Kuidas kõhurasva põletada ilma trenni või dieedita | Vihjeid | May Kui te vahele hommikusoogi rasva poletamiseks\nAsi on eluviisis ja ka kaalu säilima jäämises. Alla võtta on lihtne!\nAusalt kohe. AGA: kui valid eluviisi toitumise- liikumise- mõtlemisviisimis just sulle ja su kehale sobib, siis on kaalulangus ning selle säili ta mine meeldiv kõrvaltulemus! Ehk leiad selat midagi ka enesele. Orfi ja hmm jutus on iva sees.\nÄrge postuleerige ainevahetuse tüüpi, tähtis on indiviidi iseloom ja tahe ning terve mõistus :. Ääretult vähe või ääretult palju, mitte selles pole tähtsus, vaid õieti tuleb süüa. Võib tunduda paradoksaalne aga tavaliselt kipub kaal just siis tulema kui "ääretult vähe süüa".\nMis muidugi kohe kindlalt silma hakkab on see, et toidujaotus hommikul ja õhtul on paigast ära. Mõnikord paneb partneriga harjutamine unustama treeningu ajal tekkinud väsimuse.\nLeidke sõber, kellel on sarnased eesmärgid ja motivatsioon, et plaanida mitu korda nädalas koos harjutada. Leidke võimalusi olla aktiivsem. Kaloreid põletame igapäevaste tegevuste kaudu, mitte ainult trenni tehes.\nRohkem treeninguid muudab energia põletamine iga päev. Proovige neid näpunäiteid aktiivsemaks muutumiseks, eriti kui peate palju istuma: Minge trepist.\nSee on vana nõuanne, kuid siiski väga tõhus. Lifti kasutamise asemel minge trepist üles. Kodust või kontorist lahkudes peaksite kasutama treppe.\nMinge armukese või sõbraga õhtusele jalutuskäigule. Pärast õhtusööki kõndimine aitab teil mitte ainult toitu seedida, vaid aitab ka kaloreid põletada. Jalgsi, jalgrattaga või ühistranspordiga. Autojuhtimine ei pea olema sama aktiivne kui bussiga sõitmine, sest selle esmalt üles saamiseks peate kõndima. Enne kehakaalu langetamise kava alustamist peaksite pöörduma arsti poole, et saada nõu tervisliku seisundi saavutamiseks.\nVeenduge, et kehakaalu langetamine ei kahjustaks teie olemuslikku tervist. Kontrollige oma kehamassiindeksit KMIkuidas kaalulangus mõjutab teie tervist.\nPange paika eesmärgid. Eesmärkide seadmiseks kasutage arsti nõuandeid ja keha mõistmist. See aitab teil koostada järgmise 6 kuu jooksul kaalulangetamise kava. Pange paika verstapost, milleni peate oma kaalukaotuse ajal jõudma, et motivatsioon püsida. Keskmise kehakaaluga peaksite kaalust alla võtma 0,5—1 kg nädalas.\nOma Isikliku Stiili Leidmine Kuidas kiiresti rasva põletada Keharasva vähendamisel on palju eeliseid ja kasu tervisele. Rasva vähenemine võib aidata parandada või paremini hallata kroonilisi seisundeid diabeet või kõrge vererõhk ja isegi vähendada pärasoolevähi ja südamehaiguste riski. Lisaks võib keharasva põletamine enesetunde paraneda, teil on rohkem energiat ja rohkem motivatsiooni tervislikuma käitumise järgimiseks näiteks regulaarselt treenimiseks. On erinevaid dieete ja treeningplaane, mis lubavad kiiret kehakaalu langetamist ja keharasva vähendamist. Parim viis keharasva kiireks kaotamiseks on dieedi, treeningu ja väikeste elustiili muutuste kombinatsioon.\nPüüe rohkem kaotada mõjutab teie tervist. Pange mõistlikud ja käeulatuses olevad eesmärgid.\nPüüdes kiiresti kaalust alla võtta lühikese aja jooksul või seades ebareaalseid eesmärke, pettumust valmistate, kui te seda ei tee. Anna endale lubadus. Kaalu kaotamine võtab palju aega, energiat ja raskeid valikuid. Tuleb aeg, kui tunnete, et teie lemmiktoidud on röövitud või olete treeningutest väsinud.\nKindlaksmääramine on eduka kaalukaotuse oluline tegur. Ilma selleta pöördute tagasi vanade harjumuste juurde, mis võivad teid uuesti kaalus juurde võtta.\nMõelge oma kehale positiivselt. Vaadake ennast terve, energilise inimesena, et kogeda ümbritsevat maailma. Oma keha armastamine muudab teid motiveeritumaks selle eest paremini hoolitseda. Teiselt poolt, kui te alahindate ennast plii tõttu, kuna teil pole keha, mida soovite, on raske oma meelt võtta, et hoolitseda enda eest ja pöörata tähelepanu kaalu langetamisele.\nTsitaat: Katse kestis kuus nädalat. Lõpuks oli treenimata rühm kellelegi üllatuseks ülisuur, pakkides keskmiselt üle kuue naela. Neil oli välja kujunenud ka insuliiniresistentsus - nende lihased ei reageerinud enam hästi insuliinile ja ei tõmmanud suhkrut või tehnilisemalt öeldes glükoosi vereringest tõhusalt välja - ning nad olid hakanud lisarasva ladustama oma lihasrakkudes ja nende vahel. Nii insuliiniresistentsus kui ka rasvaga marmoreeritud lihased on metaboolselt ebatervislikud seisundid, mis võivad olla diabeedi eelkäijad.\nKa mehed, kes enne treeningut hommikusööki sõid, võtsid kaalu juurde, ehkki ainult umbes poole vähem kui kontrollgrupis. Nagu need istuvad suured sööjad, olid ka nemad muutunud insuliiniresistentsemaks ning ladustasid lihastesse suurema koguse rasva.\nAinult enne hommikusööki treeninud rühm ei võtnud peaaegu mingit kaalu ega näidanud mingeid märke insuliiniresistentsus. Samuti põletasid nad sisse võetud rasva tõhusamalt. Iga uuring oli üsna lühiajaline ja hõlmas piiratud hulka vabatahtlikke.


