja töötatud ainult ühes suunas, parandades aastat ja ilma täiuslik lõhn.\nSee nimi, seda tõugu koer on saanud oma sõidukiirust. Teiselt poolt, IQ see koer on uskumatult väike. On sportlik, sõbralik, südamlik, ökonoomne ja väga puhas koer. Algselt see tõug koer võeti jahi ja selle üks olulisi omadusi oli sõltumatust.\nSee tõug koer võeti mitte saada smart lemmiklooma. Esialgu Chow olid valvekoerad on väga nõudlik, kade ja raske koolitada. Tegelikult, see koer ei ole loll, kuid see on väga nõrk koolitada, sest nende raske iseloomuga.\nNime see tõug pärineb vana Briti sport, kus koerad jahti pullide. Selles sport õnnestub Bulldogs märkimisväärse tugevuse ja visadus. Lisaks nad olid meistrid koertekaklused, kuni nad olid keelatud. Kui hinnatud kui ohtlik seismisel, täna on nad muutunud pakkumise, õrn ja loll lemmikloomad.\nBasenji - eksootiline tõug koerad, tuli meile Aafrikas. Lemmik kõigi jahimeeste ajast ehitamiseks püramiide, Basenji kuulus oma tohutu repertuaari reprodutseerida heli. Lisaks oma huvitav välimus, Basenji on äärmiselt raske aretada koeri võimet treenida, mida on raske meeles pidada uute ja hiljem sain teada, kiiresti unustada.\nSee on veel üks kena koon, mitte koormata luure. See on elegantne tõug spetsiaalse väärikust, kuid see on väga raske õpetada. Nad on tuntud väga madal kuulekus, nii et sa pead kulutama aega, et saada oma lemmiklooma veel tulnud kutsuma. Nad on aretatud peamiselt huvides välimus.\nFaasan jahipidamisega pneumaatika. Jahipidamine faasianimunade talvel\nKoer ilma tagajalgadel ei kavatse mängida surma\nCamye väike koeratõugude\nLoomad hoiupaigas ja perekonnas: Enne & pärast\nMehhiko hirmunud salapärane kivi, mis on valgustatud ja eraldab veider gaasi\nUgliest dog maailmas tunnustatud Hiina harjaskoer\nVene teadlased on loonud ülitäpse ja vastupidav "elektroonilise nina"\nLeitud Overtoun Bridge - sild koerte enesetapud\nVäärarusaamu mõned tõugu koerad\nKõige ebatavaline keelud Islandil\nNeed väljendusrikas koer koonu


Madalmaade kunsti madal taevas ja avar horisont — Sirp\nErnst Herman Schlichting (1812 ? 1890). Talupoja pulm Liivimaal Valmiera lähistel. 1842. Õli lõuendil. stanislav stepa?ko Hollandi ja flaami vana kunsti näitus ?Madal taevas, avar horisont. Madalmaade kunst Eestis? väliskunsti muuseumis Kadrioru lossis ja Mikkeli muuseumis kuni 17. IV 2005.\nEsimest korda on võimalik saada ülevaade Madalmaade maalist, graafikast ja tarbekunstist, Eesti tähtsaimast Lääne-Euroopa kunsti kogust. Kadrioru lossis näeb maastikke, natüürmorte, mütoloogia- ja religiooniteemat; Mikkeli muuseumis on väljas värvi ja argielu groteski täis olustikupildid.\nKuid Madalmaade kunstivarade paraad ei piirdu vaid Kadrioru näitusepindadega. Madalmaade kunsti mõju on sisse kirjutatud nii Eesti keskaega, rootsiaegsetesse raidkividesse, kirikukunsti kui ka mitmete siinsete lae- ja seinamaalide motiividesse. Seetõttu pakub ka näituse kataloog külastajale võimalust jalutuskäiguks ühest Tallinna muuseumist teise, orientiiriks Madalmaad ja peatuskohtades Eesti kunsti ?suured ?edöövrid?: Niguliste muuseumi kolm võimsat altariretaablit, Madalmaade vaibad Tallinna linnamuuseumis, Tallinna raekoja lünettmaalingud, mis valminud XVII sajandi suurnimede Rubensi ja Rembrandti eeskujudel, ning De la Gardie? hauamonument Tallinna toomkirikus.