J�rvamaa Infoportaal » EST » �ldinfo\nFoto:M�rt L�hmus �ldinfo\nJ�rvamaa vapp ja lipp\nJärvamaa on ajalooline Kesk–Eesti maakond, paiknedes üldjoontes praegugi 13. sajandi alguseks välja kujunenud muistse maakonna piirides. Esimese teada oleva Lõuna–Järvamaal Jändjal leitud muinasasula vanuseks on määratud III – II aastatuhat enne Kristust.\n1969. aastal kaevati Prandi jõe lõunakaldalt (hilisema Rikassaare asunduse lähistelt) välja 54 odaotsa ja seitse võitlusnuga, mille vanus ulatub 6.–7. sajandisse. Erinevatel sajanditel on siinseid alasid tallanud küll rootslaste ja poolakate, Saksa ristirüütlite ja Vene tsaari sõdalaste jalg.\nPaiksemast inimasustusest Järvamaal saab rääkida alates 13. sajandist, kui Saksa ordumeistrid siinmail kanda kinnitama asusid: 1265. aastal rajati ühele väikevoorele ordulinnus koos 30 meetri kõrguse kaheksakandilise Pika Hermanni nimelise torniga. Selle kujutis ehib praegugi nii maakonna kui Paide linna vappi.\nEhitusmaterjali – paekivi – järgi sai kindlustus ka nime: Weissenstein, Pae linn ehk Paide.\nMiks just see paik noil ammustel aegadel kindluse asukohaks valiti, ei tea enam keegi täpselt öelda: oli siis põhjuseks siinne viljakas maa ja jõukad inimesed, kes suutsid kindluse ehitamisel vajaminevat tööjõudu ja saksa soost valitsejaid toita; või määras asukoha sootuks asjaolu, et siin ristusid mitmed kaubateed.\nKa muinasaja Eesti üks vanemaid külasid Kareda asub Järvamaal: nimega Carethen on see ära mainitud 1212. aastal Läti Henriku Liivimaa kroonikas. Maakonnaks praeguses mõistes sai Järvamaa 18. sajandil, kui vastavalt tsaarinna Katariina II ukaasile moodustati 1783. aastal Venemaa Balti kubermangudes maakonnad.\nPraegu on Järvamaa koduks 33821 inimesele (01.01.2012). Elanike arvult on suurimad Türi vald, Paide linn, Koeru ja Ambla, väikseim on aga Kareda vald.\nMaakonna Kesk– ja Idaosa paikneb Pandivere kõrgustikul, lõunaosa aga Kesk–Eesti tasandikul, mille lääneserva ilmestab Türi voorestik.\nEdelasse jääb Lääne–Eesti (Pärnu) tasandik, selle servale ulatub ka Järvamaa piir. Maakonna loodeots asub aga kuulsal Kõrvemaal ehk Vahe–Eesti tasandikul.\nAsendist ja maastikust tingituna on Roosna–Alliku valda tekkinud «Eestimaa kukal», veelahe, kust lõuna poole jäävate allikate, ojade, kraavide ja jõgede vesi valgub Pärnu lahte, Põhja–Järvamaa kannab aga oma veed Soome lahe suunas. Suuruselt asub Järvamaa maakondade reas üheksandal kohal. Seda, Kesk–Eestisse jäävat ligi 2700 km² suurust ala, piirab kuus naabermaakonda: piirid põimuvad Harju–, Lääne–Viru–, Jõgeva–, Viljandi–, Pärnu– ja Raplamaaga.\nMaakonnakeskusest Paidest on enam–vähem võrdsed vahemaad mitmete teiste maakondade keskusteni. Nii võib Paidest keskeltläbi tunniga sõita Tartusse (103 km), Pärnusse (99 km), Tallinnasse (93 km), Rakverre (84 km) või Viljandisse (71 km).\nKaugemale jäävad Haapsalu (153 km), Valga (152 km), Jõhvi (150 km), Põlva (149 km). Seega võib Järvamaad pidada Eesti keskpunktiks.\nJärvamaa on väike, siin asub vaid kaks linna: juba 30. septembril 1291 linnaõigused saanud maakonnakeskus Paide ning temast kolmandiku võrra väiksem, lillelaatadega kuulsust kogunud kolmveerand sajandi vanune Türi linn. 23. oktoobril 2005. aastal tegi Türi läbi haldusterritoriaalsed ümberkorraldused. Lõuna-Järvamaal tekkis nelja omavalitsuse – Türi linna ja Türi, Kabala ja Oisu valla ühinemisel maakonna suurim omavalitsus – Türi vald. Lehtse valla ühinemine oma lähima tõmbekeskusega viis Lehtse ja Jäneda Lääne-Virumaale. Seega on Järvamaal 11 valda: Albu, Ambla, Imavere, Järva–Jaani, Kareda, Koeru, Koigi, Paide, Roosna–Alliku, Türi ja Väätsa. Neist pindalalt suurim on Türi vald (598,82 km²), järgnevad Paide vald (300,4 km²) ja Albu (257,19 km²). Nagu inimeste arvult, nii ka suuruselt on teistest väiksem Kareda vald (91, 58 km² ). KULTUUR JA AJALOOLISED VAATAMISVÄÄRSUSED Maakonna kultuurielu on kirev. Järvalane on ikka au sees hoidnud esiisade kultuuri, tuntud on siinsed käsitöötegijad. Järvamaal tegutseb arvukalt rahvatantsurühmi ja laulukoore, koos käivad pasunakoorid ja näitemängutrupid. Praeguseni toimuvad osalejate– ja publikurohked maakonna laulu– ja tantsupeod, mille algusajaks loetakse 1907. aastat, mil kohalik karskusselts võttis Paide Vallimäel suvelaulupeo teha. 26. mail 2007. aastal täitub 100 aastat Järvamaa esimesest laulupeost.\nKäsitöötegijad kogunevad rahvakunstipäevadel ja kudumisvõistlusel Järva Istja, ajaloolist hõngu pakub ka Vallimäel korraldatav Meistrite Laat. Skulptoreid ja kunstnike esitlevad Paide Paepäevad ja tegevuskunstifestival Aeg Ruum Liikumine. Muusikahuvilised võivad osa saada kirikukontsertidest, töölaulude festivalist Shanty, samuti ühest Eesti esimesest kantrifestivalist Roosna–Alliku Hobupäev.\nRahvarohked on suvepeod ja vabaõhuetendused Paide Vallimäel. Traditsiooniks on kujunemas Paide linna nelja kuninga valimine jaaniõhtul.\nOma panuse kultuuri väärtustada ja selle tegijaid toetada on andnud ka kohalik maavalitsus ning omavalitsuste liit. Nii antakse Järvamaal 1992. aastast alates välja maakonna kultuuripreemiaid, kus loomingu–, kollektiivi–, kultuurielu edendaja– ja elutöö preemia kõrval on eraldi autasud mõeldud rahvakultuuri �anri parimale kollektiivile ja parimale rahvakunstimeistrile.\nAlbu vald annab juba aastaid välja kirjanduspreemiat. Järvamaal on säilinud haruldasi kunstimälestisi. Siinsed valdavalt gooti stiilis kolmelöövilised kodakirikud on ehitatud enamuses 13. – 14. sajandil, ajal, mil Järvamaa loovutati Taani kuninga poolt Saksa ordule. Noorim luteri usu, 19. sajandi keskel valminud Paide Püha–Risti kirik on omanäoline selle poolest, et peatorn ei asu hoone lääneküljel, vaid lõunakülje keskel. Ka on haruldane enam kui 100 aastat linnarahvale aega näidanud tornikella mehhanism, mis valmistatud osaliselt puidust. Samuti on väärtuslikud sajand vanad Riias Ernest Tode valmistatud aknavitraa�id, mis on ainus Eesti kirikutes terviklikult säilinud vitraa�akende komplekt.\nMaakonna kaheksast luteri kirikust kõrgeim on 14. sajandil ehitatud Järva–Peetri, mille kirikuaias asub üks vanemaid säilinud rõngasriste Järvamaal. Türi kirik on haruldane aga oma mitmevärvilise tornikukega. Tuntud on maakond ka oma arvukate uhkete mõisatega. Järvamaal asuvad mõisahooned on ehitatud valdavalt 18. ja 19. sajandil. Paremini on säilinud need ehitised, mis pärast mõisate riigistamist 20. sajandi alul koolide käsutusse anti.\nKunagi siinkandis esimese, Abu rüütlimõisa kohta pärinevad esmased teated juba 1282. aastast. Praegu asub maakonnas endistes mõisahoonetes veel kaheksa kooli: Albu, Kabala, Koigi, Laupa, Roosna–Alliku ja Väätsa põhikool, Vodja algkool ja Koeru keskkool. Kõiki neid ühendab 1998. aasta märtsis loodud Järvamaa Mõisakoolide Ühing, tänu ühingu tegevusele on siinsed mõisad nii rahaabi saanud kui tuntust kogunud.\nMaakonna ajalugu kajastavad siinsed muuseumid. Koos vanima, 1905. aastal asutatud Järvamaa muuseumiga Paides, mille filiaal tegutseb Paide Vallitornis, tegutseb Järvamaal 13 muuseumi. Neist omanäolisemad on Eesti Piimandusmuuseum Imaveres, Eesti Ringhäälingumuuseum Türil, Järva–Jaani Tuletõrjeseltsi Muuseum ja Anton Hansen Tammsaare Muuseum Albu vallas Vetepere külas.\nJärvamaal leiavad häid sportimisvõimalusi erinevate huvidega inimesed. Korralikud ujulad asuvad Paides ja Türil; Aravetel asub kaasaegne kardirada; ratsutada saab Säreveres; korralikud kergejõustikustaadionid on nii Paides, Türil kui Säreveres; jalgpallistaadionid asuvad Paides ja Türil.\nParimad suusarajad asuvad Põhja–Järvamaal, Albus peetakse ka suusatamise pargivõistlusi, Türil on valgustatud suusarada. Üle-eestiliselt tuntakse Valgehobusemäel toimuvaid Albu Suusapäevasid Jaak Mae karikatele.\nArvukad tehisjärved ja veesilmad pakuvad häid suplusvõimalusi. Paides ja Türil on tehisjärvede äärde rajatud väljakud, kus saab rannavollet mängida. Nii Paides kui ka Türil on korralikud tenniseväljakud.\nTegutsevad ka jõusaalid. Vodjal asub korralik lasketiir. Motospordihuvilised saavad treenida ning motokrosse jälgida Kihlis. Maakonna orienteerujad on treeninguteks ja võistlusteks kaardistanud suure osa Järvamaast. Matkaja või muidu puhkaja leiab siit arvukalt matkaradu.\nMaakonna seni rahvarohkeim spordiüritus on igal aastal oktoobri algul toimuv 14 kilomeetri pikkune Paide – Türi rahvajooks. Järvamaa sportlased on koondunud arvukate erinevate spordiklubide tiiva alla.\nJärvamaa pakub oma ainuomase looduse ja ajalooliste paikadega vaatamist nii autoturistile kui jalgsimatkajale. Levinud on ka jahiturism. Samuti on võimalik sooritada ühe– või mitmepäevaseid kanuumatku Järvamaa jõgedel.\nVäsinud matkajat kostitavad matkamajad, turismitalud, hotellid.\nVeel sajand tagasi oli Järvamaa keskus Paide käsitööliste linn, kus korraldati laatu sageli kuus korda aastas. Kuigi suured messid on koha leidnud Tallinnas ja Tartus, toimub väiksemaid laatu ka praegu maakonna eri paigus.\nVaatamisväärsed on Türi Lillelaadad, mida on korraldatud juba 25 aastat. Peale lilletaimede ja –sibulate saab sealt osta arvukalt käsitöid, vaadata näitusi ja kuulata head muusikat, Säreveres toimub põllumajandus– ning metsandustehnika näitus AGRI.\nPeamiselt Järvamaa ettevõtjaid tutvustab kord aastas Paides Järvamaa Mess. 2006. aastal osales kahepäevasel messil 49 ettevõtet, messi külastas rekordarv inimesi.\nPaljud, sageli ka need inimesed, kes pole jalga ei Järvamaale ega Eestissegi saanud, tunnevad siinset maakonda tema inimeste kaudu. Nii on rahvusvahelises muusikamaailmas Eestit tutvustanud Paides sündinud helilooja Arvo Pärt (sünd 1935) või aastaid Jänedal tegutsenud, seal koori juhatanud ja Jänedale tähetorn– muuseumigi rajanud Urmas Sisask (1960).\nHeliloojatest ja muusikutest on tuntud ka Johannes Kappel (1855–1907), Juhan Zeiger (1897–1969), Lembit Saarsalu (1948).\nKogu moemaailm teab Paides elanud ja õppinud supermodelli Carmen Kassi (1978).\nÜkski koolipoiss Eestis pole saanud endale koolitunnistust tasku, ilma et ta ei teaks Albu vallast Vetepere külast pärit kirjandusklassiku Anton Hansen Tammsaare (1878–1940) kirjutatut. Kokku on Tammsaare arvukaid teoseid tõlgitud rohkem kui 30 keelde. Järvamaaga on seotud veel sellised kirjamehed nagu Heinrich Stahl (1600–1657), August Wilhelm Hupel (1737–1819), Friedrich Robert Faehlmann (1798–1850), Mats Tõnisson (1853–1915), Ansomardi (1866–1915), Igor Severjanin (1887–1941), Kalju Lepik (1920–1999) ja mitmed teised.\nKoeru kandis sirgus kunstnik Eduard Viiralt (1998–1954), samuti Aino Bach (1901–1980).\nPaides on elanud ja töötanud kunstnikud August Roosileht (1887–1941), Ants Viidalepp (1921), siin tegutseb aastate möödudes taas Ivar Tõnurist (1937).\nPaides töötas kreisiarstina Nobeli preemia laureaadi Hermann Hesse vanaisa Carl Hermann Hesse (1802–1896). Paide kirikuõpetaja Carl Gotthard Hammerbeck (1800–1870) asutas Paides 1835. aastal esimese eestikeelse kooli. Paides on elanud ka ümbermaailmasõitja Paul–Theodor Levenhagen (1846–1909).\nPiibe mõisas sündis loodusteadlane, embrüoloogia rajaja Karl Ernst von Baer (1792–1876).\nKuigi maailmameistrivõistluste ja olümpiamängude medaleid eksib Järvamaale harva, on ka spordis tipud olemas. Põikvalt on pärit mitmekordne maailmameister laskmises August Liivik (1903–1942). Türil kasvanud laskja Inna Rose (1958) on maailmaklassiga nimi. Suusaspordis teeb ilma Albust pärit Jaak Mae (1973), samuti Paavo Raudsepp (1973). Viimastel olümpiamängudel osales pikamaajooksja Margus Pirksaar (1974).\nJärvamaalt on pärit ka mitmed Eestile vabaduse toonud mehed: admiral ja soomusrongide ülem Johan Pitka (1872–1944), kindralmajor Andres Larka (1879–1943) ja mitmed teised.