[13. aprill 2010 | Kirjutas: Kaido | 8631 korda loetud | kokku kommentaare: 6]\nMe kõik oleme kuulnud ütlust "Elu on seiklus", mis kõlab täieliku klišeena. Enamik meist kahjuks seda klišeena võtabki ja ei hakka sellesse ütlusesse süvenema. Aga kui siiski süveneks korra ...\nInimeste sünniõigus on olla õnnelik ja rikas. Mitte üheski seaduses ega isegi pühas raamatus ei ole kirjas, et inimesed peavad olema õnnetud ning vaesed. Uskumus, et õnnelikuks saamiseks tuleb palju pingutada ning raha teenimiseks on välja valitud vaid üksikud, on inimeste enda poolt omaks võetud alateadlikud tõekspidamised ning just see on põhjus, miks need meie käitumist juhivad, mitte see, et maailm on niimoodi üles ehitatud.\nKuidas võiks aga meie elu muutuda juhul, kui me asendaksime oma sõnavaras sõna "elu" sõnaga "seiklus"? Iga kord, kui sa räägid oma elust - on see siis hea või halb - räägid sa oma seiklusest. Aga oma seiklusi saame me ju valida. Kui sa lähed oma sõpradega Itaaliasse mägedesse matkama ning seiklema, siis sa ju planeerid selle ette. Sa ei sõida lihtsalt kohale ning ei ütle seal: "Eks näis, kuidas asjad lähevad ... Kõik see sõltub välistest tingimustest ning teistest inimestest". Ei, sa teed täpse plaani, kuhu sa lähed, mida sa teed, kellega kohtud, kui kaua kuskil aega veedad, kui suur on eelarve ja palju muud.\nTäpselt sama saame me teha oma eluga. Me muudame oma elu seikluseks.\nKaks olulist tingimust\nEt seda lihtsamaks teha, on hea endaga vaikimisi kokku leppida kahes asjas. Selleks ei ole vaja midagi muud kui vabaks lasta oma uskumustest ning hetkeks uskuda, et selles imelises maailmas on kõik võimalik.\nNeed tingimused on:\n1) Aga mis siis, kui sinu elu ongi tegelikult seiklus?\n2) Aga mis siis, kui sul ongi võime selle seikluse kulgu mõjutada?\nMõtle nüüd kogu oma elu peale uues valguses. Vaata eelnevat viit aastat ja tänast päeva ning küsi endalt, mida ma teeksin teisiti, kui need kaks tingimust oleks ka tegelikult täidetud? Mismoodi ma siis oma elu elaksin? Kas ma teeksin sama tööd, mis praegu? Kas ma elaksin samas kohas, kus praegu? Kas minu hobid oleksid samad, mis praegu?\nKui sa vastasid kõikidele nendele küsimustele jaatavalt, kuulud sa nende 5% inimeste hulka, kes elavad oma elu, vabandust, seiklust täiesti spontaanselt oma reeglite järgi. Sellisel juhul ei allu sa välistele tingimustele ning sa oled kindlasti õnnelik.\nKui sa aga vastasid kasvõi ühele küsimusele eitavalt, on aeg need tingimused reaalsusesse tuua.\nMe saame elu muuta seikluseks\nSageli arvavad inimesed, et nad saavad õnnelikuks siis, kui mingisugune konkreetne tingimus saab täidetud. Üldjuhul on see seotud kas majandusliku seisuga või isiklike suhetega. Me teeme päevast päeva tööd lootes, et ühel hetkel oleme me töötanud nii palju, et meil on kogunenud varandust piisavalt ja nüüd võime olla õnnelikud. Sageli me isegi seostame selle õnnetunde mõnede väikeste asjade omamisega, mille poole me püüdleme. Kuid ma olen täiesti kindel, et teatud hetkel oma elus oled sa kogenud seda pettumust, mida sa tundsid, kui sa lõpuks ostsid selle asja ära ... ja üllatus, üllatus ... ei saanudki õnnelikuks. Mina igatahes olen seda korduvalt katsetanud. Näiteks oleme teinud uue auto nimel tööd kaks aastat ja sel hetkel, kui me sellesse autosse lõpuks istume, jah, valdab meid hetkeks küll võidurõõm, aga meie tegelikku õnneseisundit ei muuda see vähimalgi määral. Sest õnn on sisemine seisund, mis peegeldub seestpoolt välismaailma, mitte aga väliste asjade peegeldumine sisemaailma.\nParadoksaalne on siinjuures see, et kuigi me ei saa ilustada ja "õnnestada" sisemist ebastabiilsust väliste asjadega, saame me välist üksildust ning meie jaoks negatiivset maailma läbi sisemise stabiilsuse väga kiiresti särama lüüa.\nVaata uuesti neid kahte tingimust eespool. Ja nüüd küsi endalt, mida ma teeksin täna teistmoodi, kui ma teaksin ilma igasuguse kahtluseta, et need peavad paika?\nElu on nii lühike, et see ei ole mitte ühtegi sekundit raiskamist väärt. Miks me arvame, et me peame tegema tööd, mida me ei naudi, miks me peame olema suhetes, mis meid lõhuvad ning miks me peame omama sõpru, kes meid ei mõista? Vastus on: "Ei peagi!"\nMe oleme harjunud elama oma elu teatud viisidel ning lihtsam on jätkata vana elu kui alustada uut. Ja seda isegi juhul, kui me teame, et uus elu võiks olla midagi palju võimsamat kui see on seni olnud. Miks me ei tee seda siis?\nSest me kardame. Me kardame ebaõnnestuda. Me kardame, et me kaotame oma teenitud raha. Me kardame, et me kaotame oma sõbrad või nende austuse. Me kardame, et meie uus suhe tuleb veelgi hullem. Me kardame, et me ei leia paremat töökohta. Ja me kardame, et järelikult on see meie saatus elada sellist elu, nagu me praegu elame.\nAga kus see kirjas on, küsin ma vastu. Kõik need hirmud on meie peas, meie enda poolt välja mõeldud ning omaks võetud. Ja me allume nendele hirmudele täiesti vabatahtlikult. Me mõtlesime ise hirmud välja ning siis lasime end nende poolt orjastada. Kas see pole mitte hämmastav? Ning kas see on ikka mõistlik tegevus?\nOn aeg lõpetada orjapõli\nTõuse püsti ja vaata oma elu. Astu kõrvale ning võta omaks uskumus, et sinu elu on üks suur seiklus. Ning saa teadlikuks, et sul on võim ja õigus oma elus kaasa rääkida. Ära usu sellesse, mida ütlevad sinu eesmärkide saavutamise suutlikkusse kohta sinu sõbrad või sõbrannad. Kuna nad ise naudivad oma orjapõlve, soovivad nad hoida sind samas liigas. Aga nüüd on kätte jõudnud sinu kord liigat vahetada ja hakata elama elu. Seekord päris elu, mitte muinasjuttu sellest, kes sa pead ja suudad olla. Vaid sellist elu, kes sa tegelikult oled ja olla tahad.\nMõtle täpselt välja, mida sa oma elult soovid ja hakka selles suunas liikuma. Tea, et sinu eesmärgi ja sinu praeguse olukorra vahel on ainult üks asi - HIRM. Ja kuidas hirmust vabaneda? Sellest läbi minnes. Me kõik teame, et meie suurimad hirmud on sageli osutunud kõige väiksemateks väljakutseteks. Me ise loome need hirmud enda pähe ja lubame juhtida meie elu. Aga mitte enam. Sest nüüd oled sa muutnud oma elu seikluseks, mida juhid sina ise. Tee seda siis kohe praegu. Võta endale juba järgmisel laupäeval pool päeva vabaks ning kirjuta üles, missugune oleks sinu elu siis, kui eelpool nimetatud kaks tingimust oleks täidetud? Missugused muudatused sa viiksid sisse siis, kui sa oleksid ise oma elu maalikunstnik? Ja kuidas sa peaksid käituma, et need eesmärgid täituksid järgnevate aastate jooksul?