\nMadal taevas, avar horisont\nTasasel maal näeb kaugele, ütleb näituse pealkiri kujundlikus keeles, meenutades tagasihoidliku värvipaletiga väikeseid maastikupilte, kus pilvi täis taeva all rulluvad lahti lauskjad düüni-, põllu- ja jõevaated üksiku noolja kirikutorni või veskitiivikuga kaugel horisondil. Samas ei ole pealkiri ?Madal taevas, avar horisont? kaugeltki interpreteeritav ainult maastiku?anri võtmes. Kogu näitust läbiva teemana tähistab see Madalmaade, nii flaami kui ka hollandi kunsti levikut ja mõju. Madalmaade kunstis osati vaadata lähedale ja kaugele ühtaegu: süveneda detailidesse ja materjali, väärtustada ennast ja oma maad ning luua ?anrite ja motiivide varamu, mis vormib tänaseni meie ettekujutust Madalmaa-pärasest või hollandilikust kunstist nii nagu madal taevapiir sealset maastikku.\nKodune väliskunst Kadriorus\nVäliskunsti muuseumi enda kogu ja Tartu muuseumidest näitusele lisaks toodud graafika pakub oma valitud osas suurepäraseid näiteid flaami ja hollandi XVI ja XVII sajandi meistritelt. Uurijad tunnevad kindlasti hästi Hieronymos Boschi (u 1450 ? 1516) ringi ?Kaubitsejate ja rahavahetajate templist väljaajamist?, Clara Peetersi (1594 ? u 1640) ?Natüürmorti lindudega? või Jacob Gerritz Cuypi (1594 ? 1651) ?Poissi hanega? ja Tüdrukut kukega?. Ent samal ajal räägib siinne Madalmaade kunst ka lokaalset lugu Eesti kunstisidemetest, kollektsioneerimise ajaloost ja maa paiknemisest Saksa-Vene kunsti ja -kogude mõjuväljas.\nXIX sajandi Eesti, täpsemalt küll baltisaksa kunstikogudes leidus hollandi ja flaami kunsti samapalju, kui kõigi teiste koolkondade (saksa vanem kunst, itaalia, hispaania, prantsuse jt) töid kokku. Vaieldamatus ülekaalus olid seejuures maastikud: David Teniersi laadis külavaated, Nicolaes Berchemi itaaliapärased pastoraalid, lehmad à la Paulus Potter või meremaalid. Mütoloogia ja usuteema, mida armastasid õukondliku Flandria kunstnikud, jäi siinsele aadlile nii raskesti kättesaadavaks kui ka sisult kaugeks. Antiikkirjanduse keerulistest sü?eedest ja katoliikluse tundejõust rohkem sobisid Balti mõisnikele XVII sajandi Hollandi elulähedased motiivid ja pealtnäha realistlik pildikeel. Maastikud ja külaelu, koduloomad, karjaköögi ja aedviljaturu vaated, pidutsevad talupojad, sõdurid ja lahingud, jõuka kodanluse hoolitsetud inetrjöörid ja peenelt teostatud portreed ? kõik need ?anrid on olnud esindatud Balti kunstikogudes ning jõudnud ühe või mitme näitena välja tänasesse väliskunsti muuseumi Kadriorus. Muuseumi tuntumad tööd nagu Pieter Brueghel noorema pulmateemalised maalid ?Andide toomine? ja ?Pruudi saatmine? on kunagi asunud Nõva mõisas, Abraham van der Hoeffi töö ?Lahing? on ilusamaid näiteid endisest von Liphartite Raadi mõisa kollektsioonist.\nMadalmaade kuldaja kunsti üle-euroopaline ekspansioon ja kestev menu on fenomen omaette. Selle aluseks oli nii sisuline kvaliteet, teemade originaalsus ning teostuse meisterlikkus, kui ka kunstiproduktsiooni häbenematult suur kvantiteet. Menukaks osutunud töid korrati varmalt nii meistri kui hiljem tema õpilaste ateljeedes, armastatud motiividest ja kujutamisvõtetest hoiti kinni, neid täiustati, kopeeriti ja kanti üle erinevatesse kunstimeediumidesse. Pieter Brueghel noorem jäljendas isa kompositsioone, Jan van Kessel võttis eeskujuks oma vanaisa Jan Bruegheli paradiisimaastikud, Gerard Terborchi juures õppinud Caspar Netscher oli õpetaja tööde meisterlik kopeerija jne. Madalmaade kuldaja kunst ületab piire: nii neid, mis eristavad ?originaali? koopiast, kui neid, mida sätivad geograafia ja aeg.\nKuldajastu kunstist tuttavad talupojad, küla- ja interjöörivaated jäid sajandeiks püsima Madalmaade kunsti ning leidsid austavat kordamist ja tõlgendamist üle Euroopa. Nii pole üht väliskunsti muuseumis ilusamaid ja iseloomulikumaid hollandi õuevaateid ?Lõbus seltskond? maalinud mitte selle ?anri kuldaja suurmeistrid Pieter de Hooch või Gabriel Metsu, vaid Belgia XIX sajandi kunstnik Ferdinand de Braekeleer; paljud siinsed nn italianistide (N. Berchem, J. Both) laadis tööd pärinevad tõenäoliselt Saksa XVIII sajandi kunstnike käe alt.