Eesti teaduste akadeemia üldkogu 2.12.2020 - Eesti teaduste akadeemia\nEesti teaduste akadeemia üldkogu 2.12.2020\nÜldkogu avaliku osa videosalvestist saab järele vaadata akadeemia Youtube'is.\nEesti teaduste akadeemia medaliga tunnustati:\nriigiõiguse sihtkapitali nõukoja liiget dr Rait Marustet, kes on pikka aega olnud riigiõiguse aluste tutvustaja ja sisukas rakendaja ning sellel aastal esile tõusnud kui Eesti omariikluse põhidokumentide elavaks kirjutaja\nsuursaadik Riivo Sinijärve, kes on akadeemik Endel Lippmaa loengute vedaja ning akadeemia hea nõustaja\nAnne Pöitelit, kes on olnud akadeemia kauaaegne pühendunud töötaja ning ta on olnud rahvusvaheliste suhete tugisammas teaduste akadeemias.\nAutasustamine Karl Schlossmanni medaliga\nEesti teaduste akadeemia tunnustas Karl Sclossmanni medaliga meditsiinilise mikrobioloogia professor Irja Lutsarit, et kõrgelt hinnata tema panust COVID-19 kriisi leevendamisel.\nAkadeemia president Tarmo Soomere lausus, et suuresti tänu Irja Lutsari kompetentsile ja kogemusele tehti õigeid otsuseid, anti valitsusele pädevat nõu ning veendi ühiskonda rakendama teaduslikult põhjendatud käitumisnorme.\n„Arvamuse avaldamisest avalikus debatis“, Eesti Panga president Madis Müller. Ettekande salvestist vt akadeemia Youtube'is.\n„Vaim ja võim koroonaviiruse pandeemia ajal“, Tartu ülikooli professor Irja Lutsar. Kõne salvestist vt akadeemia Youtube'is.\nVt kõne baasil Postimehes ilmunud artiklit „Koroonaviiruse luup paljastab ühiskonna nõrkused“.\nValiti kolm uut akadeemikut: matemaatika ja matemaatilise statistika valdkonnas Krista Fischer, metsanduse valdkonnas Veiko Uri ja teatrikunsti valdkonnas Elmo Nüganen. Rohkem infot uute akadeemikute ja kandidaatide kohta leiab siit.


Süsteemi töö > Süsteemi seadistamine > Kasutajaõigused > Kasutajanime ja salasõna väljastamine Kasutajale\nKasutajanime ja salasõna väljastamine Kasutajale\n1. Kasutajanime Süsteemis luua ja salasõna sisestada/väljastada saab (algselt) ainult Administraator. Kasutajale Süsteemi sisestatav Kasutajanimi on unikaalne.\n2. Kasutajanime ja salasõna väljastamiseks peab Kasutajale eelnevalt olema Süsteemis loodud Kasutajakonto (vt. alalõik "Kasutajakonto loomine", alamlõiku " "Kasutajanime ja salasõna"alusel). Kasutajanime ja salasõna saab Administraator väljastada koheselt kasutajakonto loomise käigus või ka hiljem.\n3. Kasutajanime ja salasõna sisestamiseks Kasutajale sisene konkreetse Kasutaja andmetesse (vt. joonist alamlõigus " "Kasutajanime ja salasõna"alusel alalõigu all "Kasutajakonto loomine").\n4. Kasutajanime sisestamine (infoblokk "Isikukaardita sisenemiseks"):\n•juhul kui lahtris "Kasutajanimi" juba sees Kasutaja isikukoodi number (kasutajakonto registreeritud ID-kaardiga esmasel sisenemisel ja sellepärast lahtrisse "Kasutajanimi" isikukood sisestunud automaateselt)\n- jäta lahtrisse seal olev Kasutajanimi (Kasutaja isikukood);\n- või eemalda vastav kirje sealt ja sisesta käsitsi lahtrisse uus sobiv Kasutajanimi.\n•juhul kui lahter tühi\n- sisesta käsitsi lahtrisse sobiv Kasutajanimi.\n5. Salasõna sisestamine (kahe võimalusega):\n• genereeri Salasõna Süsteemi vastava funktsiooni abil\n- kliki lihtsalt nupule "Loo uus salasõna" ja Süsteem sulgeb sessiooni ning salvestab salasõna Süsteemis Kasutaja andmete juurde. Kasutajale Süsteemis sisestatud e-posti aadressile edastub Teade login-andmete väljastamisest kasutajale.\n• või sisesta Salasõna lahtrisse käsitsi\n- sisesta väljale salasõna väljale "Salasõna" ja sama väljale "Kinnita salasõna" ja salvesta tegevus klikiga nupule ning sessiooni sulgumisel edastub Kasutajale Süsteemis sisestatud e-posti aadressile Teade login-andmete väljastamisest kasutajale.\n6. Login andmete esmasel salvestamisel edastub Kasutaja andmetesse sisestatud e-posti aadressile "Teade EMDE login-andmete väljastamisest kasutajale".\n7. Ilma kasutajaõigusteta EMDE kasutaja saab login-andmete sisestamisel siseneda ainult "EMDE avaliku info" ekraanivormi.\n• Kasutajanimi ja salasõna Süsteemis väljastatakse vajadusel Kasutajatele, kellel puudub ID-Kaart. Samas on Administraatoril kasutajanime ja salasõna võimalik vajadusel alati väljastada ka kõigile teistele Kasutajatele Süsteemis (näiteks probleemi korral eesti.ee keskkonnas).\n• Käsitsi sisestatav salasõna peab vastama järgmistele nõuetele:\nKasutaja salasõna peab olema min. 8 tähemärki pikk, sisaldama vähemalt ühte tähte ja numbrit (Süsteemi poolt genereeritava salasõna juures sellega juba arvestatud). Süsteem kontrollib login-andmete sisestamisel nende täielikku ühtelangevust järgnevalt:\n- salasõnas - nii suurte, kui ka väikeste tähtede ning numbrite kokkulangevust\nVastasel juhul ilmub vastavasisuline veateatis.\n• Süsteemsed Teated edastuvad järjekorra alusel, sellepärast võib Teate edastumise aeg olenevalt järjekorra pikkusest olla kuni 10 min.


Spinati ja õuntega täidetud kanarull | Uma Mekk\nSpinati ja õuntega täidetud kanarull\nõun 70 g\nkartul 50 g\nkaalikas 50 g\nroheline hernes 25 g\nKoori kartul, kaalikas, porgand, õun. Lõigata kartulist, kaalikast ja porgandist väga õhukesed viilud, õun tükelda väikesteks kuubikuteks.\nVasarda läbi kile kanafilee õhukeseks. Maitsestamissegu valmistamiseks riivi muskaatpähklit, lisa pipar ja soola, sega läbi ja riputa kanafileedele. Aseta maitsestatud kanafileele tükeldatud õunakuubikud ja spinatilehed, keera liha rulli ja aseta õmblusega allapoole kuumutatud rasvainega pannile. Pruunista rullid pannil ja küpseta ahjus, kuni liha sisetemperatuur tõuseb 70 kraadini.\nAseta õhukesed köögivilja viilud keevasse vette, loputa külma veega ja nõruta. Aseta köögiviljad kihiti vormi: kartul-kaalikas-porgand-hernes-kartul. Valmista munapiimasegu, maitsesta pipra ja soolaga. Vala segu vormi, küpseta ahjus.


Loendimallid Microsoft 365\nMicrosoft Lists aitab teil korraldada, koostööd teha ja jagada teie jaoks vajaminev teave.\nSaate luua ja jagada loendeid, mis aitavad teil jälgida probleeme, varasid, rutiine, kontakte, inventari ja palju muud. Alustage microsoft listsi rakendusest, Microsoft Teams või SharePoint, kasutades malli, Excel või algusest peale.\nSelles artiklis käsitletakse loendimalle, mis on kaasatud Microsoft 365. Siit saate teada, kuidas malli põhjal loendit luua.\nMallid aitavad teil luua loendeid eel konfigureeritud paigutuste abil, mis sisaldavad veerge, värvivormingut ja andmestruktuuri. Saate kohandada iga loendit vastavalt oma olukorrale, muutes vormingut oluliste andmete esiletõstmiseks, konfigureerides vormid nii, et see näeks rohkem pilku, ning määrates meeldetuletused, mis hoiavad teid ja teie meeskonda toimuvaga ajakohas.\nKui olete lisanud loendi Microsoft Listsi malli põhjal, saate seda kohandada vastavalt oma asutuse vajadustele. Lugege lisateavet loendite redigeerimise,veergude kohandamise javeerujärjestuse muutmise kohta. Lisateavet loendiüksuste kohta leiate teemast Loendiüksuste lisamine, redigeerimine või kustutamine.\nUue loodud loendi veergude kohta lisateabe saamiseks valige üks allolevatest loendimallidest.\nVarahalduri mall aitab teil jälgida oma meeskonna füüsilisi varasid, et teaksid, kellel on remondis vara, millised varad on remondis ning millised on iga ettevõtte sisse- ja väljaregistreerimise kuupäevad.\nValige saadaval, reserveeritud, kasutusel, parandamisel või kasutuselt minekute korral\nValige vara tüüp\nValige vara värv\nSisestage vara ostmise kuupäev.\nVara praegu kasutava isiku nimi või meiliaadress\nVara viimati kasutanud isiku nimi või meiliaadress\nVara tagastamise kuupäev\nSisuplaanuri mall aitab teil sisustrateegiat ajastada ja hallata. Filtreerige üksusteni, mille tähtaeg on peagi, või saate teatisi, kui autorid mustanditesse sisse märgivad.\nValige plaanitud, määratud, mustandivajaduse kinnitamine, avaldamiseks valmis, avaldamine\nTähtajaks mustandi tähtaeg\nKuupäev, mil sisu tähtaeg on\nSpikri artikli, ajaveebipostituse, video või suhtlusmeedia postituse vahel\nAvaldatud sisu link\nManused sisukoopiale, kui see on talletatud failis\nMalli Töötaja sisseldutamine abil on lihtne hallata oma uue töötaja sisseldumisprotsessi ning juhendada neid asjakohaste kontaktide ja ressursside kaudu.\nTähtaeg, mil töö tuleks lõpule viia\nMärgi töö lõpuleviimisel\nTööüksusega seotud abi saamiseks pöörduge kontaktipunkti poole\nTööüksuse tugiteenuste link\nSündmuse marsruutide mall aitab teil korraldada kõik olulised sündmuse üksikasjad ühes kohas, et kõik kulgeks sujuvalt. Kalendrivaatesse gglingi abil saate selge pildi sündmuste tegevustest aja jooksul (päev, nädal, kuu).\nSündmuse esineja(te) nimi(ed)\nSündmuse alguskuupäev ja -kellaaeg\nSündmuse lõppkuupäev ja -kellaaeg\nProbleemi jälituse mall aitab teil probleeme jälgida, hallata ja sulgeda, muutes selle\nolekuveerus on lihtne seada prioriteete ja saata probleemide korral meeskonnaliikmetele teatisi.\nValige blokeeritud, pooleli, lõpetatud, dubleeritud, kujundus, ei parandata, uus\nSelle isiku või rühma nimi, kellele probleem on määratud\nProbleemist esmakordselt teatatud kuupäev\nPäevad, mis on vanad\nPäevade arv, mis on möödunud probleemist\nProbleemi loonud isiku nimi\nVärbamise jälgimismall aitab teil ettevõttes või meeskonnas värbamise konveierit jälgida ja hallata, aidates teil hoida kõigi kandidaatide tagasisidet.\nKandidaati taotlev asukoht\nVärbamist haldav isik\nKandidaati intervjueerinud inimeste nimi(id)\nMärkused kandidaadi ja/või ametikoha kohta\nKandidaatide elulookirjelduse või elulookirjelduse lisa\nReisitaotluste mall aitab teil hallata kõiki oma reisitaotlusi ja hoida eelarvetel silma peal.\nAsukoht, kuhu isik reisib\nReisi alguse kuupäev\nReisi lõpu kuupäev\nLennufirma nime valik\nLennupiletite maksumuse prognoosimine\nReisija hotelli nimi\nHinnanguline hotelli maksumus\nKas reisitaotlus on kinnitatud?\nTöö edenemise jälgimise mall aitab teil jälgida prioriteete ja edusamme, kui töötate toodete ja teenuste pakkumise nimel.\nValige kavandamine, kujundamine, tehnika, turundus\nValige mitte alustatud, pooleli, lõpetatud, blokeeritud, taga\nTööüksuse valmimise kuupäev\nIsik või rühm, kellele tööüksus on määratud\nTööüksusele kindlate märkmete lisamine\nMicrosofti loendid integreeritakse Power Automate, et aidata teil automatiseerida levinumaid toiminguid SharePoint ja muude Microsoft 365 ja muude tootjate teenuste vahel. Lisateavet leiate teemast Power Automate.\nSaate oma loendeid kohandada microsoft Power Appsi abil, mis on rakendusearenduskeskkond, et koostada kohandatud rakendusi oma ettevõtte vajaduste järgi. Kui olete uue loendi loonud, avage vorm Uus üksus ja valige Redigeeri vormi > kohandage Power Appsi abil. Lisateavet leiate teemast Power Appi loomineloendi jaoks rakenduses SharePoint .\nMicrosoft loendite ressursikeskus


Puhta vee teemapargis toodab elektrit sõltumatu taastuvenergia lahendus | Bioneer\nPuhta vee teemapargis lõppes taastuvenergia seadmete testimine. Sõltumatu taastuvenergia-lahenduse testimise tsükkel kestis ligi 8 kuud. Sellel perioodil testiti taastuvenergia elektritootmise tehnilisi süsteeme, päiksepaneele ning elektri väiketuulikut, mis on võimelised aastas tootma ligikaudu 7000 kWh elektrienergiat lokaalsesse elektrivõrku. Kohalik elektrivõrk toimib ilma ühenduspunktita riiklikku elektrivõrku. Lokaalse elektrivõrgu väljaehitamiseks paigaldati maakaableid kogupikkusega üle 3,5 km. Kohalik elektrivõrk varustab elektriga Puhta vee teemapargi õppekeskust, õpperadade infopunkte, puurkaeve, kolme metsaonni, Meelteaeda, valve- ning looduskaameraid ning muid tulevikus kasutusele võetavad taristuid ning hooneid.\nLokaalse elektrivõrgu sõltumatut taastuvenergialahenduse rajamist Puhta vee teemaparki rahastas PRIA.\nkuidas tekib puhas põhjavesi – joogivesi; kuidas sõltub elu puhtast veest ja millest sõltub vee kvaliteet ning saab osa loodusõpperetkedest. Teemapargi keskus paikneb Metsamõisa talus Järsi külas Tamsalu vallas, ulatudes oma 10 km raadiuses paiknevate tegevuskohtadega Järva-Jaani, Tamsalu ja Väike-Maarja valda ning kahte maakonda: Järva ning Lääne-Viru maakonda.