\nSul on need vastused kõik sinu peas olemas. Sest juhul, kui sa suudad välja mõelda eesmärgi, suudad sa välja mõelda ka tee selle eesmärgi saavutamiseks. Sinu aju on niivõrd võimekas tööriist sinu kasutuses, et selle õigel rakendamisel suudad sa oma elus korda saata tõelisi imesid. Luba need imed nüüd oma ellu. Muuda juba aasta 2010 oma maailma parimaks aastaks. Seiklus algab nüüd ..\n13. aprill 15:52 Meryka kirjutas:\nArusaamine, et ma ei peagi tegema midagi, mida ma ei taha, jõudis minuni juba tükk aega tagasi. Sellegipoolest ei hakanud ma seda ellu rakendama enne kui alles pool aastat tagasi.\n* On tarvis julgust, et omale tähtsate asjade eest seista, kui ümberringi su sõbrad tahavad sind tagasi "orjarüppe" kiskuda, kus nemad asuvad(,nende jaoks ei pruugi see nii kole tunduda. Tuttav on ohutu.)\n* Mõtlesin tükk aega, millega ma meelsamini tegeleksin, kuidas siis oma edasist elu planeerida. Siiani pole selles küsimuses täit selgust. Tõsi ta on - Elu ongi seiklus, ja minu jaoks ühe õige seikluse omadusteks on spontaansus ja avatus võimalustele. Minu plaanid on vaid kõige üldisemad raamid, ja kõigel ülejäänul lasen juhtuda ning vaatan, kuhu vool mind viib. Kui midagi tahab mu elus juhtuda, siis lasen sel.\nNagu Õnn pole sihtpunk, vaid teekond, nii pole ka me Seiklus saavutustejada, vaid pigem sujuv õppimise protsess.\nSeiklus juba käib... ;)\n13. aprill 16:39 caminante kirjutas:\nOlen sellega igati nõus.Elu on imeline oma täiuses.Ja kui lased sel kulgeda ning võtad tänuga vastu iga võimaluse/õppetunni on see ülim.\n13. aprill 22:07 samblasüles kirjutas:\nJuba mitmendat korda on nii, et on mingid teemad, mis on minu elus hetkel aktuaalsed ja siis kuidagi satun siia leheküljele ja saan just nende asjade kohta kinnitust, abi või innustust.\nVäga rõõmustavad sattumised:)\n14. aprill 13:49 Tartu tydruk kirjutas:\nKoik mis on hirmude kohta siin öeldud on absoluutselt oige. Olen seda mitmeid kordi elus kogenud, et nii kui lased hirmudest lahti sinus tekkib energia ja loovus, ja lahendused tulevad sinu juurde kuskilt....\nElu on seiklus ja sellel viisil elada on palju huvitavam. Ärge kartke elada!\n16. aprill 12:05 küsija kirjutas:\nAitäh, seda juttu on tõesti tore ja innustav lugeda, aga kuidas seda kõike ikkagi praktikasse rakendada....\nKui ma pole oma praeguse tööandja "orjamisega" rahul ja ühtegi head mõtet pole ka pähe tulnud, kuidas muudmoodi elatist teenida, siis Kaido, mis oleks õigem, kas panna lahkumisavaldus lauale ja vaadata, mis edasi saab (ilma pere ja lasteta teeks selle ilmselt kohe teoks), või orjata senikaua edasi, kuniks uus eesmärk silme ees?\n06. veebruar 22:47 Katrin kirjutas:\n:) Tänud, Kaido... Mõtlen siin, et uskudes, et elu on meie otsuste tagajärg, otsused niisama arukad, kui meie, jään aeg-ajalt toppama - kas mu elu pole ehk liiga suur seiklus, mis kohati lausa väsitab... Hetkel - taas ei tea, mis mulle enam meeldiks, kas mägine Norra või kuum Goa... eks mõtlen homseks välja ja võtan vastava suuna... Tänud Sulle artikli eest, mida on hea teistega jagada...


Aasia kriisi kütkeis\nMaailma finantsturgudel süveneb veendumus, et Aasia riigid ei suuda oma probleemidele veel niipea lahendust leida. Pessimismi süvendab majanduslanguse poliitiliste ja sotsiaalsete tagajärgede avaldumine, mis on põhjustanud mitmetes riikides rahvarahutusi ning viinud Indoneesia kodusõja künnisele.\nAasia aktsiaturud langevad ning valuutad on surve all. «Uue finantskriisi puhkemine ei ole välistatud,» ütles Salomon Smith Barney analüütik Ma Guonan ajalehele Financial Times.\nWashingtonis asuv rahvusvaheline finantsinstituut (IIF) ennustab Indoneesiale tänavuseks 12,5% toodangumahu vähenemist, Lõuna-Koreale 5% ning Taile 7% majanduslangust. Majanduslangusega kaasneb tööpuuduse järsk kasv.\nPiirkonna kaks suuremat probleemi on laenukapitali nappus ning halb ekspordi seis, mida pole elavdanud ka valuutade devalveerimine.\n«Kriisi raskuskese on panganduses,» ütles IIFi analüütik Greg Fager. «Pankadel tuleb väga lühikese ajaga kohaneda rahvusvaheliste standarditega, raha suunatakse pangakapitali suurendamiseks ning reservide moodustamiseks,» jätkas ta. Tagajärjeks on kapitalipuudus, mis omakorda pärsib mitmete Aasia ekspordifirmade tegevust.\nTeine oluline tegur on Jaapani majanduse nõrkus. Peale selle, et tegemist on Kagu-Aasia suurima majandusega, on Jaapan ka piirkonna peamine välisinvestor ning suurim laenuandja.\nKui Jaapani valitsuse abinõud majanduse stimuleerimiseks tulemusi annaks, leevendaks see survet ka teistele Aasia riikidele. Kuid statistika näitab, et eratarbimus kahanes veebruaris veel 4% võrra ning tööpuudus on rekordiliselt kõrge.\nKui Jaapanil majandusraskustest üle saada ei õnnestu ning jeen kukuks, tähendaks see mitme Aasia riigi ekspordivõime olulist langust. Nii Lõuna-Korea terase- ja autotööstus kui Taiwani elektroonikaettevõtted konkureerivad otseselt Jaapani firmade toodanguga.\nJaapani probleemidele lisanduvad kartused, et Hiina majanduskasvu aeglustumine ja renmnibi devalveerimine võib finantsturgudel uue tormi vallandada.\nHiina valitsus on tänavuseks ennustanud 8% majanduskasvu, kuid vähesed usuvad selle eesmärgi saavutamisse. 40% Hiina ekspordist läheb teistesse Aasia riikidesse ning piirkonna arvele langeb 60 protsenti otseinvesteeringuid.\nSamal ajal on märgata ka kodumaise majanduse stagneerumist. Aprilli lõpus avaldatud riigiettevõtete kahe esimese kuu kasuminäitajad langesid läinud aastaga võrreldes 80%. Tööpuudus ulatub 8 protsendile, ametliku statistika järgi jääb linnades tänavu töötuks veel vähemalt 3,5 miljonit inimest.\nEsimese kvartali majanduskasv oli 7%, mis on viimase kuue aasta madalaim ning ohtlikult lähedal 5% miinimumpiirile, mis on vajalik sotsiaalsete rahutuste ärahoidmiseks. FT-DI