\nMadalmaade kunst on ikka ja jälle olnud tahetud ja imetletud. XIX sajandi kodanlike ideaalide laines sai Hollandi XVII sajandi alguse lihtne ja värvivaene kunst selleks inspiratsiooniallikaks, kust võttis eeskuju edumeelne kunstnikkond. Näitus ?Madal taevas, avar horisont? ei ole seda paralleeli unustanud. Mikkeli muuseumi allkorrusel eksponeeritakse Madalmaade olustikumaali ja -graafika paremiku kõrval ka kohalike baltisakslaste töid. Vaadates XVII sajandi flaami kunstniku Cornelis Mahu maali ?Pulmatants aidas? vastas Ernst Herman Schlichtingi (1812 ? 1890) ?Talupoja pulma Liivimaal Valmiera lähistel? ei jää kahtlust, kust pärinevad eesti ja läti talupoja kujutamise stereotüübid. Ka Georg Adolf Hoffmanni (1851 ? 1921) või Friedrich Ludwig von Maydelli (1795 ? 1846) loomingu visuaalsed tsitaadid tulevad Adriaen Ostade või David Teniersi tööde kõrval parimal moel välja ? samad teemad, sama keskkond, samad tegevused: talupojad aidaaluses või kõrtsitoas pidutsemas, suitsetamas, kaarte mängimas.\nVana kunsti uued ulatuvused\n1960ndatel ilmunud Eddy de Jonghi jt Madalmaade kunsti ikonograafide uurimuste taustal ei saa hollandi kunstile küll ammu enam läheneda sedavõrd siira võõrandumusega, nagu seda tegi Maydelli või Hoffmanni põlvkond. Nemad austasid Madalmaade kunsti näilist realismi ning jätsid selle kombesatiirilised tähendustasandid rahulikult kõrvale. Tänaste näitusetegijate või kirjutajate oht on pigem teine äärmus: kunstniku intentsiooni ülehindamises ja moraliseeriva pildikeele liiga agaras harutamises, omamoodi ?kutsehaiguses?, mis ei luba näiteks poisi süles kujutatud kukes näha midagi vähemat kui viidet tema pahelisele seksuaalsusele või avatud uksega linnupuuris kadunud süütuse märki.\nOmeti ei ole ka Madalmaade pildikeele visuaalsete märkide püüdlik lugemine enam ammu selle kunstipärandi uurimise ainus ja viimane sõna. Madalmaade kuldaja kunsti uurimine ja tutvustamine, näitusetegevus, kataloogid ja spetsialistide network, tundub tänapäeval sama organiseeritud ja laiahaardeline kui kunagine hiilgav kunstiproduktsioon ise. Kõigi maade Madalmaade kunsti uurijaid ja kuraatoreid ühendab Amsterdami organisatsioon CODART, mis püsib nii oma laitmatult funktsioneerival kodulehel, perioodilisel väljaandel Courant kui iga-aastastel konverentsidel, kus käivad koos kõik need, kellest tänases muuseumitöös sõltub Madalmaade vana kunsti tuntus ja käekäik. Madalmaade kunsti huvilisi meelitab Hollandisse, nimelt Haagi ka RKD (Rijksbureau voor Kunsthistorische Documentatie), võimas Madalmaade kunsti dokumenteerimisele pühendunud arhiiv, kus säilitatakse mustvalgete piltidena lugematuid variante Madalmaade kunstitöödest maailma kunstiturul, erakätes või muuseumides. Krestomaatiliste ?edöövrite kõrval leidub seal tuhandeid vähem tuntud, seni teise- ja kolmandajärguliseks peetud töid ning kunstnikunimesid, sest just need andsid Madalmaade kuldaja kunstile fenomenaalse mahu ja kandvuse. Seda tajudes liigub ka kaasaegne uurimistöö oma senise maailma keskmest väljapoole, märksa suurema tolerantsi ja mängulisuse suunas: sõna saavad marginaalsed teemad, väiksemad meistrid ja vähetuntud kogud. CODARTi selleaastane reis viis tippuurijad Poola. Utrechtis eksponeeriti esmakordselt erinäitusena kalavaikelusid, Kadriorus on aga väljas ?Madal taevas, avar horisont?.