Suvila suvila automaatne kastmine ise-ise: valikute ülevaade + videojuhised\nSaidi automaatne kastmine ise-ise - skeem, valmistamisjuhised. Isegi kogenud suveelanikud ütlevad teile, et oma aia krundi eest hoolitsemine pole nii lihtne, eriti kui suvine kuumus tuleb. Sel ajal kulub kastmiseks palju aega ja vaeva. Kas on võimalik seda protsessi kuidagi paremaks muuta, lihtsamaks ja kiiremaks muuta? Hea õueala aia küljest eemaldamiseks aitab teil seda ise teha tilguti või automaatne kastmine. Kuna see teema on väga oluline, oleme kirjeldanud üksikasjalikku juhendit automaatse niisutamise valmistamiseks minimaalsete kuludega..\nEnne süsteemi loomist ei ole üleliigne välja selgitada, millised on automaatse niisutamise eelised ja mis kasu on sellest aednikul..\nSuurim pluss on see, et sul on rohkem aega oma ettevõtte tegemiseks. Nüüd ei pea te pidevalt voolikuga seisma ega koppe edasi-tagasi kandma. Taimi saab automaatselt kasta ja kõik juhtub ilma teie osaluseta.\nTeine ilmne eelis on vee kokkuhoid. Fakt on see, et mitte igas suvilas pole rohkesti vett, nii et paljudele aednikele saab tilga niisutamine tõeliseks leiuks, lahenduseks igavesele probleemile.\nKuna vett varustatakse pidevalt, on puu- ja köögiviljade saak suurem ning taimed ise näevad palju paremad välja..\nKastmise aja saate ise valida näiteks hommikuti ja õhtuti või vastupidi, üks kord päevas..\nParaku pole maailmas veel ideaalset niisutussüsteemi. Tilga niisutamisel on ka mõned puudused, kuigi kui võrrelda seda tohutu hulga eelistega, on miinused väheolulised. Veevarustussüsteem võib puruneda ja see põhjustab mitte ainult veevarustuse katkemist, vaid ka elutähtsa niiskuse täielikku puudumist platsil.\nLoomulikult peate ostma mõned materjalid ja seadmed ning sellega kaasnevad kulud. Kuid fakt on see, et kui riigis toimub automaatne niisutussüsteem käsitsi, säästate juba märkimisväärselt kui siis, kui ostsite valmis süsteemi. Seal on kolm peamist tüüpi - tilguti, vihma ja juurte niisutamine. Neid kõiki käsitletakse üksikasjalikumalt allpool..\nKui äärelinna piirkonna automaatne jootmine oma kätega toimub vastavalt piserdamise tüübile, kuid aia territoorium nõuab spetsiaalsete pihustite paigaldamist. Nad pritsivad vett, mis on suurepärane vihma jäljendus. Siit see nimi pärineb. Niisutustorud võivad kulgeda maa all ja pinna kohal. Võimaluse korral on parem neid maa sisse peita. Seda tüüpi kastmisorganisatsiooni peetakse kõige täpsemaks ja vastupidavamaks..\nNüüd räägime eelistest ja puudustest. Eelistest märgime, et niiskus jaotub kogu saidil ühtlaselt ja selgub, et niisutatud pole mitte ainult maa, vaid ka õhk. See on kasvuhoonesse paigaldamisel suur eelis. Lehed ja viljad pestakse suurepäraselt veega ning tõelise vihma korral on see keeruline! Kuid nagu ka pärast tõelist vihma, kaetakse pinnase pealmine kiht koorikuga, mis halvendab hapnikuvarustust. Kasutatakse palju vett ja rohkem elektrit. See valik sobib ideaalselt muruplatsidele ja suurtele aladele ning muudel juhtudel on majanduse puuduse tõttu parem valida muud automaatsed niisutussüsteemid..\nSüsteemi tootmistehnoloogia näeb välja selline - kõigepealt peate joonistama skeemi ja märkima kõik sellel olevad istandused ja ehitised. Tehke seda sügisel, et järgmise aasta alguses saaksite imetleda kaunist, lopsakat muru.\nÜldiselt on sprinklersüsteemi tootmiseks vaja spetsiaalset komplekti, mis sisaldab pumbajaama, katkematut veeallikat, sprinklereid ja veevarustust. Võib kasutada mitut veeallikat - tsentraalne varustus, kaev, teine veekogu. Pump aitab säilitada vajalikku rõhutaset ja torujuhtme saab hõlpsasti kokku panna PVC torudest. Miks polüvinüülkloriidi torud? Neil on palju eeliseid. Näiteks on neid lihtne kokku panna, liitmikud liitmike kasutamisel on üsna usaldusväärsed. Sprinklerite osas saab neid osta erinevate pihustusnurkadega. Palju sõltub teie saidi omadustest.\nKui kõik saidi automaatse kastmise komponendid oma kätega on ostetud, võite hakata kraavi varustama. See peaks olema 0,3 meetrit sügav. PVC-torud tuleks panna kraavi ja torustikku kokku panna. Enne kraavi kaevamise alustamist peaksite kontrollima süsteemi terviklikkust ja jõudlust. Kui kõik töötab hästi ja stabiilselt, võite kõik maha matta ja hakata muru külvama. Nii et maatüki loomiseks, millel on ilus roheline muru, on parem valida niisutussüsteem, mida nimetatakse puistamiseks..\nNüüd saame rääkida tilguti niisutamisest. Kõige tavalisem variant on Beetle-tüüpi tilganiisutus, mida kasutatakse põõsaste kastmiseks. Ta osutus suurepäraseks ka nendes piirkondades, kus näiteks aias on vähe istutusi.\nPuud asuvad üksteisest väga kaugel, põllukultuurid istutatakse ainult paralleelselt. Süsteemi paigaldamine pinnale ja maa alla on lubatud. Rääkides tilkade niisutamise eelistest, on vee kokkuhoid esikohal.\nPumpa ei pea ostma, kuna vett tarbitakse minimaalselt. Kuid süsteemi korraldamine võib algajatele põhjustada raskusi, kuna see on vaevarikas. Kui torujuhe asub maa all, hakkab see aeg-ajalt prahti ummistama.\nSellepärast soovitame teil kasutada maapealset, mitte maa-alust kastmist. See tuleks kevadel maha panna ja sügisel koguda, jaotades sellega istutamise ümber riigis.\nKastmissüsteemi kokkupanek ja paigaldamine\nAutomaatse niisutamise kokkupanek algab elastsete voolikute ostmisega, mida saab kergesti läbistada. Neid tuleks augustada õhukeste torudega ja igasse põõsasse tuleks viia vesi. Pumpa lihtsalt ei vaja, kuna teatud kõrgusel vee olemasolust tekkiv rõhk on täiesti piisav. Vesi voolab torudest aeglaselt välja. Piisab, kui kulutate aega ja kord, kui panete voolikud puude alla, pärast mida on muld alati niiske. Kui soovite teha mitu niisutusharu korraga, vajate kollektorikoostu või liitmike komplekti.\nKui teie maamajas kasvab taimi, mis vajavad nende eest erilist hoolt, ja pindala on piiratud, soovitame pöörata tähelepanu juurte kastmise loomise komplektile. Niisiis, niisutamine viiakse läbi maa all. See hoiab ära juurte kasvu pinna kohal. Juured hakkavad ise niiskuseallikate poole püüdlema ega hakka enam üles ronima - seega hoiab taim maas palju tugevamini.\nNüüd tuleks kaaluda kõik plussid ja miinused, kuna automaatne niisutamine ise juurte niisutamise alal on ökonoomne. Fakt on see, et see ei vaja võimsat veesurvet, see võib laevade vahelise kõrguse erinevuse tõttu suurepäraselt töötada..\nKuna komplekt asub maa all, on aurustumine minimaalne. Kuid miinusteks on ka koostu töömahukus ja süsteemi ummistumise suur tõenäosus. Juurte kastmise korraldamist heas piirkonnas on keeruline nimetada mugavaks. Eriti ei soovita me seda tüüpi kasvuhoonekomplekti paigaldada, kui taimedes hakkavad õisikud või viljad viljuma. Sügisperioodil teostatav kastmissüsteem on palju parem.\nKuna vesi ei voola pinnale, vaid otse maapinnale, on seda süsteemi parem kasutada mitmeaastaste taimede kastmiseks. Saagimisperioodil vajavad nad tõesti niiskust ning süsteemi kui terviku efektiivsuse suurendamiseks tuleks juurestikku panna kruus ja liiv - see on drenaažikiht, nagu lillepottides. Veevarustus toimub samamoodi nagu eelmistes meetodites. Torud võivad olla painduvad või jäigad - palju sõltub teie eelistustest, mulla tüübist ja taimedest.\nTõenäoliselt nõustute, et kui niisutussüsteem on täielikult automatiseeritud, on seda palju lihtsam hallata. Erinevalt käsitsimeetodist on arvutimeetod palju kallim, kuid tasub pikaajalise ja mugava kasutamise korral, samuti kauni vaatega saidile ja suurepärase saagi tasumisega mitu korda kiiremini ära. Krundi automaatse niisutamise seadistamiseks arvutis pole vaja erilisi oskusi ja teadmisi. Proovitükkidele tuleks panna niiskuseandurid ja niipea kui maapind kuivab, annab andur arvutile märku, et on aeg kastmiseks.\nSaate teha ilma anduriteta, siis piisab automaatse veevarustuse seadistamisest teatud ajavahemike järel ja aed jootakse vajaliku sagedusega..\nHuvitav on see, et mõned kaasaegsed mudelid ja installatsioonid toetavad juba juhtimist telefoni ja Interneti kaudu, s.o. võite olla dachast kümneid ja sadu kilomeetreid, kuid telefoni üles võttes käivitage rakendus ja muru kastke!\nAutomaatne kastmine riigis on tõhus ja kasulik uuendus, mis nõuab teatavaid rahalisi, töö- ja ajalisi investeeringuid. Kuid sellegipoolest tasub süsteemi ühendamine end kiiresti ära ja abi saamiseks võite pöörduda spetsialistide poole või võite kõik ise teha. Soovitame eelnevalt läbi mõelda funktsionaalsus ja valida kõige sobivamad komponendid. Uskuge mind, veedate ainult ühe korra, kuid pärast seda saate püsiva ja hästi teenitud puhkuse!\nIgal aastal seisavad äärelinnade omanikud silmitsi tõsiasjaga, et kevad värske rohelusega silmale meeldiv muru kaotab mai lõpuks oma heleduse ja muutub järk-järgult pruunikaskollaseks, ehkki alles on suvi ja sügis on kaugel. Selle probleemi lahendamiseks peate muru kastma vähemalt kord nädalas. See on üsna vaevarikas tegevus, mis nõuab regulaarselt aja- ja vaevakulu. Alternatiivne lahendus - ala automaatne niisutamine Rain Bird tehnoloogiat kasutades.\nKas plaanite iseseisvalt välja töötada äärelinna piirkonna projekti ja süsteemi oma kätega kokku panna? Siis on see artikkel teile kasulik. Vihma linnu automaatne niisutamine aitab muru ühtlast ja õigeaegset niiskust korraldada, et vältida rohu kuivamist ja tugevdada järk-järgult juurestikku.\nSelles artiklis räägime teile, kuidas iseseisvalt projekti välja töötada ja seejärel oma kätega suvilas autoküttesüsteem kokku panna. Selle õige kasutamine võimaldab muru kasta ühtlaselt ja õigeaegselt, vältida kuivatatud rohu väljanägemist ja tugevdada juurestikku.\nAutomaatse kastmissüsteemi eelised:\nSäästad vett. Tänu programmeeritavale kontrollerile toimub automaatne soojendamine ajal, mil aurumine pole eriti suur. Muru regulaarne ja õigeaegne niisutamine aitab taimedel ilusaks ja terveks jääda. Suurepärased tulemused vaid mõne kasutuskorra järel.\nSäästad raha. Vihma linnu automaatne kastmissüsteem niisutab taimi vastavalt nende niiskusevajadusele. See välistab rohu hooldamise lisakulud. Täiendavad meetmed pole lihtsalt vajalikud. Õigeaegne kastmine ja niitmine on muruhoolduse alus pikaajalise, uhke muru jaoks..\nSäästad aega. Automaatne kastmistehnoloogia säästab palju vaeva ja mured, mis on seotud taimede ja aedade hooldamisega. Unusta ära. Nüüd on teil rohkem aega lõõgastuda ja lähedastega suhelda. Nautige oma nädalavahetust või puhkust enesekindlalt, et teie muru on korralikult hooldatud ja kontrollitud.\nAutomaatse niisutamise kavandamise skeem\nAlloleval diagrammil võite kaaluda automaatse niisutussüsteemi elemente, samuti nende kasutamise kohti äärelinna piirkonnas.\nSuvila hooldamine nõuab märkimisväärse aja ja vaeva investeeringut. Kastmine on üks peamisi tegevusi ja selle raskuseks pole mitte niivõrd suur hulk raisatud vett, vaid pidev vajadus seda koguda ja vedada, kuni kastad kõik peenrad, muru ja kasvuhooned. Maamaja automaatne niisutussüsteem aitab olukorda leevendada ja annab maamajas ja aias rohkem aega puhkamiseks ja muudeks tegevusteks..\nEttevõte Dacha Uyaz Plus pakub terviklikke teenuseid automaatse niisutussüsteemi korraldamiseks ja paigaldamiseks mis tahes suurusega saidile. Spetsiaalne niisutussüsteem võimaldab teil protsessi automatiseerida ja tänu selle erinevatele variatsioonidele saate suvilaomanikuna seda individuaalse skeemi järgi joota..\nAiapeenarde ja kasvuhoonete kaasaegne tõhus kastmissüsteem suvilas on tagatud kvaliteetse kastmise ja töö stabiilsusega. Meie süsteem on terve komplekt seadmeid, millega saate taimi õigel ajal joota.\nVaatamata keerukusele ja suurele hulgale komponentidele on süsteem saidil nähtamatu ega riku maastiku terviklikkust ja harmooniat. Süsteem võimaldab teil pakkuda niiskust kõigile saidil olevatele lilledele ja taimedele, sõltumata juurestiku omadustest, kui sügav ja lai see asub.\nFoto: automaatne kastmine\nJuhtimine toimub spetsiaalsete seadmete kaudu, mida saab paigaldada majja või tänavale.\nSüsteem võimaldab teil klappe vahemaa tagant avada ja sulgeda, seadistada niisutamise aega ja kestust, juhtida tarnitud vee kogust ning sisse ja välja lülitada ka hüdraulikapumpa.\nAutomaatse niisutuse kavandamine seisneb ventiilide arvutamises ja paigutamises piki sektsiooni ning torude jaotamisel, mille kaudu vesi ventiilidesse voolab.\nSüsteemi paigaldamiseks kasutatakse plast- või polüpropüleenist torusid.\nMuud automaatsed niisutusseadmed hõlmavad tilgutajaid ja sprinklereid, mis on veevarustuse lõpp-punktid..\nSaate meilt tellida käivitusvalmis automaatse niisutussüsteemi projekti, säästes sellega end vajadusest kulutada aega ja vaeva automaatse niisutuse väljatöötamisele ja paigaldamisele, et teie jaoks huvitavamaid asju teha. Tagame hoolsuse ja kohtumistähtajad.\nNÄITED MEIE PROJEKTIDEST MOSKOVI PIIRKONNA AUTOMAATSE SÜRASTAMISE KORRALDAMISEKS\nODINTSOVO AUTOMAATSE SIGRASTUSSÜSTEEMI KORRALDAMINE MOSKVA PIIRKONNAS\nTöö valmimistähtaeg 5 tööpäeva\nLisatööd Drenaažisüsteemi ja betoonparkla paigaldamine\nAutomaatse niisutussüsteemi korraldamine kohapeal\nAutomaatne kastmissüsteemi seade\nBetoonide parkimisseade autodele\nNaro-Fominskis asuva automaatse niisutussüsteemi paigutus\nSaidi puhastamine ja rullmuru korrastamine suvilas\nTähtaeg 2 tööpäeva\nLisatööd Prügivedu konteineriarmeetega 8m3\nPinna ettevalmistamine veereva muru seadme jaoks\nFotod valminud töödest\nPärast munemist valtsitud muru Naro-Fominsk\nMuru automaatse niisutussüsteemi seadme maksumus: hinnad 2020. aastal!\nAutomaatne niisutussüsteem alates 7000-st\nFotol: automaatne kastmine\nMiks on parem tellida automaatküttesüsteem meilt??\nPakume kaasaegset kvaliteetset automaatset niisutusvõimalust, mis muudab saidi niisutusprotsessi palju lihtsamaks ja hõlpsamaks. Süsteemi juhtimine ja kasutamine on lihtne ja mugav ning see võimaldab teil seadistada individuaalseid niisutusparameetreid.\nVõite tellida projekti väljatöötamise ja automaatse niisutussüsteemi paigaldamise mis tahes kohas, mis asub Moskva piirkonnas. Meie neli baasi asuvad Moskva erinevates osades, nii et läheme kiiresti objektidesse piirkonna mis tahes piirkonnas.\nMeil on taskukohased hinnad (suurusjärk madalam kui turul pakutav hind), aga ka tutvustused ja pakume soodsaid tingimusi alaliseks koostööks. Lepingus täpsustatud maksumus on fikseeritud ega muutu töö käigus.\nautoküte kohapeal: kasulik teave\nMoskva piirkonna kliimas, mida iseloomustavad kevadised külmad ja suvel toimuvad temperatuurimuutused, on kruntidel laialt levinud kasvuhooned. Kasvuhoone eripäraks on tio, et selle temperatuur püsib ümbritsevast taustast oluliselt kõrgem. See viib aurustumisprotsessi kiirenemiseni, mis mõjutab seejärel taimede kasvu tõhusust. Kasvuhoonete automaatsete niisutussüsteemide omadused Arvatakse, et esimene [...]\nAutomaatne niisutussüsteem või, nagu seda nimetatakse "automaatseks kastmiseks", pole mitte ainult moodne omadus, vaid paljudel juhtudel ka haljastatud ala asendamatu element. Ilma ilusa sileda muruta on haljastusala võimatu ette kujutada! Kuid korrektne kastmine on võti mitte ainult atraktiivsuse, vaid ka muru vastupidavuse jaoks Automaatne muru niisutussüsteemi oluline punkt Mahu tuleb rangelt järgida [...]\nIsikliku maatüki automaatne kastmine\nMaastikukujundus, aga ka aia (köögiviljaaia) korraldamine nõuab mitte ainult teadmisi mitmesuguste põllumajanduskultuuride hooldamise alal, vaid ka täielikku, süstemaatilist kastmist. Niiskuse puudumine või liig võib kõik korrastamise ja hooldamisega seotud pingutused tühistada. Automaatne niisutussüsteem on tõhus vahend kodutalus Automaatne niisutamine on efektiivne analoog enese niisutamisest [...]\nSiit saate lugeda meie klientide arvustusi.\nEelmine Artikkel Sordi ja tõuaretuse kohta\nJärgmine Artikkel Tehke seda ise toataimede automaatküttega