Aasta ettevõte 2016 on AS Hekotek - Personaliuudised\nAutor: Personaliuudised.ee • 14. oktoober 2016\nAasta piirkonnaettevõte Eastman Specialties OÜ\nAasta ettevõte valiti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) konkursi „Ettevõtluse auhind” ja Eesti kaubandus-tööstuskoja konkurentsivõime edetabeli parimate seast. Sel aastal nomineerisid aasta ettevõtte tiitlile Eastman Specialties OÜ, Hekotek AS, Proekspert AS, Estonian Cell AS, SPS Grupp OÜ, Adcash OÜ Tallink Grupp AS ja Kohila Vineer OÜ.\n„EAS-il on hea meel, et kandidaatide ring on täienenud eri valdkondade ettevõtetega. Tänavune aasta ettevõte on masinatööstuse valdkonna lipulaev Hekotek, kelle toodetud seadmeid kasutavad Baltimaade suuremad puidugraanulitehased ja saetööstused. Lisaks on ettevõte investeerinud igal aastal mitu miljonit eurot tootmise laiendamiseks,” lausus EAS-i juhatuse esimees Hanno Tomberg.\n„Ettevõtjate tunnustamine nende panuse eest ühiskonnas on kaubanduskoja jaoks alati tähtsal kohal olnud,” kinnitas kaubandus-tööstuskoja juhatuse esimees Toomas Luman. „Ettevõtlusauhindu üle andes tunnustame ja toome eeskujuks parimaid, kuid teiselt poolt väljendame sellega oma lugupidamist kõikide ettevõtjate ja ettevõtlike inimeste vastu, sõltumata nende tegevusulatusest või valdkonnast,” ütles Luman. „Oleme alati toetanud ettevõtliku mõtteviisi edendamist noorte hulgas ning loodame, et noore ettevõtja preemia traditsioon aitab sedagi eesmärki paremini täita.”\nTööandjate keskliidu volikogu esimees Tiit Kuuli: „Ettevõtete panus ühiskonna arendamisse väärib tunnustust igal päeval aastas. Igaüks, kes loob kas või ühe töökoha, aitab sellega kaasa kõigi eestimaalaste heaolu tõstmisele. Parimaid eristab teistest aga suurelt mõtlemine ja veidi „jalad maast lahti” unistamine samaaegselt piinlikult täpse teostuse ja kokkulepetest kinnipidamisega.”\nE.L.L. Kinnisvara AS, kinnisvara


Tootevalik on oluliselt täienenud\nNüüd on meie põhitootevalikus ligi 2000 artiklit sellistes valdkondades nagu rehvid, veljed, sisekummid, rattakomplektid ja topeltrataste süsteemid põllumajandus-, tööstus-, ehitus-, mäendus-, veo-, aia-, moto- ja muule eritehnikale.\nMe mõistame, kui tähtis on kliendi jaoks saada vajalikud tooted ja seda maksimaalselt kiiresti, ilma ooteajata. Just seetõttu on firma STARCO ladudes alati olemas kogu tootevalik, mida meie kliendid vajavad.\nPõllumajandusmasinate rehvide segmendis tulid välja uued turul nõutud suurused ja mudelid firmadelt BKT, Voltyre, Kenda ja Deestone. Nende hulgas on ВKТ Agrimax rehvid traktoritele ja kombainidele, mis kasutavad IF ja VF tehnoloogiaid. STARCO tootevalik põllumajandustehnika rehvide osas kasvas 248-lt 471-le artiklile.\nTööstus-, ehitus- ja suuremõõtmelise tehnika rehvid\nAlanud on aktiivne töö tööstusrehvide segmendiga tuntud India tootjalt – firmalt BKT. Nüüd on STARCO ladudes alati olemas täielik valik BKT rehve kahveltõstukitele, minilaaduritele, tööstustraktoritele, teleskooplaaduritele, autokraanadele, ekskavaatoritele, autogreideritele, asfaldi- ja pinnase-teerullidele, kopp-, mäendus- ja sadamalaaduritele, liigendraamiga kalluritele ja muule eritehnikale. Samuti on tööstus-, ehitus- ja suuremõõtmeliste rehvide valikusse lisandunud uued suurused firmadelt Kenda, Deestone, STARCO ja Voltyre. STARCO tootevalik tööstustehnika rehvide osas kasvas 186-lt 419-le artiklile.\nPeamiseks uudiseks mototehnika rehvide segmendis on see, et lähiajal ilmuvad firma ladudesse kõik populaarsed suurused Kenda maanteemootorrataste rehvidest. Samuti on tootevalik täienenud uute suuruste ja mudelitega Kenda ja Deestone rehvidest ATV-dele, krossimootorratastele ja kartidele. STARCO tootevalik mototehnika rehvidesegmendis kasvas 149-lt 202-le artiklile.\nVarsti ilmub meie tootevalikusse uus tootesegment – veoautode rehvid tootjatelt Windpower ja Deestone. Oleme kindlad, et meie praegused ja tulevased kliendid hindavad seda uuendust kõrgelt.\nMeie sortiment laieneb ka edaspidi, et klientide vajadustele maksimaalselt hästi vasta. Kui Teil aga ei õnnestunud vajalikku suurust leida, siis teatage meile kindlasti. Hoolitseme selle eest, et vastava suurusega rehvid ilmuksid piisavas koguses meie lattu.\nTootevaliku, hindade ja koostöötingimustega täpsemaks tutvumiseks pöörduge palun meie müügikontorisse:\nSTARCO-E OÜ | Lõõtsa 5, Ülemiste City, Tallinn | 11415 | Estonia


1922 - Eesti Statistika\nRahvaloendus 28. detsembril 1922\nRahvaarv – 1 107 059\nLinnaelanikke – 27%\nEesti riigi esimene rahvaloendus toimus 28. detsembril 1922.\nLoenduse korraldamiseks moodustati 21 rahvalugemise ringkonda: maakonnad ja suuremad linnad (Tallinn, Tartu, Narva, Viljandi, Pärnu, Rakvere, Võru, Valga, Kuressaare ja Haapsalu). Ringkonnad jaotati haldusüksuste alusel instruktorite rajoonideks (vald, alev, linn) ning need omakorda registreerijate jaoskondadeks.\nJaoskondade moodustamisel olid aluseks loenduse eeltööna koostatud elamute ja majavalduste nimekirjad. Nimekirjadesse kanti kõik eluhooned ning need mitte-eluhooned, kus inimesed elasid. Hooned said igas vallas unikaalse numbri. Hooned nummerdati nende asukoha alusel, võttes arvesse ka looduslikke piire – jõgesid, teid ja soid. Samuti märgiti nimekirja hoone nimi. Eraldi numbri alla tuli nimekirjadesse kanda ka ehitusjärgus elamud. Erilist tähelepanu pöörati asundustaludele, mis olid kohalike hulgas alles vähetuntud.\nMaal tehti jaotus jaoskondadeks eelkõige külade alusel, linnades kvartalite järgi. Koormuseks oli 70 inimest. Hõredalt asustatud aladel, kus majad asusid üksteisest kaugel, oli koormuseks 50 inimest. Kui küla oli vaja poolitada, tehti seda näiteks piki maanteed.\nKülade poolitamine ei olnud igal pool lihtne. Nii kirjutab Petseri ringkonna instruktor A. Ivesberg maakonna rahvalugemise juhatajale: „Mõnel registreerijal on ka rohkem kui 70 elanikku registreerida näidatud sellepärast, et küla kaheks raiooniks lõhkuda teeks asja segaseks, aga tarvituse korral saab komisjoni poolt, niisugustesse kohtadesse registreerijaid juurde lisatud. Ja ligikaudset jaoskondade suurust äratähendada ei ole võimalik, sest kaarti peal puuduvad mitmed külad ja üksikud talud ning nende maapinna suurus ei ole teada.” (Eesti Riigiarhiiv 1831.1.533)\nLoenduse ettevalmistamisel oli oluline korrastada ja täiendada linnaplaane, sest need olid seni üsna puudulikud. Osal plaanidel puudusid terved linnaosad. Linnades olid kasutada ka kvartalite plaanid, loenduskaarte toetasid elamute loendid. Alevites oli kasutada ainult elamute loend.