Kohtukroonikad: lihtsad pätid pannakse kiiresti vangi, ettevõtjate sulitempe uuritakse lõputult - Eesti Ekspress\nKohtukroonikad: lihtsad pätid pannakse kiiresti vangi, ettevõtjate sulitempe uuritakse lõputult\nKui kaugel on Ossinovski altkäemaksuafäär? Mis on saanud Lasnamäe pätikambast? Kas Vichmann on lõpuks Kruudalt raha kätte saanud? Mis seisus on vautšeriportaal Cherry kriminaaluurimine? Eesti Ekspress uuris, mis on saanud omal ajal kõmulistest skandaalidest ja korruptsioonijuhtumitest.\nFoto: Tiit Blaat,Rauno Volmar\nMilline juhtum on saanud lahenduse ja millised on hangunud lõpututesse uurimistesse ja menetlustesse?\nPaistab, et seal, kus käigus rusikad või toimunud lihtne vargus, läheb protsess suhteliselt kiiresti. Seal, kus antakse altkäemaksu ja tegeletakse korruptsiooniga, läheb väga-väga kaua aega, aga mingid otsused lõpuks ikka tulevad. Kui aga tegu on pankrotiga, maksupettuste ja ettevõtliku nihverdamisega, võib lahendusi ootama jäädagi.


Homepage Tööriistad Puutööriistad Ketassaed\nMAKPAC kohvris. Väga sirged lõiked kasutades juhtsiini. Sujuv käivitus, rasketeks töödeks. Ülekoormuskaitse. Võimsus 1300 W. Lõike sügavus 90 kraadi: 56 mm. Ketta läbimõõt 165 mm.\nVaikne ja madala vibratsiooniga. Kompaktse disaini tõttu hea juhitavus ja turvalisus. Lõhestusnuga. Lõike sügavus: 54 mm. Võimsus 950 W\nElektriline pidur ja kaksik LED valgustus tagavad turvalise töötamise. Puhuri funktsioon tagab lõikejoone nähtavuse. Lihtne sügavuse- ja nurgareguleerimine.\nVaikne ja madala vibratsiooniga. Kompaktse disaini tõttu hea juhitavus ja turvalisus. Lõhestusnuga. Võimsus 1200 W.\nLõike sügavus 66 mm\nMaksimaalne lõikesügavus 75.5mm. Väga kerge. Kummeritud käepide tagab kindla haarde. Maks. kaldenurk 50 kraadi. MAKPAC kohvris.\nTugev terasest saealus tagamaks saagimiseks vajalik jäikus! 5° avatud kettakaitse lihtsustab saagimise alustamist. Sobiv saag ka tööstuslikuks kasutamiseks. Võimas 2000W. Maks. läbilõige 85mm\nVastupidav käigukast ja mootor. Intensiivseks kasutamiseks. Hoolimata suurusest lihtne ja ohutu kasutada.\nHoolimata suurusest lihtne ja ohutu kasutada.\nSoonefrees alumiiniumi lõikamiseks\nPehme ülemine ja külgkäepide.Puidu lõikamiseks saab kasutada 165 mm läbimõõduga saetera (lisavarustus). Võimalus ühendada tolmuimejaga. Mehhaaniline pidur. Kerge, ainult 5,1 kg.\nVastupidav käigukast ja mootor. Intensiivseks kasutamiseks. Madal müratase tänu suurele, tõhusale jõuülekandepinnale mootorilt käigukastile.\nVaikne ja madala vibratsiooniga. Kompaktse disaini tõttu hea juhitavus ja turvalisus. Lõhestusnuga.