Kungla kassirada — Sirp\nJärgmisel aastal võiksid eesti naised Naissaarel veel laulda ja mängida.\nKooriklassik Veljo Tormis komponeeris “Naistelaulud” 1975. aastal, esiettekanne Vanemuises toimus kaks aastat hiljem. Algriimiliste eksistentsiaalsete regivärsside viisistus paigutub varasemate lõppriimiliste lõõpivate “Meestelaulude” ja mahukama süvenduse “Eesti ballaadid” vahepeale. Helilooja ei kavandanud põimikut naiskoorile ja -solistidele tavapärase kooritsüklina, vaid nimelt dramaatiliseks a cappella esituseks teatrilaval.\nLauljatele on teos erakordselt nõudlik, vaheldusrikka helikeele ja muutliku dünaamikaga. Hästi läbituulutatud kogum, midagi põhimõtteliselt risti vastupidist vantsivale monotooniale. Võib ainult hinge kinni pidada, et kiirpaadis üle soolaste laineharjade edasi-tagasi lennutamine esinejate häälepaelu kordagi kähisema ei pane. Suurmeister ise on tsükli ühte laulu ülikooli naiskoorile kunagi järgmiselt tutvustanud: “Kooriseade on jällegi minimalistlik: viis kordub ja igas järgnevas lõigus tuleb üks rühm juurde, korrates sama viisi aste kõrgemalt, kuni on haaratud terve oktaav heliredelit ning see liigub niiviisi diatoonilise klastrina üles-alla. Ega see ei ole väga raske laulda?” Nõnda “lihtsa” ülesande peale prahvatanud neiud üheskoos naerma… Või nagu eelmise suve Naissaare-muljet sõnastas Tui Hirv: “Muusikaliselt on “Naistelaulud” keerukad, kuid orgaanilised. Regilaulu kaheksalöögilised lülid /—/ jäävad kummitama /—/. Naiste tämbrid olid kosutavalt loomulikud – kui igaüks laulab selle häälega, mis talle antud on, on teda igal juhul hea kuulata. Pilti (ka kõlalist) rikastasid draamanäitlejaid: madalas tessituuris ja jõulised rahvalaulud kostavad nende esituses kohati palju paremini kui lauljatel. Teisalt nõuab Tormise muusika oma tehnilisuses ja laias ulatuses ka kriitilist massi koolitatud lauljaid, kelle rolli täitis Nargen Opera koor.”\nTõnu Kaljuste ja Peeter Jalaka kammerlik ühistöö, mis tänavu etendus teist hooaega, kuid loodetavasti jätkub kolmandalgi (selle mõtte toetuseks ka käesolev käsitlus), lõimib rahvaluule õrnlüürika, loitsu ja karmisisulise ballaadi kõrgmuusikalise soolo- ja koorikontserdi ning publiku maitset travesteeriva glamuurse moedemonstratsiooniga. Viimase seose sisemist groteski ei mõista ma teisiti võtta kui lavastaja elavdava intriigina. Miski sügav, täiuslik ja õilis asetatakse õõvastavasse vastuollu, aga samas siiski kummalisse ühtsusesse millegi eblaka, massikultuurse ja kaubanduslikuga. Kadunud muistne (kuigi mitte ennemuistne) terviklik hingeilm ja lauluvaim tõstetakse Kassi-rajal (catwalk) promeneeriva hingetu hindamisobjekti alaväärtuslikku olukorda (lavastaja, Reet Ausi ja Enar Tarmo kujundus). Kuid eks naised ole ikka omavahel edvistada armastanud, ürgsetest kulinatest tänapäeva meigini… Võib-olla teatava osa publiku vastu tundub taoline poodu majas köiega kiikumine isegi õpetlik ja paras, kuna nutikas ja naljakas, siis peenetundelistele on see ehk liigagi valus truism. Kultuuriline kurbloolus, korvamatu kaotus – minu meelest üldse meie rahva suurim – mis tast ainiti osatada, äristada. Aga kuidas sa teisiti teadvustad jne. Niisiis hakkavad mõtted ja tunded tulvama juba küüni sisenemisel, ammu enne esimesi takte, mis provokatsiooni konventsiooni, nagu ikka, õigustab.\nJaan Kaplinski tekstivalik loob lihtsa ringsüžee: sünd ja lapsepõli, iluaeg “kiigel” ning naitumise erutus, naisepõlve õndsus või jubedus, eluõhtu ehk surm. Naistemaailma lemmikuna ei ole kirjanik (ja tema järel lavastaja) konkureerivaid mehi mängu ilu rikkuma lubanud, kui välja arvata kiigele kutsuv hõikaja õues (Arno Tamm). Lavastuse pisarat kiskuvas puändis saab temast naist, ema (Celia Roose), lapsukest (Lidia Mägi) või neid kõiki kokku leinav valge õiesülemiga vaikiv mälestaja – säravasse rohelusse avanenud kalmukünkal. Mis loomuldasa kerkib suuremaks sümboliks hävinud väärtustele, nõnda kui kontrastne kassirada ilmutab end veelgi selgemini kui tume haud. Kes enne etendust on juba jõudnud Naissaare tillukesel rüüstet surnuaial jalutada, märkab nende piltide vältimatut sarnasust.\nRabav on rahvaluule konkreetne meelelisus, mille jaoks libretistil oli kahtlemata hea silm – nende naiste keskel ta elada lembinuks. Muude üldtuntud õnnelike-kurbade motiivide kõrval tungis eriti esile erootiline avameelsus, täis elumahla ja pakitsust: pea mul maksab Pärnu linna / rinnad maksvad Riia linna (“Neiu hind”). Vapustava voodimõnu üle ei häbenetud sugugi uhkustada, agaralt linu lehvitades ja lokku lüües: oh minu mesista meesta / lähme sängi lööme mängi / Sõrisesid sõrvalauad / põrisesid põhjalauad / linad liiksid padjad pauksid / kõige öö õled kohasid (“Hea mees”, Kädy Plaas ja Veronika Portsmuth). Vähe puudus, et “Neiu kiituse” seksikas modell (Riina Maidre) oleks pandud pöörlema ka ümber läikiva baariposti: reiekesed remmelgased / kuldased kubemekarvad / hõbedased õrrekesed / vaskised vee väravad / see on meestel meelta mööda / noortel meestel mokka mööda. Millise leili järel “Halva mehe” otsa sattumine tundus ebaõiglaselt ootuspärane – juba kaugel süütust kiivast naljast ehk “Kirbust kiigel” (Maret Mursa).\nTeisena torkas tekstivalikus värskelt silma (kuigi psühhoanalüüsi poolt ehk seni hüljatult), kuidas naise elu põhielement avaldub vees – vedelikes ja niiskuses. Ja seda mitte ainult rohke nutuisu tõttu, mis võib jõed jooksma panna: kus sa seisad seinad märjad / kus sa astud asemed märjad / kus sa nutad nurgad märjad (“Mõrsjaitk”); Millal maksan memme vaeva / memme vaeva hella piima (Ingrit Vaher); ma laulan mered jo maasse / mereääred einamaasse / merekaldad karjesmaasse / merepõhjad põllumaasse (“Kui mina hakkan laulemaie”, Meelika Hainsoo). Nagu surmgi on dramaatiliselt seot üleliigse märja või selle täieliku puudumisega: Vii tüttared vedeje / kanna halvad allikaie (“Tütred vette”, Kärt Johanson); Maie tõussi uudiesta / väits oll’ kähen tal verine / põll oll’ ehen tal punane /…/ Mai läits meelen sis meresse / labaluini laine’esse / kaalani kalakudusse (“Mehetapja Maie lugu”, Anne Türnpu); palavasti paistab päeva / linad rikub liivakulla / odrad põllulla põletab (“Tähemõrsja”).\nViimased kaks lõiku (kuhu sisestasin ka värvikate solistide nimed) ei esinda võib-olla üldhuvi, aga mulle enesele kõige uudsemat elamust. Eeslauljate kõrval tahan aga eraldi rõhutada paarikümneliikmelise koori aktiivosalust, mis mõjus kõike muud kui taandet taustategurina. Seda enam, et regivärsi vältelis-rõhuline hääldus oli kogu etenduse jooksul kõrvatorkavalt veatu, mida ei saanud sama kindlalt väita “Eesti ballaadide” võimsa kooripartii (s.t mitte alati selle mehisema poole) kohta. Niisiis oli vokaalne täiuslikkus eelmise suurteosega võrreldes tükati isegi kõrgemat järku. Nagu naiste õrnale tundlikkusele kohane.\nReet Ausi taaskasutet juhumaterjalidest moekollektsioonist ei ole selle lavastuse kirjeldustes vist kordagi mööda mindud (mõnda näidet tutvustab ka Von Krahli Teatri koduleht). Omaette ooperina mõjusid aga (algselt väidetavalt erimoodi tanudeks tupeerit) kõrged soengud (grimm Kersti Niglas). Need tõstsid kogu naiskonna mullaste Orja-Katade seisusest üles noobliks, peamiselt sissepoole kaevaks (kuigi vaatajatega siiski suheldi), üksteist toetavaks õukonnaks – kuni kõrgel redeli otsas trooniva “kuningannani” välja. Nõnda välgatas põhikavas isegi me kadunud või olematu Kungla, oma kujuteldav aadel. Maarahvas jäeti kõrgkihist küll ilma, kuid Rootsi-sugemetega Naissaarel ei tundugi taoline vabavaim ainuüksi muinasjutuline mõeldavus. Seega pigem realistlik kui romantiline nägemus pani südame võpatama.\nJärgmisel aastal võiksid eesti naised veel laulda ja mängida. Liiga palju on häid inimesi, mida enam südamaa poole või kaugemale, kes ei mõistnud juba küünlakuul pileteid hankida ega tunne päälinnas ka ühtegi sõbralikku ülevedajat või lootsi.


Kipper.ee • Vaata teemat - Küsimus meeskonna komplektsuse tagamise suhtes merel olles\nKüsimus meeskonna komplektsuse tagamise suhtes merel olles\nTeema pealkiri: Küsimus meeskonna komplektsuse tagamise suhtes merel olles\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 11:18\nKuna olen hankimas natuke suuremat alust kuni 10 inimesele siis tekkis mul selline küsimus millele ise ma vastust ei suuda välja mõelda, kindlasti aga on kellelgi siin see vastus olemas.\nKui purjealuse pardal on näiteks ca 10 inimest või rohkem ja kohati aluse haldamisega palju tegemist siis milliste vahenditega oleks võimalik tagada, et keegi poleks vahepeal 'ära kadunud', ei hakka ju koguaeg loendama inimesi ehk kas äkki on olemas mingid üldlevinud reeglid mis vähendaks võimalust sellise märkamatuks jääva MOB tekkeks. Vaadates neid ülisuuri jahte kus pardal mitukümmend inimest ja vesi käib üle parraste, peaks mingi lahendus ikka olemas olema.\nUsun, et see küsimus võib olla naljakas aga teadmatuse või oskamatuse tulemus võib olla enam mittenaljakas.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 11:22\nLisan veel, et ma ei pea silmas majakaid ega muud tehnikat millega veest inimesi üles otsida vaid just korda, et nad sinna ei satuks.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 12:44\nSee küsimus peegeldab kogenematust. Kogenematus aga ütleb, et pole mõistlik osta endale suurt alust, sest ei oska meeskonda juhendada. Suur alus samas ei pruugi tähendada suurt meeskonda. 40 jalasega võib ka kenasti kahekesi sõita.\nEi lähe purjealusel keegi niisamuti kaduma kui neid seal juhuslikult juba 50+ pole ja kord puha käest ära.\nKarvase ilmaga avamerel kasutatakse lifeline ehk siis selliseid liine, mille külge turvarakistega kinnitutakse, siis ei saa mitte üle parda ära kaduda.\nMina kasutan oma jahi pardal seda lahendust igapäevaselt lastega. Mitte üks laps ei välju kokpitist ilma et oleks kinnitatud rakiste ja turvaotsaga liini külge.See ei piira nende liikuvust kuid tagab, et nad vette ei kao.\nLapse vette kaotamine tähendab üldiselt halvimat, seega tõepoolest tasub neid kinni siduda.\nTäiskasvanu, kes on kord täis riietes külma vette lajatanud teab väga hästi, kui abitu on see olukord.\nÜldine reegel on, et mida vähem on pardal inimesi, seda hoolikamalt tuleb selliseid asju läbi mõelda, sest abikäsi on vähe.\n10 inimesega pardal, keda roolimees juhendada oskab ja kes ise lambad pole, on oluliselt lihtsam toimida.\nPArem on igatahes mitte soovimatult ujumas käia, aga ikkagi juhtub, mistõttu MOB manöövrit võiks kah harjutada vahest.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 13:03\nMa natuke parandaks oma algteksti selliselt, et mitte meeskonna jälgimine vaid külalistena pardal olevate mittemeeskonnaliikmete jälgimist pean rohkem silmas, meeskonnaga on aru saadav kõik. Mis aga puutub kogemustesse siis suurema alusega seda pole jah, sellepärast küsingi, siiamaani erinevates kaatrites ikka enamvähem kõik õlg õlakõrval istunud ja seal pole seda küsimust nagu tekkinud. Lifeline tean mis on ja kuidas toimib aga see ka selline tehniline vahend mis sind füüsiliselt välja ei lase kukkuda. Huvitab aga pigem organisatoorne tehnika, nagu ka see nagu ütlesid, et ilma lifeline -ta ei või tekile tulla, see ka reegel.\nAga võib olla polegi selliseid kuldreegleid ja kõik oleneb situatsioonist.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 13:28\nMa kasutaks mujalgi tuntud praktikat - paned inimesed paari. Üks jälgib, mida teine teeb, keegi ei tee midagi paarilise teadmata jne. Seda juhul, kui inimesi on tekil tõesti palju.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 13:29\nPromillid kontrolli alla päris tõhus reegel - kui mitte tõhusaim.\nPostitatud: Reede, 01 Okt 2010 14:04\nMina olen kasutanud praktikat, et kes on roolis, on ka "kapten" ja vastutab. Roolis olija asi on ju kõike enda ümber jälgida ja kamandada.\nPromillid kajutisse, ka see on täitsa pädev lahendus.\nPostitatud: Laupäev, 02 Okt 2010 08:38\nTänud eks vaatan siis edasi ise.\nPostitatud: Laupäev, 02 Okt 2010 13:40\nKunagi kui "Juku" -ga reise tegime siis sellega küll häda ei tekkinud.\nEi läinud meil kedagi kaotsi.\nVahest harva suutsid mõned mehed sadamas .. pissile minna ja maha jääda.\nTuli siis tagasi minna ja peale võtta, Kuid sõidupealt pole siiani kedagi ära kadunud.