\nLoendaja vastutas, et kõik tema loendusjaoskonnas asuvad eluruumid saaksid loendatud, sh ka elamute loendist puuduvad elamud. Erilist tähelepanu tuli pöörata valdade lahustükkidel asuvatele hoonetele:\n„Rahvalugemise instruktsioon N 1 § 8 järele seisab instruktori esimene töö selles, et ta tsensuse elamute nimekirjad, mis valla(alevi)valitsuste poolt kokkuseatud, läbi vaataks ja nendesse kokkuseadmise ajast sündinud muutusi sissekannaks; hoolitseks, et instruktori rajooni kuuluvad kõik eluasemed nimekirjas oleksid, juure arvatud ka need mis valla piirist lahus seisavad aga vallale administratiivselt alluvad. Iga kahtluse juures sarnaste elamute asjus tuleb vastava rajooni instruktori poole pöörata kindlaks tegemiseks, kumba rajooni ta kuulub. … Iseäralist tähelepanu piiri kindlaks tegemise peale tuleb neil instruktoritel pöörata, kelle piirid Narva ja Rakvere linnaga kokku puutuvad, et mõnd elumaja vahele ei jääks ehk kaks korda arvesse võetud ei saaks, nagu Joala, Naroova, Peetri, Rakvere, Sõmeru ja Rägavere valdade instruktorid.“ (Eesti Riigiarhiiv 4267.1.30)\nIgale vallale saadeti kaks eksemplari valla ligikaudse piirkonna sõjaväe kaarti, nn vene 3-verstast kaarti. Neile kaartidele tuli kanda valla ligikaudne piir ning elamute numbrid. Juhendi järgi tuli vallapiir märkida kaardile värviliste pliiatsitega, elamute numbrid musta tindiga ja olulisemad kohanimed punase tindiga. Kaardi juurde kuulus ka instruktori rajooni jaotamiskava ja elamute nimekiri. Jaotamiskavas toodi välja ligikaudne elanike ja hoonete arv ning jaoskonna ligikaudne suurus: linnades ruutsüldades, maal ruutverstades. Ka näidati ära jaoskonna kirjeldus ja elamute numbrid. Jaoskonnakirjeldused olid piirkonniti väga ebaühtlased. Näiteks Anna valla loenduskaart oli koostatud täpselt eeskirja järgides. Seevastu Petserimaa kaartidel puudusid enamasti talude numbrid ja ka külade lahkmejooned. Väidetavalt on kaardilt puudu ka mitu küla. Vallad ei moodustanud alati territoriaalset tervikut. Ahja valla kaardil on näha valla lahustükid. Ahja vallale kuulus Pedaspää küla Peipsi järve ääres ja Kaiaotsa kalapüüdja majapidamine Emajõe ääres. Andmed töödeldi valdade kaupa.\nAnna valla rahvaloenduskaart ja sinna juurde kuuluv „Rahvalugemise Ringkonna Instruktori raiooni jaotamiskava”\nAllikas: Eesti Riigiarhiiv 2301.1.55\nAhja valla rahvaloenduskaart ja sinna juurde kuuluv „Rahvalugemise Ringkonna Instruktori raiooni jaotamiskava”\nAllikas: Eesti Riigiarhiiv 3116.1.77\nOsa Petserimaa jaoskonna kaardist ja väljavõte märkusest jaoskonnapiiride kohta\nAllikas: Eesti Riigiarhiiv 1831.1.533\n1922. aasta rahva ja eluruumide loenduse tulemused avaldati kaardiköitena, mis sisaldas kaarte ja diagramme nii rahvastiku demograafiliste kui ka sotsiaalsete näitajate kohta.\nRahvastikutihedus valdades ja maakondades, 1922\nRahvastik soo, vanuse, kodakondsuse ja sünniriigi järgi, 1922\nRahvastiku tegevusala ja amet, 1922\nAllikas: Statistiline album. Vihk I, Maa ja rahvas = Album statistique. Volume I, Territoire et population / Riigi Statistika Keskbüroo. Tallinn 1925\nIga maakonna koha koostati analüütiline kogumik, mis sisaldas ka kaarte. Näitena on esitatud kaardid Järvamaa kogumikust.\nElanike arv valdades, 1922\nJärva maakonna rahvastik sünnikoha järgi, 1922\nJärva maakonna rahvastiku kirjutamis- ja lugemisoskus valdades, 1922\nAllikas: 1922. a üldrahvalugemise andmed. Vihik V. Järva maakond. Tallinn: Riigi Statistika Keskbüroo, 1923


Mis köögiviljad aitavad suurendada liige, Millised koogiviljad aitavad kaasa liikme suurenemisele\nMillised koogiviljad aitavad kaasa liikme suurenemisele, Mis on peenise suurendamiseks\nNitraadihirmus köögiviljade tarbimist piirama ei pea | Eesti | ERR\nEriti kahjulik on õlu, mis sisaldab fütoöstrogeene naissoost hormoonemis häirivad meeste hormonaalset taset. Potentsiaalhäirete peamine süüdlane on õlu. Sool - liigne kasutamine põhjustab turset, ummikuid vaagna piirkonnas, ainevahetushäireid.\nSuhkur - suures koguses maiustuste söömine aktiveerib insuliini tootmist, mis pärsib testosterooni sünteesi. Koogid, saiakesed, kommid aitavad kaasa rasvamassi suurenemisele, on organismile absoluutselt kasutud. Praetud toidud ja suitsutatud liha, kiirtoit - sisaldavad palju kantserogeenseid aineid, triglütseriide, mis soodustavad kolesterooli naastude ladestumist Millised koogiviljad aitavad kaasa liikme suurenemisele seintele. Luua tõkked piisavaks verevarustuseks.\nLihast pooltooted - sisaldavad suures koguses säilitusaineid, värvaineid, mis kahjustavad mehe reproduktiivtervist.\nIlma meeste tervist hävitavatest toodetest loobumata pole peenise laienemist võimalik saavutada. Alkoholi tarvitamine ja suitsetamine vähendavad peenise suurust cm võrra vasospasmi tõttu, mis häirib elundi täisvere täitmist.\nJäreldus Peenise pikkust ja paksust suurendava toidu pikaajaline tarbimine parandab oluliselt meeste tervist. Erektsioon muutub täielikuks ja stabiilseks, sperma kvaliteet paraneb. Vaagnaelundite põletikulised patoloogiad vähenevad, mis põhjustab enneaegset ejakulatsiooni. Need tegurid määravad seksuaalelu harmoonia.\nMillised tooted suurendavad peenist Õige toitumine on pikaealisuse võti. Samuti sõltub tema peenise suurendamise võime temast. Milliseid tooteid ja millistes kogustes tuleks tarbida, kaalume artiklis üksikasjalikumalt.\nMiks provotseerivad tooted gaasi moodustumist ja mis on nende oht? - Põrn\nUuringud näitavad, et ka sperma kvaliteet paraneb. Mereannid Peenise laiendamiseks ja potentsi Kuidas Zoom liige 3 4 Watch mõeldud tooted sisaldavad tingimata mereande.