Oled siin:Home»SÕIDUAUTO»ELEKTRIAUTO»VW esitles ID.4 GTX-i: jõulised sammud nullemissiooni suunal\nautor Ylle Tampere 28. apr. 2021 Kommentaare pole\nVolkswagen esitles 28. aprilli õhtul ID.4 GTX-i, mis on tootja elektriliste sportautode rivis esimene pääsuke. Olulisemgi kui ühe uue sportliku sõiduki tulek on saksa tootja nullemissiooni programm, mida oma kõnes puudutas brändi tegevjuht Ralf Brandstätter.\nBerliini Tempelhofi lennujaamas toimunud esitluse peategelane ID.4 GTX on kahtlemata tähelepanuväärne ning äge sportlik elektriauto, ent olulisem ühe mudeliarenduse esitlusest oli VW brändi tegevjuhi Ralf Brandstätteri ettekanne.\nVolkswagen ID.4 pälvis hiljuti Maailma aasta auto tiitli ning Euro NCAP hindas seda kõrgeima hindega ehk 5 tärniga. ID.4 on järjekorras teine tootja uuel platvormil põhinev täiselektriline sõiduauto ning sellest loodetakse müügihitti lisaks Euroopale ka USA-s ja Hiinas.\nID.3 ja ID.4 e-autosid on nüüdseks Euroopas müüdud umbes 80 000 ja 2030. aastaks loodab Volkswagen oma elektrisõidukite müüki kasvatada siin 70% võrra.\nBrandstätteri sõnul on ID. perekonna jõuline edenemine vajalik, et täita seatud eesmärki jõuda 2050. aastaks 0 – emissioonini (kogu tootmine on kliimaneutraalne). Strateegia “Accelerate” tulemusena peaks Volkswagen olema maailma kõige kestlikum bränd.\nID.4 GTX omakorda peaks olema tõestuseks, et elektriautoga sõita on lahe – selles on ühendatud sportlikkus, nutikas tehnoloogia ja elamuslikkus. Edaspidi tähistab laiend GTX auto nime taga suuremat võimsust, vilgast juhitavust ja sooritusvõimet.\n220 kW ja 77 kWh akupakk\nID.4 GTX on elektriajamiga varustatud nii esi- kui tagateljel ja seega nelikveoline. Võimsust on sel kuni 220 kW (299 hj)* ning selle 77 kWh aku võimaldab ühe laadimisega sõita kuni 480 km (WLTP).\nMaksimaalselt 125 kW laadimiskiirus võimaldab 30 minutiga saada juurde kuni 300 km sõiduulatust. Nullist sajani kiirendab ID.4 GTX 6,2 sekundiga. Sõiduki tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 180 km/h.\nID.4 GTX võtab sappa kuni 1200 kg haagise ja selle teljevahe on 2,77 m. LED-maatriks esituled ja iselülituvad kaugtuled on standardvarustuses. Tagatulede juures on kasutatud 3D lahendust.\nSüsinikneutraalsuse üks komponente on klientide keskkonnateadlikkus: Volkswagen loodab, et auto laadimine toimub nn rohelise ehk taastuvenergiaga.\nKeskkonsoolis on kuni 12-tolline puutetundlik ekraan, auto kuuletub häälkäsklustele ning suhtleb autojuhiga ka valgussignaalide abil. Lisavarustuses on liitreaalsuskuvaga esiklaasinäidik.\nID.4 GTX tark- ja riistvara põhinevad uuel süsteemil: iga kolme kuu tagant tehakse uuendusi üle õhu, sarnaselt Teslale võivad lisanduda ka uued funktsioonid ja kohandamisvalikud.\nEestisse ootame mai teises pooles\nSportlikku ID.4 GTX-i on Eestisse oodata mai teises pooles. ID.4 on müügil märtsi lõpust ning klientide huvi on VW elektriautode vastu olnud suur.\nEelmisel aastal suutis VW AG oma täiselektriliste mudelite müüki enam kui kolmekordistada ning plaanib hiljemalt 2025. aastaks saada ülemaailmseks e-mobiilsuse liidriks.\nJärgmise viie aasta plaanid hõlmavad umbes 46 miljardi euro suuruseid investeeringuid e-mobiilsusesse ning oma autopargi hübridiseerimisse.\n*Maksimaalse võimsuse saavutamiseks on kõrgepingeaku puhul vajalik kindel temperatuurivahemik 23-50 ° C ning vähemalt 88-protsendiline aku laetuse tase\nEelmine artikkelAutotootjad loovad üha enam kuumaksega teenuseid\nJärgmine artikkel Hea teada: Just need on 2021. aastal oodatuimad robotniidukid