MoKSi külaliskunstnik Izabela Ołdak paneb Mooste bussipeatuse särama – Külauudised\nMoKSi külaliskunstnik Izabela Ołdak paneb Mooste bussipeatuse särama\nMooste Külalisstuudiosse (MoKSi) resideerima tulnud Poola kunstnik Izabela Ołdak maalib üle Mooste bussipeatuse ootekoja. Tema maalingus põimuvad kokku Eesti rahvusmustrid ja kunstniku enda looming.\nAprillis saabus kaheks kuuks MoKSi oma loometööd tegema Izabela Ołdak Poolast, kes pakkus välja, et pisut väsinud välimusega Mooste bussipeatusele võiks anda uue sära. Selleks sai ühendust võetud Mooste vallaga, kes pani kohe lahkelt ka oma õla ettevõtmisele alla. Peale selle on Izabela kutsunud kuulutuste kaudu ka kõiki kohalikke huvilisi kaasa lööma, kommenteerima ja nõu andma. Praeguseks on ootekoja maaling, kus kohalikud rahvusmustrid põimuvad kunstniku käe läbi kompleksseteks ornamentideks, juba osaliselt valmis, Izabela on lubanud selle täiustamist veel jätkata.\nIzabela Ołdak on kunstnik-kuraator, kes on huvitatud arhetüüpsetest mustritest ja kordustest. Uurides traditsioonilisi ornamente, loob ta neist uusi ning kasutab neid oma installatsioonides, (seina)maalides ja performance’eis. Peale maalimise kasutab Izabela oma kunstis palju ka Poola traditsioonilist käärilõiketehnikat, luues sel moel imelisi paberornamente. Selliseid lõiketehnikaid õpetas Izabela 28. aprillil MoKSis ka kõigile kokku tulnud huvilistele. Izabela Ołdak töötab MoKSis mai lõpuni.\nMooste külalisstuudio on loovisikute enda eestvõttel toimiv kunstikeskus, mis hõlmab ateljeesid, näitusepindu, töökodasid ja raamatukogu. MoKS tegutseb nii Moostes (külalisateljeed, toiduklubi, õpikojad) kui ka väljaspool seda. MoKSi tegevust rahastavad 2012. aastal Eesti Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu, Kultuuriministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Briti Nõukogu, Euroopa elukestva õppe programm Grundtvig.\nAllikas: Siiri Kolka, MTÜ Mooste Külalisstuudio, www.moks.ee\nPostitatud 05/05/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Mooste alevik,Mooste vald,PõlvamaaSildid kunst,Mooste\nEelmine Eelmine postitus: Möödub 130 aastat elektri kasutuselevõtu esmamainimisest Eestis\nJärgmised Järgmine postitus: Homme algavad Lool Põhja-Eesti meistrivõistlused grillimises


Peatükk 1.1 (NK I järk)\nKatsenõue on täidetud, kui noorkotkas valib I järgu sooritusviisi ning koostab valitud teema põhjal järgu sooritamise kava.\nI järgu läbimisest\nÕnnitleme sind, oled teinud suurepärast tööd ning hakkad sooritama I järku. Tea, et hetkel näitab statistika, et üle Eesti on aastal 2021 sooritanud I järgu neli noorkotkast.\nSul on selja taga mitmed aastad noorkotkana. Sind jäävad saatma kogemused matkadelt, seiklused metsadest, kohtumisrõõm sõpradega laagrist, mõne matka/koonduse korraldamise võlu ning valu.\nKuidas aga sooritada I järku?\nSul on selleks kaks erinevat võimalust.\nSoorita järk järgupunktidest lähtuvalt.\nSoorita järk mõne suurema mahuga väljaõppe planeerimise, korraldamise ning hiljem selle analüüsi näol.\nMõlema valiku puhul pead läbima ka kokkuvõtva vestluse oma rühmapealikuga.\nOled põnevaid ülesandeid lahendatud rännakute kontrollpunktides. Foto: Markus Sein\nOled õppinud erinevaid oskusi, näiteks esmaabi andmine või ellujäämine metsas. Foto: Markus Sein\nOlulisel kohal on olnud noorkotka piduliku vormi kandmine. Foto: Lisett Kruusimäe\nUuri järgu sooritamise võimaluste kohta täpsemalt altpoolt ning tee oma valik!\nValik 1 – sooritamine järgupunktide põhjal\nSinu üks valik I järgu sooritamiseks on järgupunktidest lähtuvalt. See tähendab seda, et sooritad kõik järgupunktid, mis on sul kirjas ka järguraamatus.\nSelleks, et I järku läbida järgupunktide põhjal, pead Opiqu\nI järgu raamatus läbi töötama järgmised teemad:\n2. teema – riigikaitse, kodanikuõpetus;\n3. teema – matkatarkused, ohutus;\n4. teema – Eesti ajalugu;\n5. teema – praktilised oskused.\nOled kindlasti oma õpiraamatusse kogunud juba hulga allkirju. Nüüd aga oled I järgu sooritamise juures. Foto: Markus Sein\nTeemad 2. – 4. on teoreetilised. Sealt saad noorkotkana veel viimaseid teadmisi riigikaitse, Kaitseliidu ning Noorte Kotkaste kohta. Saad üle korrata matkaliigid ning tervisliku eluviisi põhimõtted. Eesti ajaloo peatükkides õpid seostama õpitud teadmisi oma kodukohaga.\n5. teemasse "Praktilised oskused" on kokku koondatud kogu järgu praktilised tegevused. Nendeks on näiteks nii koonduse korraldamine, matkadel osalemine, uurismistöö koostamine kui ka praktilise oskuse õpetamine.\nSinu ülesanne on läbi töötada teoreetilised peatükid ning koostöös oma rühmapealikuga sooritada praktilised tegevused.\nMillised teemad pead I järgu Opiqus läbima, et sooritada järk järgupunktide põhjal?\nGümnasistina on sul võimalik läbida koolis valikaine – riigikaitseõpetus. See kursus tuleb sulle kasuks ka I järgu sooritamisel. Kui oled läbinud riigkaitse valikaine, ei pea sa eraldi sooritama järgmisi järgunõudeid:\n2.1. Selgitab rahuaja riigikaitse juhtimise struktuuri ja selle osade ülesandeid;\n2.2. Teab Kaitseliidu maleva ja peastaabi struktuuri ja ülesandeid;\n2.3. Tunneb kaitseväe kasutatavat tehnikat.\nRäägi ka oma rühmapealikuga läbi, millised punktid oled sooritanud gümnaasiumi valikaine – riigikaitse – raames.\nValik 2 – väljaõppe korraldamine\nSinu teine valik I järgu sooritamiseks võib olla hoopis väljaõppe korraldamine. Väljaõppeks peab olema mõni suuremahulisem üritus. Selleks võib olla midagi alljärgnevast:\nKõikide valikute puhul on sündmuse juures olulised järgmised etapid:\nplaneerimine ning eeltööd,\nanalüüsi, kokkuvõtte ning esitluse koostamine.\nEsimene osa ehk planeerimine ning eeltööd hõlmab endas üritusele plaani koostamist, selle kooskõlastamist rühmapealiku/noorteinstruktoriga, kokkulepete sõlmimist, abiliste leidmist ning nende juhendamist ja osalejatele info jagamist.\nÜrituse läbiviimisel oled juht – jälgid tegevuse kulgu, juhendad, suunad osalejaid tegevusele ning jagad infot.\nSündmuse lõppedes viid läbi tagasisideküsitluse.\nAnalüüs tähendab seda, et mõtled tagasi toimunule – mis õnnestus, mis läks planeeritust teisiti.\nVäljaõppe korraldamise peab vormistama mapiks ehk korrektselt vormistatud dokumendiks, milles kirjutad lahti oma tegevuse igas väljaõppe läbiviimise etapis, lisades on nähtavad päevakava, osalejad. Analüüsi peatükis mõtled tagasi kogetule, analüüsid osalejate tagasisidet.\nKogu järgu sooritamine kulmineerub esitlusega, milles tutvustad kaaslatele või maleva rühmapealikele oma tegevust – millised olid sinu eeltööd, tegevused väljaõppe ajal ning selle lõppedes.\nSelleks, et I järku läbida väljaõppe korraldamise näol, pead Opiqu I järgu raamatus läbi töötama teema "Väljaõppe korraldamine".\nSündmuse planeerimine on nagu matka läbimine – hoolega oma liikumist planeerides läbid raja edukalt. Nii saadab sind edu ka sündmuse puhul, kui oled teinud korraliku eeltöö. Foto: Iiris Prosa\nTõeneVäär – Saan järgu sooritatud, kui korraldan ühe koonduse.\nTõeneVäär – Pean väljaõppe tegevuse planeerima, sõlmima kokkulepped, tegevuse läbi viima ning koondama info dokumenti.\nTõeneVäär – Väljaõppe lõppedes koostan ainult ettekande sündmuse korraldamisest.\nMillisel viisil otsustad sooritada I järku? Tee oma valik!


Nii tore,et on olemas IT projektid!!! Võtsin osa projektist -Lõpetamata asjade lõpetamine - ja sain valmis seeliku,mille kudumist alustasin 2009.aasta suvel!!! Jaa-jaa,kolm aastat ja natuke rohkem kudusin doominoseelikut. Aga nüüd on see valmis ja päris kena tundub.Peaks vist hakkama seelikut kandma,muidu suur töö jääb kappi seisma,tavaliselt olen viimasel ajal mugav püksikandja.Aga siin ta siis on-kaua tehtud -kaunikene ????\nVahepeal kudusin ka ühe lodumütsi värvi üleminekutega lõngast,sügis tuleb ju lausa mühinal ja ilmad juba külmad.\nrasvake posted @ 17:37 - Link - kommentaarid (6)\nTere üle pika-pika aja !\nJa ongi saanud olematust suvest sügis ja blogi pole ammu täienenud.Kudunud olen ikka tasapisi,aga selliseid pisiasju kordusena,mis juba varem blogist läbi käinud.Kuna alanud uus kooliaasta või tegevusaasta,siis tahaks natuke korralikumalt ka blogitada.\nPaar suvel kootud asja võiks ju üles panna.Esimesena kõige olulisem unustamine-osalesin TK-s Asjakesi kööki.Albumisse valminud töö jõudis,aga blogisse mitte.Siin siis pajalapid ja kannusoojendaja.Kootud akrüülist.\nKuna ilmad külmad,siis kudusin natuke laiema salli.Sall on lainetava paksusega alpakalõngast ja pitsike külge kootud mohäärist.Pitsi kudusin ümber salli esimest korda ja satsid küll külgedel paralleelsed ei saanud,päris nihkes kohe.Huvitav kuidas see haapsalu salli kudujatel õnnestub.Võib-olla mul lihtsalt nii jäme lõng,et paistab kohe silma kui lisasilmused pole lisatud mõlemal sallipoolel võrdselt.\nJa toas on ka külm ja kõle ning varbad külmetavad.Valmis said Dropsi õpetuse järgi kootud sussid,millele lisasin mõnusa karvase ääre.\nrasvake posted @ 20:54 - Link - kommentaarid (3)