\nKõik köögiviljad on toitainerikkad\nLisaks peenise suuruse suurendamisele aitavad need kaasa inimkeha vitamiinide arvu suurenemisele: tsink ja küla, mille ülesanne on tagada potentsi ja eriti testosterooni säilimine. Köögiviljad puuviljadega Puu- ja köögiviljad sisaldavad kõige olulisemaid vitamiine, ilma milleta pole peenise kasvu võimalik suurendada. Igaüks neist võimaldab teil meeste peenise suurendamiseks algatada testosterooni kasvu.\nViide: Taskukohane suurendamine liige sellistes puuviljades on kiudaineid, suudab see tagada suguelundis rakkude kasvu, muutes selle suurust ülespoole.\nLisaks tagavad nad kogu organismi normaalse töövõime. Taimede erinevate ürtidega ürdisalati valmistamine erektsiooni suurendamiseks ja peenise suurendamiseks on optimaalne lahendus efektiivse tulemuse saavutamiseks ja eriti maitsva lõunasöögi jaoks. Kreeka pähklid Pähkel on joodirikas, mis on võimeline stabiliseerima ainevahetusprotsesse iga inimese kehas. Lisaks sisaldab see aminohappeid, ilma milleta ei saa keha normaalselt toimida.\nJagage köögiviljad tärklise kogusega\nSeda soovitatakse kasutada mitte ainult peenise suurendamiseks. Viide: piimatooted avaldavad positiivset mõju luude ja kogu organismi kui terviku seisundile. Peenise suurendamiseks soovitavad eksperdid suurendada järgmiste toodete tarbimist: keefir, kääritatud küpsetatud piim; õlid; värske piim - pakendamata. Piimatoodete peamine eelis meeste suguelundite suurendamisel on suurenenud proteiinisisaldus. Olemasolevad piimhappebakterid parandavad märkimisväärselt soolte tööd, eemaldades inimkehast toksilised ained.\nStatistika kohaselt on igal inimesel, kes regulaarselt sellist toitu tarbib, terviseprobleeme. Lisaks ei tohiks mehed tarbida: kohvi ja igas variatsioonis; alkohol on suguelundite jaoks surmav mürk; kange tee - parem on eelistada Poolliige Wiki suurused. Kui seda pole võimalik välistada, võite juua musta, kuid ainult nõrka ja väikestes kogustes.\nKahjulike toodete kõrvaldamisega saate mitte ainult loota positiivsele tulemusele vaadeldavas suunas, vaid ka parandada kogu organismi jõudlust. Populaarsed retseptid tervislikest toitudest Iga mehe dieet peaks sisaldama erakordselt tervislikke toite. Kõige tavalisemad retseptid, millest kindlasti kasu on: Mida peate liikme kasvamiseks sööma: millised toidud suurendavad kasvu?\nUusim vahend Dicki suurendamiseks Paljud mehed, kes on peenise laienemise protsessis, mõtlevad küsimusele, mida peate peenise kasvamiseks sööma?\nMõne kokkusobimatu toote kombinatsioon. Ühe söödud toidu suhtes allergilise reaktsiooni tagajärjel. Eelnevaga seoses sõltub probleemi lahendus rohkem toidu kvaliteedist. Kuid tasub kohe märkida, et on ebatõenäoline, et te ei saa üldse tooteid, mis põhjustavad gaasi moodustumist, kuna nende loetelu on üsna lai. Millised toidud põhjustavad soolestikus gaasistamist?\nTasub välja Millised koogiviljad aitavad kaasa liikme suurenemisele, millised toidud aitavad peenise kasvu kiirendada ja millised tuleks ära visata, et mitte pärssida? Lisaks peate tähelepanu pöörama jookidele, millel on meeste tervisele kahjulik mõju. Mis seal liikmel kasvab? Nende hulka kuuluvad vitamiinid, mineraalid, rasvad, happed, valguelemendid, süsivesikud jne. Mõned neist soodustavad meessuguhormooni tootmist, nagu testosteroon, teised on neutraalsed ja mõned isegi pärsivad selle sünteesi.\nKaasa igapäevasesse menüüsse Millised koogiviljad aitavad kaasa liikme suurenemisele grammi tumedat šokolaadi, mis aitab alandada kolesteroolitaset, parandab vereringet vaagnaelundites ja normaliseerib vererõhku, mis on tihedalt seotud meeste funktsioonidega.\nŠokolaadi tarbimine mõjutab peenise kasvu. Austrid sisaldavad suures koguses tsinki, mis on vajalik südame, lihaste ja loomulikult meeste reproduktiivsüsteemi normaalseks toimimiseks: Kahjuks pole sellise toote söömine sugugi odav, seega võib selle asendada kalkunilihaga.\nIgapäevases peenise laienemise dieedis tuleks lisada rasvaseid kalu - heeringas, lõhe, hiidlest, see on rikas rasvhapete poolest, mis on lihtsalt vajalikud keha täielikuks toimimiseks.\nKõige võimsamad tööriistad suurendamiseks Kutt läks abinõuga pisut liiga kaugele. Piim ja jogurtid on pakitud aminohapetega, mis aitavad lihaseid üles ehitada.


Oma kodu blogi: panga tõrksus laenu andmisel säästis Eesti paari elu suurimast veast - Sisekujundus ja sisustus - Kodustiil\nTänasest alustab Kodustiilis oma blogiga tartlanna Getter Madison, kes räägib kõigest koduga seonduvast alustades selle ostmisest ja laenu taotlemisest. Muuhulgas sellest, miks osutus panga tõrksus laenuandmisel suureks vedamiseks.\nMinu kodulaenu lugu – tahtsin võtta laenu 0-protsendilise sissemaksega ja lisatagatisega, kuna sissemaksuks minev raha oleks ära söönud sisustamisele ja mööblile kuluva summa. Tagatiseks korter Tartus. Teisi laenukohustusi pole, palganumber kenake. Paberil peaks olema ideaalne laenukandidaat – korralik ja stabiilne töökoht, ülalpeetavaid pole, kaastaotleja samuti hea palgaga – mõlemad IT-sektoris. Ei tundunud, et suuri takistusi teel saaks olla. Aga ikkagi oli. Ja närvikulu ka omajagu palju. Aga sellest kohe lähemalt.\nEsimene objekt, mille ostmist päriselt kaalusin, oli üks armas korter Emajõe kaldal. 100 ruutmeetrit, väga hea planeering ning mõnus asukoht. Hind 220 000 eurot. Esmane käik panka kinnitas, et see summa ei tohiks olla probleemiks. Aga ilmnes teine probleem. Kaastaotleja väljavõte polnud päris nii veatu, kui neile meeldinuks ja soovitati veel pool aastat oodata. Seni uurisin ja käisin erinevaid eluasemeid vaatamas ning vaikselt pidasin plaani, mida osta. Konkreetsest korterist loobusin, kuna hoolikalt järele mõeldes polnud siiski päris see, mida tahtsin. Elutuba-köök oleks võinud olla suurem, terrass samuti.\nPoole aasta möödudes hakkasid silma erinevad objektid, sealhulgas ka majad. Asusin kaaluma ise maja ehitamise võimalust. Imponeeris ka mõte tehasemajast. Siiamaani tunduvad need igati tasemel. Uurisin krundiostmist ja laenuvõtmist majale. See tundus tõeliselt keerukas teekond, eriti kui krundiostmiseks koheselt raha pole (valitud krunt olnuks 60 000 ja rohkemgi eurot). Mõtlesin läbi kõik võimalused, ent lõpuks pidin ikkagi ideest loobuma. Liiga suur amps tundus too hetk. Ja ilmselt ka olnuks. Pank annab sel puhul laenu välja etapiliselt ning vastavelt sellele, kui palju ehitatud on.