Vooremaa Teenistuskoerad Gustav ja Penti saadeti pensionile\nTeenistuskoerad Gustav ja Penti saadeti pensionile\nPea terve oma elu politseiteenistuses olnud saksa lambakoerad Gustav ja Penti saadeti üleeile piduliku tseremooniaga väljateenitud vanaduspuhkusele.\nJõgeva politseijaoskonna juht Ivar Dubolazov tunnistas, et tal on kurb näha kahte kolleegi politsei ridadest lahkumas. Aastad on teinud oma töö ning Mustvee piirivalvekordonis ametis olnud 12aastane Gustav ja Jõgeva politseijaoskonnas töötanud 7aastane Penti peavad nüüdsest tööülesannetest kõrvale jääma.\nKuigi Penti võiks oma vanuse poolest veel tööd teha, on tal probleeme tervisega. Koerajuht Arsi Alavere selgitas, et tihtipeale vaevavad saksa lambakoeri liigesehaigused ning pensionile saatmise tseremoonialgi oli näha, et Penti tagumised käpad veavad teda alt. “Kuigi hing on veel noor, ei tule paraku keha enam järele,” iseloomustas jaoskonna juht Dubolazov Penti praegust seisundit.\nKui arvesse võtta, et koera üks eluaasta võrdub inimese seitsme eluaastaga, siis on Penti alles 49 aastane ehk mees oma parimates aastates, aga peab siiski politseitööst kõrvale jääma.\nPenti pani pätid taltuma\nPenti peremees Arsi Alavere rääkis, et koer käis pea alati temaga patrullis kaasas ning mitmel korral oli temast suur abi. Siiski pole Penti hammaste vahelt läbi käinud millimeetritki pättide tagumikunahka, sest selleks pole kunagi vajadust olnud. “Kui nähakse või kuuldakse, et koer kaasas on, siis allutakse korraldustele hästi. Keegi ei taha ju koera käest hammustada saada,” märkis Alavere.\nTa meenutas juhtumit, kus joobes autojuht ei allunud peatumismärguandele, sõitis eest ära ning kui lõpuks seisma jäi, hüppas autost välja ja pages metsa. Põgenejat hakkas jälitama ka Penti ning põgenemine lõppes hetkel, mil roolijoodik kuulis selja tagant lähenemas haukuvat koera. Penti oli abiks ka juhtumil, kui politsei kutsuti joobnud seltskonda korrale kutsuma. “See oli jaanipäeva paiku, kui mingid tüübid lärmasid ja olid naaberkorteri segi peksnud. Kui koeraga sündmuskohale saabusime, allusid kõik jõmmid kenasti korraldustele,” meenutas Penti peremees varjamatu uhkusega.\nKustil on head geenid\nMustvee piirkonnas kümme aastat ametis olnud jäljekoera Gustavi ehk hellitusnimega Kusti vanuse reedab vaid kähedavõitu hääl. Mängulust pole 12aastast saksa lambakoera veel maha jätnud. Siiski on Gustavil vanust juba omajagu ning tavaliselt jäävad politsei teenistuskoerad pensionile umbes kümneaastaselt. Inimese aastatesse ümber arvutatult oleks ta juba 84 aastane.\nGustavi ülesandeid jätkab Mustvee kordonis kaheaastane Tryens Guugle ehk lihtsama nimega Troi. Mõlema koera peremees Üllar Tänna kinnitas, et Kusti pensionipõlv ei möödu kodus diivanil lösutades ning koerajuht võtab ta endiselt töö juurde kaasa. Ka harjutusi teeb peremees Kustiga edasi.\n“Ta suudab praegugi probleemideta maasturi kasti hüpata,” kiitis Tänna koera tugevat tervist. Peremehe sõnutsi on Kustil head geenid, tänu millele ei ole ükski tõsisem haigus teda kunagi kimbutanud. “Vaid korra on tal kenneli köha olnud,” märkis koerajuht.\nMustvee kordoni juht Jalmar Ernits meenutas, kuidas nad läksid kord röövpüüdjaid vahistama ning varitsushetkel tuli olla hiirvaikselt. Just tol ajal kimbutas Gustavit köha. “Tänna ütles Gustavile käsklused “tasa” ja “lama” ja koer oligi täiesti vait ja ootas lausa hinge kinni pidades ning tegi häält alles siis, kui talle selleks luba anti.” Ka on Gustav üles leidnud kaks metsa eksinud last ning ühe vanainimese.\nÜleeilsel pensionile saatmise tseremoonial said Gustav ja Penti maitsta ka pidurooga. Kahejalgsed kolleegid Jõgeva politsei- ja kohtumajast ning Mustvee kordonist kinkisid neile mitmesuguseid maiuspalu ja ka pehmed lamamistekid, mille peal lebades auga välja teenitud vanaduspuhkust veeta.