THIS SUMMER MUST HAVE TREND - TEMPORARY JEWELRY TATTOOS - Annika Vokksepp\nTHIS SUMMER MUST HAVE TREND - TEMPORARY JEWELRY TATTOOS\nPhotos from Pinterest.com, Kenzas.se\nMäletate seda aega oma lapsepõlvest, kui sai mullinätse ostetud ja siis nende seest saadud tattoodega oma keha kaunistatud? Seda saab jälle teha! Seekord küll natuke stiilsematega. Uus trend flash tattoo (ehetest ja hennast inspireeritud) kogub hoogu ja mina olen sellest lummatud. Ennustan, et need boheemlasliku iseloomuga flash tattood saavad mu suurteks lemmikuteks! Täpselt minu teema! Nad annavad nii palju välimusele juurde ja eriti veel suvel, kui keha on pruun... Kõik, kes on tahtnud omale tatoveeringut teha, kuid on kahelnud siis nüüd on hea võimalus katsetamiseks. Need kestavad max nädala ning saab valida erinevate värvide/kujude vahel, niiet igaüks saab endale isikupärased tattood.\nPanen siia ka mõned lingid, kust neid tellida saab: 1. 2. 3. 4. 5. Mul on nii kahju, et ma varem sellega ei tegelenud ning nüüd kui USA-st või ebay-st tellida, siis need ei jõua enam kohale :( Aga Eesti suveks küll! Ma nii loodan, et Euroopast jõuavad kohale ja saan nendega oma keha kaunistada juba 2 nädala pärast! Hands up, kes veel sellest trendist lummatud on?!\nThis new trend is getting hotter and hotter in every day and I'm totally obsessed! Those temporary metallic jewelry tattoos are so stylish and they give this final touch to your outfit. I can't wait to already embellish my body with them and in summer with tanned body it'll look even better! I'm also sharing some links above from where to order them.\nPostitaja: Annika Vokksepp kell 19:47:00


veebruar 2016 – Jooksevmõtete seisukoht\nÜhe ajastu inimesed\nveebruar 28, 2016 veebruar 28, 2016 EhasaluLisa kommentaar\nSattusin lugema järjestikku Ljudmila Ulitskaja Imaagot ja Margit Kilumetsa Kuulsuse ahelaid. Üks ilukirjandus ja teine Jaak Joala elulugu. Lihtsad lood.\nTegelikult ei olnud lihtsad, igavesti keerulised, aga jutustajad lasid lool lihtsalt voolata. Muidugi pole mõtet võrrelda Ulitskajat ja Kilumetsa, ilukirjandust ja biograafiat, traktorit ja sportautot või lusikat ja labidat. Erinevad funktsioonid, erinevad kirjutajad. Ulitskaja kirjanduslikud tegelased ja Joala sattusid elama osalt samal ajal samas ühiskonnas, ja nii nad mu peas kokku saidki.\nAvastasin Ljudmila Ulitskaja enda jaoks alles eelmisel aastal ja armusin. Oma raamatutes hakkab kirjanik vaikselt ja aegamööda mõne tegelase elu lahti harutama ning ühtäkki tabad end tõsiselt kaasa elamas tundmatute ja „tavaliste“ inimeste saatustele. On ka vähem tavalisi, kuid iga inimese tavatud salamõtted ja -tunded on sama huvitavad kui kaanestaaride omad. Isegi huvitavamad, sest neis räägib „päris“ inimene, mitte kaanepilt.\nKuidas mõjutab inimest ajastu ja ühiskonnakord? Kui suure tüki on inimene valmis enda inimlikkusest ohverdama ja kui suurt hinda selle eest maksma? On inimlikkus üldse kogum väärtuseid või midagi universaalset? Ulitskaja inimeseks olemise ja jäämise raamatuid on arvustatud ja analüüsitud.\nMargit Kilumetsa Kuulsuse ahelatest on kirjutatud vähe. On mõned intervjuud ja hulk hala teemal, mida kõike oleks võinud veel kirjutada ja et Joala viimased kümme aastat on jäänud käsitlemata. Võib-olla peitub siin mingi kriitikute ühine kokkulepe, et kui raamatut on müüdud kümme tuhat eksemplari, siis ei vaja see enam analüüsi – müüb niigi. See tekitab küsimusi raamatuarvustuse funktsioonide kohta, aga – tsiteerides klassikuid – mitte sellest ei tahtnud ma rääkida.\nKilumets teeb päris inimesest rääkides sama, mida Ulitskaja fiktiivse tegelasega – avab Joala inimlikud valikud, ohverdused ja kaotused ning laseb lugejal otsustada, kas ja kui suure osa oma inimlikkusest tegelane kaotas. Või alles hoidis.\nJoala ülestähendatud pale on sama valusalt inimlik kui Imaago Mihha. Millegipärast on staaride inimlik pool endiselt midagi, mille asemel tahetakse näha kas glamuurset üliinimest või siis põrmu paisatud jumalust. Joala ei olnud neist kumbki ja Kilumets näitab seda. Lihtsa, hästi jutustatud loona, milles ta ei püüa inimlikkust defineerida – nagu ei defineeri seda ka Ulitskaja.\nInimene on eksiv, nii miljonite ebajumal kui süsteemi väiksed inimesed. Sõltumata ühiskonnakorrast ja ajastust defineerib igaüks end tehtud ja tegemata jäetud valikutes. Ulitskaja ja Kilumetsa kirjapandus on üldistusjõudu, mis jätab ruumi rahutuks edasimõtlemiseks. Soovitan soojalt.\nveebruar 11, 2016 veebruar 11, 2016 EhasaluLisa kommentaar\nKüllap kõigi teatriasjatundjate jaoks seostuvad Helle Laasi ja Jaanika Juhansoni nimed ammu kindla tasemega. Oma väheste teadmistega teatrimaailmast olin tabula rasa, mille Nukuteatri Ajarefrään hoogsalt vaimustavaid elamusi täis kirjutas.\nEnamasti mul ei ole hea meel oma teadmatuse pärast. Harvadel juhtudel on, kui saan seetõttu ootamatu elamuse osaliseks. Viimati Polygoni teatris Eero Spriidi hiilgavat etteastet vaadates. Nüüd siis Helle Laas, kes on seni olnud mu jaoks hääl kardina tagant ja lihtsalt nägupidi teada, nagu paljud teised näitlejad.\nAjarefrään on Helle Laasi pisike monotükk, mis paisutab näitleja – tegelikult tema enda – elu valusilusaks näitlejarolli ja ajastupildi üldistuseks. Lugu pole kronoloogiliselt kulgev, kuid algus ja lõpp kordavad stseeni, mida ei saa ette ära rääkida, pool mõjust on alguse uus mõistmine ja mõtestamine etenduse lõpus. Muidugi vilksatasid lavalt läbi ka nukud, kellega vestelda ja dialoogi pidada, lavatagused taustajõud ulatasid kardinate vahelt näitlejale erinevaid rekvisiite.\nEsmalt tekitas võõristust teiste tegelaste salvestatud hääled, kellega ainsana laval viibiv Laas dialoogi pidas või kelle vestlusi lihtsal vaikides pealt kuulas. Võõristus möödus kiiresti, sest hääled muutusid osaks lavakujundusest – nendega võis suhestuda, nendega mängida, aga tähelepanu püsis Laasil. Kui tõstetud kardina taga nukunäidendit vaadates ei eelda näitlejalt ilmeid või kehakeele valdamist, siis Laas kummutas selle väärarusaama elegantselt. Saali täitis iga tema liigutus ja mõistmiseks polnud sõnu vajagi, rääkis vaid hoiak, ilme või kehakeel – nauditav!\nLavakujundus oli lihtne ja lakooniline, kuid võimaldas lavastajal muuta eesriided lava katvaks ja avavaks, kostüümiks ja dekoratsiooniks. Monoetendustel kipub tihtipeale jääma tekstile liiga suur osa ja näitlejal ei jää muud kui võimalikult ilmekalt tekst ette kanda, käed taskus või taskust väljas, näpitsemas mõnda rekvisiiti või vahetamas asendeid istuvast seisvasse ja tagasi. Lavastaja Jaanika Juhansoni ja Laasi koostöö pani mängima iga ümbritseva detaili, lasi näitlejal kasutada kogu oma väljendusoskuse arsenali ja Laas ei jätnud midagi kasutamata.\nLahti sai mängitud-räägitud näitlejatraagika, ajastutraagika, naise traagika ja inimese traagika. Hoolimata rohkest traagikast ja enda elu kõige julmemate hetkede läbimängust hoidis Laas publikut haiget saamast. Selles oli midagi ilusat, kuidas ta suhtles saali nagu lastenäidendite tavapublikuga. Valusale stseenile järgnes ikka Laasi kerge muigega osutus saalile: okas torkas, valu jäi, aga mis sest enam. Oli laval toimunu tema viis minevikuga tegelda? „Õigel“ vastusel pole tähtsust, kui näed laval kõiki oma vanemaid sugulasi, kelle tagantjärele mõistmisele Laas võib kõvasti kaasa aidata.\nIga inimese elust saab teha draamaetenduse, aga igaühe esituses ei tahaks seda vaadata. Laasi vaatamine-kuulamine oli elamus, kogenud jutuvestja meistriklass. Kui ta pärast pikka aplausi muie silmanurgas küsis, et „no mis, jääme veel siia või“, oleks julguse olemasolul vastanud, et kui ta edasi räägiks, siis jääks küll. Tund ja veerand tundus kuidagi lühike.\nAjarefrään, Nukupõnevik täiskasvanutele\nAutor ja lavastaja JAANIKA JUHANSON, lavastuskunstnik SANDER PÕLDSAAR, valguskunstnik MÄRT SELL (Pärnu teater Endla), helikunstnik MAIT VISNAPUU.\nFotod Nukuteatri kodulehelt.\nPunasest varieteest tänase kabareeni\nveebruar 4, 2016 veebruar 4, 2016 EhasaluLisa kommentaar\nManfred Vainokivi „Punane varietee“ on intrigeerivalt komponeeritud, varieteemaailma kulisse kergitav, delikaatsuse piire kombates hea maitse poolele jääv dokumentaalfilm. Milline on filmiintriigi tänane taust?\nKohe filmi alguses heidavad Kalju Saareke (pildil) ja Ago Endrik Kerge kriitikanooli Mait Agu pihta, kes ennast küll enam kaitsta ei saa, kuid lisatud oli tema väljaütlemisi varasemate aastakümnete intervjuudest. Edasi selgitasid Kerge ja Saareke Liivimaa parimat varieteetegijat. Monteeritud oli see piikemurdva dialoogina, ehkki mõlema intervjuud oli üles võetud eraldi. Taustaks põnev sissevaade nõukogude aega, intervjuud tollaste lavatähtedega ja hoolikalt valitud arhiivimaterjal.\nAutor on ise tunnistanud, et varieteest hakkas ta filmi tegema huvist ilusate naiste vastu, isikutevahelise intriigi fookus tuli tegemise ajal. Tõepoolest ajab üks pikantne kaader riideid vahetavatest görlidest teist taga ja kindlasti sai sellega rahuldatud nii autori kui vaataja huvi. Mõned lavatagused kaadrid saavad sümboli väärtuse – vanadusest küürus Saareke nooruse riidevahetust pealt vaatamas või laval särava artisti lavaootus kitsastes tagaruumides, kõrvuti pottide-pannidega. Lavaline glamuur kaob lähivaates.\nLoomingulise kummarduse Saarekesele jõudis Starlight Cabaret teha Merineitsi restoranis veel vanameistri eluajal. Järelhüüdeks sobib film rohkemgi, sest osutab nii loovinimeste universaalsele tunnustusvajadusele kui žanri üldisele rollile kultuuripildis.\nBalleti kergemeelne sugulane?\nTänapäeval korraldab statsionaarselt kabareeõhtuid ainult Merineitsi restoran Viru hotellis. Lugesite õigesti, kabareeõhtuid, Viru hotell teeb koostööd ETA revüüteatriga Starlight Cabaret. Viru Varietee Virus ei esine, vaid jõulude aegu hoopis Meritoni hotellis.\nFilmis näidati ilmselt taotluslikult läbisegi mõlemat, nii et kes ei tea, siis sellele jäigi ebaselgeks, kes parajasti ekraanilt läbi tantsis. Filmi kontseptsiooni seisukohast võis sellele segadusele vaid plaksutada, nii kabaree kui varietee esindajad kinnitasid, et Viru Varietee nimi tekitab arusaamatusi mõlemale. Teisisõnu intriigid jätkuvad.\nAutor ei aseta endale eesmärki žanri eripära selgitada, oma sõnul ei tunne ta seda kuigivõrd. Filmis on juttu, kuidas omal ajal joosti pärast kunstilist põlemist balletilaval varieteesse raha teenima ja kuidas balletijuhid sellesse halvakspanuga suhtusid. Võis jääda mulje, justkui oleks kabareekunst elitaarse balleti kergemeelne sugulane, kus publiku tähelepanu hajutamiseks on keegi laulma pandud. Publik võib kabareelaval ja -laudadel toimuvale küll püsti seistes plaksutada, kuid kas kabaree üldse kuulub kaunite kunstide ritta või on pelk endiste balletiartistide hiline eneserahuldus?\nSiin on üks intriigi lahti seletamata sõlmpunkte, mis tingib ka filmikangelaste rahuldamata tunnustusvajaduse. Isegi kui kunagised tantsuõpetajad käisid samas koolis, on ballett ja kabaree kaks erinevat, oma spetsiifikaga žanrit, mille tipud ei suhtu ühtegi liigutusse kui haltuurasse. Pärast naeruturtsatusi väikeste omavaheliste ärapanekute ja naljakate dokumentaalkaadrite üle, jääb filmivaatajal kurb meel tollastele kangelastele jagatud vähese tunnustuse tõttu. Tipptasemel kabareekunsti tegevad inimesed on jäänud kultuurimaastiku marginaalideks ja jõuavad kultuuriuudistesse siis, kui kabareest filmis või raamatus juttu tuleb. Seetõttu oli tänaste tegijate jaoks ülimalt oluline valdkonna ühe vähese asjatundja Ülle Tomingu arvustus (Sirp, 31.10.2014).\nTänaste koreograafide ja tantsijate haridus- ja kogemustaust on klassikalisest balletikoolist erinevad ning tööpõld samuti. Kõige rohkem kuulsust koguvad ETA artistid ilmselt telesaadetes, näiteks muusikaauhindade galal või TV3 näosaates, kus keegi ei eeldagi balleti stiili ja tempot. See on ka erinevus, mida Saareke on kunagise ja tänase lavapildi vahel nimetanud – publikule ei piisa enam suled peas ringi defileerimisest. Olle Mirmele (PM, 30.1.2016) võin kinnitada, et kabareepubliku tänane vanus jääb valdavalt 25-50 aasta vahele, pole see noorte teadvusest kuhugi kadunud.\nVainokivi tuletab meelde, et oma eluõhtul küsib inimene niikuinii – isegi pärast publikumenu, ordeneid, medaleid ja preemiaid – kas see kõik oli piisav, et mind mäletataks? Olgu siis rõhutatud – kabareed teevad loomingulised inimesed, kunstnikud, kes suudavad tõsta meelelahutuse kunsti tasemele. Neid tasub mäletada.\nKabaree on Eestis pigem kohaliku turu toode, nii oli see siis, ja ka tänapäeval on Merineitsi kabareeõhtute publikust üle 80% kohalik ning ka ülejäänud 20% jõuab kabareesse suuresti kohalike vahendusel, kes soovitavad oma väliskülalistele tasemel kohalikku meelelahutust.\nFilmi tänapäevase intriigi taustal pole siiski konflikt loovisikute vahel, vaid hotelli erastamise aeg aastal 1994, mil muutus kogu me maailm. Soomlasest hotellijuhi eestvedamisel suleti varietee koos paljude teiste kahjumlike teenustega. Kindlasti mängis oma osa ka traditsioonide erinevus, Eesti kabareekultuur on sada aastat vana, samas pole põhjanaabrite juures kabaree kanda kinnitanud. Eestlaste jaoks oli see valus hoop, sest varietee üle oldi uhked. Soomlased ei näinud majanduslikku mõttekust varieteed reanimeerida, hotelli eest makstud raha tuli tagasi teenida oludes, kus terve hotell vajas kapitaalset renoveerimist.\nFilmis nimetas Kerge ühe varietee koomasse jõudmise põhjuse – ettevõtjal oli kergem pakkuda odavat makimuusikat. Ta jättis aga tähelepanuta teise põhjuse, millest esimene tingitud oli – keskmine palk oli 1734 krooni kuus. Inimeste sissetulek ei võimaldanud osta nii kalleid pileteid, et varietee oleks ennast ära tasunud või oleks olnud mõttekas mõnelgi õhtul uksed lahti hoida, odavamaid valikuid oli juurde tulnud ja kogu maailm avatud. Turumajanduse olemus polnud aastal 1994 eestlastele sugugi nii arusaadav kui tänapäeval, hotellidirektorit noomis varietee sulgemise teemal isegi tollane kultuuriminister. Muidugi polnud aga riigil raha ega valmidust varietee tööd doteerida.\nTööta jäänud varieteetrupp lahkus ja registreeris Viru Varietee kaubamärgi enda nimele. Endistes varieteeruumides avati ööklubi Amigo, mis on Tallinna vanima ööklubina siiani igal ööl avatud, kolmel päeval elav muusika, neljal ööl diskorid. Turg asetab teised reeglid ja loob uued soosikud.\nAastaks 2007 oli inimeste sissetulekud sedavõrd kasvanud, et võis mõelda uuesti kabareekultuuri sõna otseses mõttes maaletoomisele, sest merd sõitvatel laevadel artistid veel esinesid. Viru hotelli Merineitsi restorani ehitati kabaree tarbeks lava. Koostööpartnerit otsides kutsuti ennast näitama ka Viru Varietee, kuid nagu filmiski öeldi, ei jõutud kokkuleppele, nimi polnud piisav põhjus. Mõningate katsetuste järel jäädi pidama koostööle revüüteatriga Starlight Cabaret, kelle etendused on läinud viimasel kuuel aastal täissaalidele.\nViru Varietee kaebas aga Viru hotelli kohtusse, süüdistades hotelli oma kaubamärgi kasutamise pärast. Väide ei pidanud paika ja varitee kaotas protsessi. Nende tõenduseks esitatud ajaleheartiklid viitasid mitte hotelli väärkäitumisele, vaid kaubamärgi tugevale kohale ajakirjanike teadvuses, Viru hotellis toimuvaid kabareeõhtuid kutsuti automaatselt Viru varieteeks. Hotell oli tulnud teadlikult turule kabaree ja hoopis teise nimega. Aga nagu Vainokivi film osutab, intriig ja segadus püsivad.\nÜheksakümnendate varietee sulgemisotsuse on seadnud kahtluse alla vaid tänane Viru hotell ise. Teised viimastel aastatel varieteeteatri või -restoraniga katsetanud on lühikese ajaga pidanud uksed sulgema. Elamusliku terviku loomine laval ja laudadel toimuvast koos täpse teenindusmustriga on väga nõudlik ja kallis töö. Žanri tasemel elushoidmine ilma riigipoolse toeta nõuab lisaks suurepärastele tantsu- ja lauluartistidele ambitsioonikaid eestvedajaid, nagu Merineitsi juht ja peakokk Margus Tammpere (pildil) ja ETA stsenarist-lavastaja Kristjan Kurm.\nKabaree või varietee\nVainokivi filmi ingliskeelsetes tiitrites oli varietee järjekindlalt tõlgitud cabaret, ehkki oleks võinud tõlkida ka variety. Eestis kasutatakse sõnu kabaree ja varietee sünonüümidena, kuid ajalooliselt ja mõisteliselt neil erinevus siiski on. Varietee on mõeldud kontsertlavale, see on koosnenud – nagu nimigi ütleb – mitmekesisest numbritevalikust, millest tänases Eestis on alles jäänud vaid tants ja laul. Kabaree alguseks on kohvikud 19. sajandi Prantsusmaal, kus külastajad ise laval esinemas käisid. Edasi arenes nähtusest juba professionaalsete artistide ja seotud programmiga show, mille kuulsaim esindaja on Moulin Rouge Pariisis. Mõlemat eristatakse ka selle järgi, kas pakutakse programmi terviklikku süžeed nagu Merineitsis või esitatakse lihtsalt omavahel sidumata tantse/laule.\nEhkki Viru Varietee on äärmiselt tugev ja õnnestunud nimi oma lühiduse ja suupärase alliteratsiooniga, oli algselt kasutusel ka kabaree nimi, mh Nõukogude Eesti Ringvaates loetleti uue hotelli teenuste hulgas nimelt kabareed kui varietee-õhtute esituskohta. Viru hotelli avamisega samal aastal, 1972, valmis muusikafilm Cabaret Liza Minelliga peaosas, mille tegevuskohaks oli 1931. aasta Saksamaa. Eestissegi jõudis kabaree mitte Prantsusmaalt, vaid sõdadevahelise aja Saksamaalt. Nii sattusid kokku kaks nõukogude ühiskonnale vastuvõetamatut asja: ameerika film ja saksa 1930ndate temaatika ning pärast nii jubedat kooslust ei tundunud nõukogude Eestis kabaree nimetus enam kuigi atraktiivne.\nMerineitsi Starlight Cabaret’ ja Viru Varietee vahel nõukogude ajaga sarnast vägikaikavedu enam ei ole, sest pole nõukogude ajaga võrreldavat kohtade paljusust. Üks on statsionaarne kabaree, teine annab varieteekontserte mitmel pool mujal. Oma fännid on mõlemal.