\nSeejärel leidsin ühe imearmsa eramu Ihastes. Siseviimistlus oli suurepärane, planeering ka. Asukoht maaliline. Olin väga-väga sisse võetud. Hinnaks 200 000 eurot. Oluliselt mõistlikum ju, kui see korter, eks? Pangast tundus ka roheline tuli olevat, aga... Lisakulud muidugi oleks olnud päris suured (aed ümber, sisustus). Seega kokku ikka 240 000-250 000 eurot. Okei, mõtlesin, et pole see nii hull midagi, saame ju hakkama küll. Kutsusime maja vaatama ka ühe sugulase, kes üht-teist ehituskvaliteedist taipas. Tema aga oli arvamusel, et see maja ei ole oma hinda väärt ning tegi kvaliteeti maha. Oli selge, et hind on natuke liiga kõrge ja kuigi maja ise oli sümpaatne, siis pelgalt silmale ilusast ei piisa. Loobusin raske südamega. Tagasivaadates olen rahul, et ost tegemata jäi, sest ümbruskond on päris palju muutunud. Ilus metsake maha raiutud ja palju maju juurde kerkinud.\nAsusin uurima ka ridaelamuid. Ridakate seas meeldivad mulle ainult mittestandardsed lahendused – ühe korruse ja suurema köögiga. Ka neid oli turul paar päris huvitavat eksemplari, millest ühe peagi broneerisn – müügihinnaks 135 000 eurot. Õnneks oli broneerimistasu väike, sest õige pea sain aru, et see diil jääb katki. Ja väga hea, et jäi. Ma elan hetkel sellest ridakast paarisaja meetri kaugusel ja mõtlen iga päev sealt koeraga mööda jalutades, et põiklesin kuulist kõrvale. Olin tolleks hetkeks juba päris väsinud ja pettunud ning tahtsin midagigi ning hind oli ka piisavalt soodne. Väga vale suhtumine, muideks! Kinnisvara on ju üks elu kõige kallimaid oste, kindlasti ei tohiks seda teha valedel kaalutlustel. Katki jäi diil seetõttu, et hindamisaktis sai hind väiksem kui summa, mida laenata soovisime (ridakas + köögimööbel + ehituslikud muudatused). Tagasi mõeldes oleks olnud rumal võrdlemisi odavasse ridaelamusse lasta paigaldada 15 000 eurost köök ning teha luksuslikke ümberehitusi, mis kavas olid. Õnneks seda ei juhtunud. Broneerimistasust jäin ilma, ent see oli «koolituskulu» nagu mu üks kolleeg ütles. Ja tal oli absoluutselt õigus. See summa oli köömes minu pettumustundega, mida tunneksin praegu seal elades. Juba seda pilti vaadates tunnen ängi.\nKodu, mis kokkuvõttes õnneks ostmata jäi.\nVahepeal uurisin paari korterit. Jaama tänaval tulid müüki mõned lukskorterid, hästi ilusa ja kvaliteetse sisuga, ent hinnad jälle päris kõrged. Üle 200 000 euro, muidugi. Samuti meeldisid Kitsa tänava ning Tähepargi korterid. Pank ei ole sellistest objektidest vaimustuses, sest ruutmeetri hind on pisut liiga kõrge, ükskõik kui suur palk ka pole. Nende risk laenamisel on suur, eriti kui olukord turul muutub. Ja kui asja üle järele mõelda, siis ei tundu need objektid ka päris oma hinda väärivat. Vähemalt minu jaoks. Enamus korteritest on otsevaade naabri elutuppa. Not my cup of tea.\nJa siis... leidsin ühe teise ridaka, mille asukoht oli mõnus ja planeering väga sümpaatne. Ühekorruseline, avar, võrdlemisi suure köögiga. Kõik tundus kena. Hind polnud ka üldse paha – 170 000 eurot. Ridaka kohta pisut kallivõitu, ent omanäolisus korvas selle. Arendaja oli nõus ka mõned muudatused sisse viima. Kõik oli tiptop. Ja pangast tuli... JAH! Seekord siis laenutaotlusele. Eelmistel kordadel laenutaotluseni ei jõudnudki, sest eelnevalt tuli ette takistusi (liiga kallis ruutmeetrihind, madala väärtusega hindamisakt ja nii edasi). Mõtlesin, et nüüd küll läheb ostuks, aga siis...\nUurisin KV.EE-d ja leidsin ühe majakese. Kohe-kohe valmimas. Planeering oli ebareaalselt hea. Kõige parem üldse siiamaani. Mõtlesin, et okei, käin kohapeal ka ära, nagunii on midagi, mis ei meeldi. Läksin ning tundsin koheselt, et see on see. Olin absoluutselt lummatud, kui sellesse majja sisse astusin. See suur köök-tuba! 50 ruutmeetrit. Oeh, mis tantsuplats ja kui palju ruumi köögisaarele! «Just siia mahub mu unistuste köök,» mõtlesin. Seinad olid värvitud ning see värv oli samuti väga-väga ilus. Helesinised seinad, millele kontrastiks tumesinine. Ka plaadid olid märgruumidesse pandud ja needki oli hästi valitud. Olin lausa jahmunud, sest tavaliselt valitakse ikka odavamad või iseloomutumad lahendused. Asukoht oli kena, hoovis kasvamas mitu armsat männipuud. Terrass suur ja avar – päeva- ja õhtupäiksesse. Isegi katus oli peakohal, et vihmase ilmaga grillida. Kõik oli lihtsalt ideaalne. Aga pank? Kas nemad ka nii arvasid? Ruttasin uut taotlust esitama teades, et eelmine kaotab kehtivuse. Teadsin ka, et sellele majale on veel mitu paari soovijaid. Pidin olema kiireim, muidu jäänuks ilma! Aga ei jäänud ning kirjutan hetkel siit samast majast teile seda blogipostitust.\nSee õige kodu.\nPangas läks kõik hästi, summa sobis neile (soodsam kui Ihaste maja, aga kõrgema ehituskvaliteediga), lisatagatis samuti sobis, kõik dokumendid olid korras ning ostmine võis alata! Kuna kasutusluba veel too hetk ei olnud, siis pank enne ka laenu ei väljastanud, kui luba käes. Lepingu sõlmisin muidugi ära, aga väljamakset enne ei toimunud. Esialgne leping kehtis paar kuud, selle aja jooksul oli vaja kasutusluba ka saada. Ning see juhtus viimasel hetkel, kuna vald on jube aeglane. Ajas seda asja muidugi ehitaja ise. Sain veel sisse valida põrandad, liistud, uksed ja nipet-näpet muudki. Köögitellimuse andsin ka ruttu töösse, sest see valmis kolm kuud. Ja lihtsalt võrdluseks – kui pangad üldiselt lubavad kuni 40 protsenti palga ulatuses laenukohustusi, siis meil sai selleks 15 protsenti. Ja me olime väga riskivabad kliendid tegelikkuses – seda kinnitas ka madal laenuintress, alla kahe protsendi.\nKokkuvõtteks ütleks nii, et ilmselt kui pank annaks laenu kergemini ja ei oleks nii valiv ruutmeetri hinna suhtes, oleks valituks osutunud mõni teine kinnisvara, mille varem leidsin. Küll aga on mul ääretult hea meel, et nii ei läinud! Sest see maja on minu jaoks just see, mida ma soovisin. Ei ühtki miinust, ainult plussid. Ma tunnen iga päev siin elamisest rõõmu ning olen tänulik, et just nii läks. Vahel head asjad lihtsalt võtavad aega. Aga need tulevad, kui lasete sel juhtuda!\nMeelespea kodulaenutaotlejale minu kogemuste põhjal:\nGetteri tegemistega saab kursis olla ka tema blogi ThymeOut kaudu.