26.04.2020. Victor Nikulini tsirkus "Värvilised purskkaevud".\nEsimene päev! 26.04.2020. Victor Nikulini tsirkus "Värvilised purskkaevud".\nTsirkus - see on alati pidu. Värviliste purskkaevude tsirkus on topeltpidu! Victor Nikulini tsirkus "Värvilised purskkaevud" ootab teid!\nSee on 2020. aasta säravaim ja värvikaim sündmus! Kujutage ette etendust, kus tsirkusekunst sulandub purskkaevude tantsimisega. See on tõeliselt hingehaarav ilu!\nVoucheri hind sisaldab piletit Victor Nikulini tsirkusesse „Värvilised purskkaevud“.\nEtendused toimuvad tsirkuse telkis Saku Suurhalli parklas.\nKohtade paigutus on loterii järgi (tavahind al 12,50 € kuni 20,50 €).\nEtenduse pikkus ühe antraktiiga on u 2 tundi.\nUues, huvitavas ja dünaamilises Nikulini tsirkuse programmis esinevad klounid ja akrobaadid, hiiglasliku jalgrattal võimlejad, ekvilibristid ja köielkõndijad. Kõik artistid erinevatest riikidest on mainekate rahvusvaheliste konkursside ja festivalide võitjad.\nNii lastel kui täiskasvanutel on mida vaadata. Sest tsirkus on võimatuse kunst!\nVoucheri vahetatakse pileti vastu tsirkuse kassas etenduse päeval vähemalt 30 min. enne etendust. Kindlasti esitage trükitud voucher.\nKehtivusaeg: kuni 26.04.2020\nHinnang 419 arvamuste põhjal\nTehingute hulk: 5512\nHindamise objektiivsus: 7.60%\nSaku Suurhalli parkla\nGPS: 59.4262146, 24.6485341\nEtendus «Nimi» - suhtekomöödia. 07. aprillil Alexela Kontserdimajas.\nIrina Muravjova, Sergei Nikonenko, Boriss Shuvalov ja teised etenduses "Ära istu võõrasse saani", mis toimub juba 26. veebruaril Vene Kultuurikeskuses.


Veeteede amet tellib laevad Kihnu ja Vormsi liinile - Logistikauudised\nAutor: Jaana Pikalev • 18. aprill 2011\nVeeteede amet kuulutas täna välja riigihanke kahe reisiparvlaeva ostmiseks Kihnu ja Vormsi liinile.\nRiigihanke põhitellimuseks on kahe jääklassiga metallkorpusega reisiparvlaeva ostmine ning lisavõimalus tellida samadel tingimustel ka kolmas laev, mis hakkaks teenindama Sõru-Triigi liini.\nLaevu kasutatakse Kihnu ja Vormsi saare teenindamiseks. Vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumilt saadud lähteülesandele peab laevadel olema kohti maksimaalselt 200 reisijale, autotekk peab mahutama 22 sõiduautot või 2 suurt veoautot. Kavandatav laev on 43–45 m pikkune ja 11–13 m laiune, maksimaalne süvis 2,7 meetrit ja kiirust peab arendama vähemalt 12 sõlme.\nSamuti peab laev omama jääklassi ja olema võimeline liikuma 0,45meetrises jääs. Lisatellimusena kolmanda laeva ostmise otsuse peab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium tegema 24 kalendrikuu jooksul pärast hankelepingu sõlmimist.\nProjekti rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist; laeva ehitusmaksumus selgub pärast lepingu sõlmimist. Laevad tellitakse projekti „Väikesaartega ühenduse pidamiseks laevade soetamine“ raames. Pakkumuste esitamise tähtaeg on 9. juuni 2011.


Arnold Rüütel alustas majaehitust Maarjamäel | Õhtuleht\nArnold Rüütel alustas majaehitust Maarjamäel (12)\nMaarit Stepanov, 7. veebruar 2018, 23:13\nKui aasta eest käis ajalehtedest läbi jutt, et Arnold Rüütlile neli aastat tagasi Maarjamäele Tallinna poolt võõrandatud krundid võivadki ehitustööde kõrge hinna tõttu tühjaks jääda, siis nüüd käib Künnapuu tänaval kõrvuti paiknevatel kinnistutel vilgas ehitus.\nAmetist lahkunud president Arnold Rüütli pere käsutuses on juba 2006. aastast Riigi Kinnisvara aktsiaseltsile kuuluv maja Nõmmel Kaare tänavas. Värvika ajalooga hoonet, kus on elanud Eesti NSV juhtivpoliitik Johannes Käbin, on Rüütel püüdnud ka ära osta, kuid edutult.\nGALERII | Vaata, kuidas kerkib Arnold Rüütli maja (35)\n18. oktoober 2018, 16:12\nAastate jooksul on kõneainet pakkunud maja vilets seisukord. 2014. aastal nentis Rüütli nõunik Jüri Kann Õhtulehele, et kui Rüütel peab mõne piduliku ürituse puhul fraki selga panema, seab ta esmalt sammud keemilisse puhastusse, et hallituseplekkidest lahti saada. „Tema Nõmmel asuva riigile kuuluva kodu katus laseb läbi ja talvel on külm kui põhjanabal – küttetorud on katki,“ rääkis Kann toona.\n2014. aasta kevadel tärkas Rüütlil uus lootus: sedapuhku võõrandas Tallinn talle kaks Pirital Maarjamäel paiknevat maatükki. Kann rõhutab, et mõelda, nagu oleks ekspresident saanud pealinnalt kingituse, on ekslik. Kruntide eest pidi ta tasuma 65 protsenti nende väärtusest ehk 208 000 eurot. Et maatükke soetada, pidi ta müüma Kadriorus olnud korteri ning maatükke Saaremaal.\nMÜÜRID JUBA KERKIVAD: Aastaid tühjana seisnud kruntidel Künnapuu tänavas on alanud ehitus, mis plaani järgi võiks valmis saada aasta lõpuks.Foto: Alar Truu\nKuid suurtele plaanidele vaatamata ei alustatud ehitustöödega: Eesti Ekspress kirjutas 2016. aasta sügisel, et ettevõtmine oli lihtsalt liiga kallis. Rüütel proovis seepeale vahetada Maarjamäe krundid Nõmmel asuva maja vastu, kuid Riigi Kinnisvara aktsiaseltsil puudus tehingu vastu huvi. Maarjamäe krundid, millel olid vaid vanad viljapuud, jäid oma saatust ootama.\nNüüd on aga olukord muutunud. Kinnistusraamatus on Arnold Rüütli nime tagant üks Maarjamäe kruntidest kadunud ning neist möödudes võib silmata, et kahe maja vundamendid on juba valmis.\nKann selgitab, et ametist lahkunud president andis ühe kruntidest ehitusfirmale majaehituse katteks. „Ega muidu oleks saanud ju ehitada ja ehitamist alustada,“ ütleb Kann, et Rüütlil pole sääste, mis lubaksid täitumata jäänud unistust ellu viia. „Ja siis sai tehtud lepingud firmaga, kes ehitab temale [maja] kuni katuse alla välja. Selle, mis edasi saab – siseviimistlus, vaatab, kust saab vahendeid...“ kirjeldab ta.\nEsialgse plaani järgi peaks Rüütli maja valmima aasta lõpuks. „Proovime teha kõik, mis annab. Äkki tuleval aastal saab tõesti kolida, aga see on… unistus,“ ütleb Kann.


18. september 2017 kell 13:30\nRyanairilt oodatakse tulemuste märkimisväärset paranemist.Foto: Reuters/Scanpix\nKuue nädala jooksul iga päev 40-50 lennu tühistamist õigustas Ryanair sooviga anda oma töötajatele Iirimaa seaduste järgi ettenähtud mahus puhkust. „Me oleme pilootide puhkusi valesti planeerinud. Teeme kõik endast oleneva, et seda viga parandada,“ ütles lennukompanii turundusjuht Kenny Jacobs. Täpsemalt on Iirimaa lennuamet teinud Ryanairile ettekirjutuse likvideerida puhkusevõlad selle kalendriaasta jooksul. See aga vähendab pilootide arvu ja võimekust teenindada talvist lennuplaani.\nSegadus tulenes Ryanairi majandusaasta arvestamise kalendri muutusest. Kui varem peeti puhkuste üle arvestust aprillist märtsini, siis sellest aastast tehakse seda jaanuarist detsembrini. See põhjustas valearvestusi ja jättis lennufirmale aasta lõppu suure puhkuste jäägi.\nAktsia avanes uudise peale ligi 5protsendilises miinuses. Bloombergi küsitletud analüütikute hinnangul on tegemist ajutise langusega. „Loomulikult on selline käik pettumus,“ ütles üks küsitletud analüütikutest Chiara Remondini. „Pikas perspektiivis pole sel aga ettevõtte fundamentaalnäitajatele mingit mõju.“\nAnalüütikute arvutuste järgi puudutavad ära jäänud lennud ligikaudu 2 protsenti ettevõtte klientidest ehk kokku umbes 300 000 inimest. Ajutise negatiivse mõjuna nähakse vaid ühekordsetest kompensatsioonidest tulenevat kahju.\nRyanairi aktsia on tublisti kosunud.Foto: Äripäev\nIiri lennuamet on juba teatanud, et Ryanair peab maksma kompensatsiooni nendele reisijatele, kellele teatati lennu ära jäämisest vähem kui kaks nädalat ette. Lennureeglites on kirjas, et vedaja ei pea maksma kompensatsiooni juhtudel, mil lennud tühistatakse erakordsete või ettenägematute asjaolude tõttu ning lennufirma on teinud kõik, et neid vältida, kuid lennuameti teatel praegune juhtum selle kategooria alla ei kuulu – tegemist on ettevõttesisese segadusega.\nSeni on lendude tühistamisest ette teatamise aeg jäänud paari tunni kuni viie päeva piiresse, mistõttu arvatakse, et Ryanairi vastu tekkivad nõuded on märkimisväärsed. Uudisteportaal RTE kirjutas, et kompensatsioonid algavad 250 eurost 1500kilomeetriste lendude puhul ning pikemate reiside puhul sõltub kompensatsiooni suurus sellest, kas lennatakse Euroopa Liitu või väljapoole, ulatudes 400 või 600 euroni.\nRyanairile jääb võimalus maksta reisijatele poole väiksemat kompensatsiooni, kui tühistatud lend suudetase asendada 2-4 tunni jooksul sõltuvalt vahemaast. Lisaks kompensatsioonikuludele peab Ryanair ka müüdud piletid tagasi ostma. Kokku hinnatakse negatiivse mõju suurust käibele kümnetes miljonites eurodes ja seetõttu vähendati ka müügituluprognoosi 5 protsendi võrra.\nLeidub ka pikaajalisi riske\nAjaleht Independent kirjutas, et lendude tühistamisest palju rohkem võib Ryanairi investorit mõjutada pilootide vähesus. Ettevõte ei suuda oma töötajaid paigal hoida, ainuüksi sel aastal on Norwegian Air odavlennufirmalt 140 pilooti üle meelitanud.Samuti teatas Norwegian Air, et avab aasta lõpus lisaks olemasolevale kontorile kohalikus lennujaamas Dublinis ka uue piloodibaasi, kuhu on vaja 40 pilooti.\nRyanairi lendude tühistamine sattus ettevõtte kõige kasumlikumasse perioodi.Foto: Äripäev\nVäidetavalt proovib Ryanair uusi piloote meelitada 10 000 euro suuruse boonusega liitumise eest. Sellele vaatamata on Iiri lennuamet väljendanud muret, kas praegu väljamüüdavaid lende suudetakse ikka teenindada või tuleb needki tühistada.\nVeel valmistab Bloombergi küsitletud analüütikutele muret lennufirma maine. Ryanair on viimastel aastatel vaeva näinud, et näida kliendisõbralik ja meelitada enda juurde ka nõudlikumaid tarbijaid. „Maine võib kahjustatud saada pikaajaliselt, sest tuhanded reisijad jäetakse hätta,“ ütles RBC Capitali analüütik Damian Brewer. „Kehv kommunikatsioon võib vähendada broneeringuid tulevikus, seda eriti täpsustundlike äriklientide hulgas,“ arvas ta.\nBrewer leidis, et tühistamisi oleks saanud vältida, kui lennufirma poleks agressiivse laienemise käigus oma meeskonda ära kurnanud. Praegu lendab Ryanair 189kohaliste lennukitega ja vedas augustis 12,7 miljonit reisijat. Lennukite täituvus on 97 protsenti.\nKuigi ühekordselt väljamakstavad kompensatsioonid, piloodipõud ja lendude ära jätmisest tulenev mainekahju võivad negatiivselt mõjuda Ryanairi järgmise kvartali tulemustele, usuvad investorid jätkuvalt lennufirma helgesse tulevikku. Nii suurenes hoolimata aktsia tugevast kukkumisest börsiettevõtte väärtpaberi käive ning tehinguid tehti päeva esimeses pooles kümme korda rohkem kui viimase kuu ajaga keskmiselt.\nSamuti soovib Ryanair muudatustega saavutada 90protsendilise täpsuse lennugraafikutes, mis praeguseks oli langenud alla 80 protsendi. Analüütikud leiavad, et see aitab pikas perspektiivis lennufirma mainet pigem parandada.\nSeetõttu jätsid analüütikud muutmata ka Ryanairi hinnasihi.


Raul Rebane: erakonnad ja konflikt 2015 - Arvamus\n18. detsember 2015, 11:00\n2016. aastal valimisi ei ole, see tähendab, et erakonnad on omamoodi lapsepuhkusel. 2015. aastal sündinud valitsus ei ole küll nii «terve ja priske poisslaps», kui paljud tahaksid, aga liigub siiski. On hea aeg üldisemaks analüüsiks, kuidas nupud laual seisavad ja mis sel aastal muutus, kirjutab meedia-ja kommunikatsiooniekspert Raul Rebane.\nPeamine muutus – üle pika aja ei olnud peamine konflikt inimeste toimetulek ja varanduslik ebavõrdsus, ka Krimm ja Ida-Ukraina taandusid kaugemale. Pagulasteema summutas need teemad pea täielikult. Palju tähelepanu pälvis ka kooseluseadus, mis selgelt ühiskonda lõhestas. Uuel tasandil tuli viimases kvartalis, eelkõige Keskerakonna kongressil, esile Venemaa temaatika. Sümboolselt esindab seda konflikti pronkssõdur.\nProovin järgnevalt nende kolme konflikti (pagulased, kooselu, pronkssõdur) alusel analüüsida praegust erakonnamaastikku.\nSelle aasta teisel poolel on EKRE üldiselt õnnelik olnud, nad on püsinud 10% toetuse piirimail ja sellest isegi kõrgemal käinud. See tõus on tulnud pagulaskonflikti-teema osavast kasutamisest. Toetus võiks kõrgem olla, kuid paljusid hirmutab pehmelt väljendudes nende seisukohtade radikaalsus. Jaak Madisoni ütlus oktoobris, et «liitlasvägede sõdurid kandku ka vabal ajal mundrit» tähendas, et kui tumedanahaline USA sõdur kardab rassistliku rünnaku alla sattuda, siis oleks mõistlik ennast Eestis väliselt eristada. See on ilmselt aasta kõige ebaeetilisem poliitiline avaldus ja valus hinnang meil tärkavatele trendidele.\n2015. aasta kõige võimsamini sõnastatud poliitiline seisukoht ei tule erakonnalt, vaid hoopis Varro Vooglaiult. Tema juhitud SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) on kooseluseaduse temaatikat kõige viljakamalt viljelenud ja rahva arvamus ongi katki. Seda teemat ja homovastasust käsitletakse palju ka Venemaal, paljud sealsed vaated on Vooglaiu omadega sarnased. Seetõttu on ka arusaadav järgmine toetustekst Jaan Kaplinski mõjupiirkondade avaldusele novembris.\n«Klähvida igal võimalusel Venemaa suunal ja samal ajal nühkida end väikese koerakese kombel vastu Ühendriikide näilist turvalisust pakkuvat säärt – olgem ausad, niisugune teguviis annab tunnistust argusest, nõrkusest, haletsusväärsest hädisusest ja posttraumaatilisest neurootilisest alaväärsuskompleksist.»\nVägev, midagi propaganda klassikasse. Aga katki pole ainult rahvas, vaid ka erakonnad, ja tulemus on, et seaduse rakendusakte ei õnnestunudki sel aastal vastu võtta. Enamgi veel, konflikt on lausa erakondade sees, kus näiteks osa IRLi liikmeid hääletas peajoonest erinevalt. Jääb üle ainult imestada, kuidas ühiskonnast ühe protsendi moodustava homoseksuaalsete inimeste elu suudab ülejäänud 99% niimoodi põnevile ajada, et sõber ei tunne sõpra.\nMingil põhjusel hakkasid novembris ilmuma Venemaad ja Putinit kiitvad meediakajastused, Kaplinski ja Vooglaid polnud ainsad. Tallinna TV saates «Meedia keskpunkt» (4.11.2015) jõuti koguni väiteni, et «eestlased on õnnelikud, niikaua kui on Putin».\nMartin Laine: uus relv populistide arsenalis – kuriteoteated 61 Loe artiklit


Ilus ja mõtlemapanev lugu – Linnamäe Arenguselts\nKadunud vanaperemehe muusikainstrument oli ikka korralikult aegu ja külapidusid näinud. Kohe niimoodi, et pähe kerkis mõte – seda auväärset ei raatsi küll oma olematute mänguoskustega tülitama hakata. Las naudib segamatult oma väljateenitud puhkust.\nÜks jutt viis teiseni ja tuli välja, et toanurgas on veel üks “lõõtsaline” ja mitte lihtsalt niisama pill, vaid isetehtud libliklõõts! No andis teda ikka imetleda, seda detaili- ja kaunistusterohkust ning parimate päevade kõlaomadusi võis vaid ette kujutada.\n“Libliklõõtsa” nimi anti pillile liblikakujulise kaunistuse järgi, mis tihtilugu asetati pilli nüriks saetud nurkadele.\nKüsimuse peale, et kustkandi meister selle pilli valmis tegi, vastas peremees, et siinsamas, toona Oru valla piiresse jäänud Kopliküla (praegu Koela) Mäe talus elanud Kaarel oli see kuldsete kätega mees.\nRahvasuu räägib, et kui oli mobilisatsioon, siis siitkandi poisid kogunesid Mäe talu õues ja üheskoos mindi kogunemiskohta Räägu mõisas. Mäe Kaarel oli läinud kõige ees ja oma lõõtsa mänginud. Räägu mõisas aga andnud pilli sellesama metsatalu peremehe ema kätte hoiule.\nKähku Oru topoteegi otsingusse nimi sisse ja naksti kaks vastet nimele siingi olemas!\nKaarli suurest armastusest lõõtspilli ja instrumendi sisemise hingeelu vastu annab tunnistust lõiguke Saunja küla Vanaaseme talu peremehe Artur Randloo hilisemal ajal maakonnalehes avaldatud järjejutust “Sunnitööl Arhangelski põlismetsades”. Teemaks Oru vallast Punaarmeesse mobiliseeritute teekond “suure kodumaa” avarustesse. Jalgsi, hobuvankril, rongi ja laevaga. Artur kirjutab:\n“Ühes peatuses ostis meie valla mees Kaseväli Kaarel Kopli külast lõõtsmooniku. Olevat olnud Eesti hindadega võrreldes päris odav. Ainult häälte järjekord oli vastupidine meie pillidele ja Kaarel ei saanud esimesel õhtul mänguga hakkama. Selle vea parandas ta järgmisel päeval. Kiskus pilli häälteploki laiali ja asetas hääled kätteõpitud järjekorda.”\nOru kandi kodulooguru Alfred Lumeste andmetel suri 1910. aastal sündinud ja 1941. aastal Vene sõjaväkke mobiliseeeritud Kaarel Kaseväli noore mehena tööpataljonis…\nMees ja tema Mäe talu köögis valmistatud pill…\nEi lõpeta kurva alatooniga.\n16. veebruaril algavale karmoškakursusele on ilusa juhuse? läbi end kirja pannud endise Kopliküla Mäe talu praegune peremees.\nEelmine Eelmine postitus: Kooli võimlas alustab “kõht-selg-tuhar” treening\nJärgmised Järgmine postitus: Salajõele ehitatakse uus veeevarustussüsteem


Veiste südamerohi - seemned - Leonurus cardiaca - Maheseemned\nVeiste südamerohi - seemned\nVeiste-südamerohi (Leonurus cardiaca subsp. Villosus) on kuni 120 cm kõrguseks kasvav sakiliste, pealt tumeroheliste ja alt halli värvi lehtedega taim.\nVars ja lehtede aluminel pool on kaetud hallide karvadega, mis annab taimele heleda tooni. Varred on kandilised ja seest õõnsad. Maitse on kibe, lõhn omapäraselt kirbe. Õied asetsevad lehe kaenlas ja on roosa-lilla värvusega. Õitsema hakkab veiste-südamerohi jaanipäeva paiku.\nKorjeaeg on õitsemise algul\nTaim kasvab niisketel jõekallastel, vahel elamute ja varemete ümbruses, jäätmaal ja teeservades. Loodusest leiab teda siiski vähe. Meie kasvatame veiste-südamerohtu oma aias, see kasvab nii aiamaal, marjapõõsaste vahel kui ka liivapeenras.\nVeiste-südamerohi paljuneb seemnetega ka isekülvil, kuid seemneid saab osta näiteks seemnepoodidest ja istikuid ürdiaedadest. Kasvupinna suhtes on ta vähenõudlik.Veiste-südamerohtu tasub korjata ja kuivatada õitsemise algul, et saada rohkem noori lehti. Taim ajab külgvõrseid, mida saab terve suve korjata. Suve jooksul saab mitu saaki. Lehed tuleks vartelt eemaldada kinnastes, õisiku osa tükeldada. Närvutada 1−2 päeva ja kuivatada 35−40 °C juures, Säilitada õhukindlas pakendis või purgis.\nToimeained: vähelevinud flavonoidid, eeterlikud õlid, steroidsed glükosiidid, vitamiinid, diterpeenfuraanid, alkaloidid, karotiinid, kaaliumi- ja kaltsiumisoolad.\nMitut pidi kasulik\nVeiste-südamerohi on tugeva kesknärvisüsteemi rahustava toimega. Aitab depressiooni, ärevushäirete, unetuse, hirmutunde, hüsteeria, neuroosi ja südamelihasepõletiku vastu, samuti kõrgvererõhu algstaadiumis, kui see on seotud närvidega, aga ka südamepekslemise, klimakteeriliste vaevuste ja kilpnäärme ületalituse korral. Mõningatel juhtudel on sellest abi astma korral: kasutada välispidiselt mähistena koos aedliivateega. Abi on saadud samuti kaksteistsõrmiku- ja maohaavandi puhul, eriti kui see on põhjustatud närvisüsteemi häiretest.\nRahvameditsiinis on kasutatud veiste-südamerohtu veel epilepsia, krampide, peaajupõrutuse, neuralgia, halvatuse ja valuliku menstruatsiooni leevendamiseks.\nKuna tee on väga kibe, võib sellele maitse parandamiseks lisada melissi või münti või teha veiste-südamerohust hoopis tinktuuri. Paljusid kibe maitse ei häiri, mõni inimene seda ei tunnegi.\nTinktuuri valmistamiseks võtta 1 osa kuivatatud veiste-südamerohtu ja 5 osa viina. Lasta seista kolm nädalat pimedas, siis kurnata ja säilitada tumedas pudelis.\nKui teha tinktuuri värskest taimest, täita purk tükeldatud taimedega, valada üle 70%lise alkoholiga ja lasta kaks nädalat pimedas seista.\nTinktuuri võetakse koos tee või veega 2−6 ml kolm korda päevas.\nTee valmistamiseks võtta 2−4,5 g droogi 200 ml kuuma vee kohta ja lasta tõmmata 20−45 minutit. Juua lonkshaaval päeva jooksul. Uinumiseks juua kaks tundi enne magamaminekut.\nVeiste-südamerohi on hea meetaim. Mõnel pool on seda kasutatud maitseainena suppides ja lisatud õllele. Sellest saadakse oliivrohelist värvi riiete värvimiseks.\nOhud: mitte kasutada südamelöökide aeglase sageduse ja ülitundlikkuse korral. Veiste-südamerohu värske taimemahl võib nahale sattudes soodustada päikesepõletust ja tekitada löövet. Tugevdab uinutite toimet, võib põhjustada menstruatsioonihäireid. Päevane soovitatav maksimumannus on 4−6 g droogi.


Meedia ja kommunikatsioon bakalaureus Aasia - Meedia ja kommunikatsioon BA 2020/2021\nSiit leiad suure valiku Aasia õppimisvõimalusi ja kogu info Meedia ja kommunikatsioon bakalaureuse õppeprogrammide kohta! Leia endale sobiv õppimisvõimalus!\n10 Tulemused Meedia ja kommunikatsioon, Aasia Filter\nBakalaureusekraad meedias ja kommunikatsioonis\nSelle peamise eesmärgi eesmärk on anda õpilastele praegused teadmised meedia ja kommunikatsiooni teooriate ja tavade kohta interdistsiplinaarsest vaatenurgast. Selle eesmärk o ...\nBA massikommunikatsiooni tehnoloogia\nSelles programmis, siis mitte ainult kuulata loenguid. Paljud kursused kohaldatakse tehnoloogiad ja vahendid täna kasutatakse Mass Communications.Nagu üks suurimaid ülikoole m ...\nBa (ajakirjanduse ja massikommunikatsiooni)\nSee programm võimaldab teil valida karjääri eri etappidel meedia tootmise. Mis rõhku sotsiaalne ja kultuuriline mõju erinevates meediakanalites vorme, see programm uurib tehno ...\nBachelor of Communication Arts digitaalse meedia\nKombineerides state-of-the-art rajatiste rahvusvahelisemaks akadeemilise tegevuse, meie programmi eesmärk on õpetada õpilastele oskusi soovitud filmitööstusega, televisioon, k ...