- Valus vana harja murd\nEVS Kevadine võõras läheb tühja kõhuga koju Sel juhul on sideme tekkekohas rikutud vereringet. Valu hüppeliigese murdes Hüppeliigese murru valud on üsna tugevad, need tekivad nii neil juhtudel, kui inimene üritab liikuda, kui ka puhkeolekus. Igaüks oma õnne sepp. Kahjustatud alale tuleb kinnitada külm ese.. Kindlasti ei ole meie eesmärgiks naeruvääristada rahvameditsiini, aga samal ajal oleme tänulikud, et kaasajal on olemas ravijuhised ning teadmine, millised sekkumised on tõhusad ning millised seda ei ole.\nEVS Igaüks teab ise, mis ta teeb ja mis ta sööb. EVS Ika kant lõikab Ikka abi saab, kui arstitakse.\nEVS Ilm õpetab hilja. EVS Ilm õpetab inimese, raske koorm hobuse. EVS Ilm teeb, ilm sööb.\nVana murtud jalg valutab, mida teha - Cubit\nSelle luumurru keerukus seisneb selles, et esimest korda mitu minutit pärast vigastust ei pruugi ohver isegi oma kahju märgata, kuna ta tunneb end üsna normaalselt ega suuda oma seisundit objektiivselt hinnata.\nEVS Iluga ei keedeta leent, karvaga kapsaid. EVS Ilus hobune, ilusad valjad. EVS Ilus ilmale, kuulus kõigile, kodu ei kõlba kuhugi. Ilus nägu, paha tegu.\nEVS Ilus peenikest pidada, kuri peenikest kududa, paha pesta peenikesta. EVS Ilus õun, uss sees. EVS Inimene ei kasva karistuseta. EVS Inimene eksib sõna pealt, hobune nelja jala pealt. EVS Inimene läheb aasta vanemaks, kaks targemaks.\nEVS Inimene läheb õnne peale, sikk sarve peale.\nEVS Inimene läheb vanemaks, tõbi nooremaks. EVS Inimene mõtleb, Jumal juhib aitab, teab. EVS Inimene nina otsa näeb, ea otsa ei näe.\nEVS Inimene on kolm korda rumal: esmalt lapsepõlvessiis paari minnes ja lõpuks vanas eas. Inimene on loodud tööd tegema, lind laulma.\nEVS Inimene on ukse teinud, aga uks ei ole inimest saanud. EVS Inimene peab enam mõtlema kui rääkima. EVS Inimene püüab raharaha hinge. EVS Inimene saab töö eest, lind laulu eest. EVS Inimene õpib niikaua kui elab. EVS Inimene püüab ikka suuremat suutäit Tahvlid ja nende haigused suhu mahub.\nEVS Inimese nägu ununeb, teod ei unune. EVS Inimese tahtmine on ta taevariik. EVS Isa ema süda laste küljes. EVS Isa hirm kõigeks eaks. EVS Isa kogub, poeg pillutab. EVS Isa kuri, ema kuri, veel kurjem venna naine. EVS Isa olgu sikk ehk sokk, kui aga ise olen mees. EVS Isa, pea kübar peas, kuni elad laste seas!\nEVS Isa saab küll naise, aga lapsed ei saa ema. EVS Isa sepp, poeg sepp, poja pojast saab mitu seppa.\nEVS Isa sõna enam kui ema vits. EVS Isaga kaob pool kodu, emaga terve kodu. Ise ees, ise rees, ise ree pära peal. EVS Ise meesise mehike. EVS Ise tarkusise kavalus. EVS Jaagupipäeval lüüakse raudnael rohu sisse. EVS Jaagupipäevani salve, pärast jaagupit salvest väljaa. EVS Valus vana harja murd surmahoop.\nEVS Jalg seina, hambad varna. EVS Joobnud tuntakse jalust. EVS Jooda meest, Valus vana harja murd mees näitab oma taba. EVS Joodik sööb, joodik joob, joodikule Jumal annab ka. EVS Joodikud kukuvad pehmesti. EVS Julge hundi rind on rasvane Julge koer müüb vahel naha.\nEVS Julge pead toidab, arg suretab. EVS Julgele hundile tuleb pea ots. EVS Julgus ei aita Jumala vastu. EVS Julgus ei varja sõjameest surma eest. EVS Julgus on suurem kui vägi. Valus vana harja murd Julgus tõstab, julgus tapab.\nEVS Jumal loonud lollikese, loob lollikesele ka mollikese. EVS Jutt suurem kui asi. EVS Jutt tuleb jutust, kõne kõnest. EVS Jänes šampust ei joo. Jänes teeb öösi rohkem jälgi kui lammas kogu suvel. EVS Järv küla iluks, tüdruk maja iluks.\nEVS Jõua aegamööda! EVS Jõudu mööda igaüks elab.\nEVS Jõuluõhtu jõudes õhtu jõuab tuttu kätte. EVS Kaaren kaarna silma välja ei noki. EVS Kaaren lepib kaarnaga. EVS Kaasavara kaotab naise tüdruku vead. EVS Kade kaob, karvad jäävad suitsema. EVS Kade langeb ikka iseenese mõõka. EVS Kadeda kari ei kasva ega õela õu õitse. EVS Kadeda kodu ei suitse, õela au ei õitse. EVS Kadedus kaabib iseennast ja ihnus imeb ise oma rammu. EVS Kadedus katkub oma kana.\nEVS Kahe käega ei saa enam tagasi, mis ühe käega välja viskad. EVS Kahel ikka kahe nõu.\nEVS Kahele surra liig, kolmele elada vähe. EVS Kahju ei tule kell kaelas. EVS Kahju ja õnnetus ei sõida kellaga. EVS Kahju õpetab mehe kavalaks. EVS Kahju päästab silmad lahti.\nEVS Kahju teeb targaks. EVS Kaja oskab iga keelt. EVS Kaks kassi ei sünni ühte kotti.\nEVS Kaks kolmat ei jätä. EVS Kaks kõnelevad, kolmas olgu vait. EVS Kaks leekuningat ei mahu ühe katuse alla. EVS Kaks silma ulatuvad kaugemale kui üks.\nEVS Kaks uhket ei või üheskoos käia.\nEVS Kala otsib, kus sügavam, inimenekus parem. EVS Kaliära kääri üle jõu ääre! EVS Kana otsid, muna kaotad.\nEVS Kandjal ei puudu maad ega sõudjal vett. EVS Kannatajal ikka kaks otsa. EVS Kannatus võidab kõik.


Skye ootab rauli hommikul kell üheksa hotelli lobbys. Skye on noor poiss, eluaegne hanoilane, õpib ülikoolis viimast aastat hotelli- ja turismimajandust ning raul sai temaga kontakti läbi hanoikids.org organisatsiooni. Hanoikidsi eesmärk on turistidele pakkuda tasuta giiditeenust kohalike tudengite poolt, et nad saaksid oma inglise keelt praktiseerida ja raul ilmselgelt ei jäta sellist võimalust kasutamata. Skye ja raul hulguvad kahekesi kogu hommiku mööda Hanoid ringi, astuvad labi Hanoi Hiltonist, otsivad Hoang Khiem järvest iidset kilpkonna ning helbivad tänavakohviku teisel korrusel roomsalt pho bo d, lahates tundide kaupa Vietnami ja Eesti majandust, ajalugu, kultuuri ja inimesi. Raul püüab talt välja pinnida ka üht-teist ülejäänud Vietnami kohta, et vahest saab kohalikult mingeid häid näpunäiteid, aga Skye, vaene laps, on elu jooksul Hanoist ainult korra välja saanud, kui ta käis oma vanatädil külas Hoi Anis, ning sellest saadik on tema suureks unistuseks enne surma Vietn\nSee algab siis, kui raul on ennast Helsingist Bangkokki suunduval lennul just mugavalt sisse seadnud. Voi ei, tegelikult siiski algab see siis, kui tema korvale maabub noor poiss, kes sirutab kohe käe välja ja tutvustab ennast kui Anthony. Tuleb välja, et Anthony on inglane, pärit Manchesterist, ning ta on kolmapäevast saadik joonud ning ei näita vähimatki märki sellest, justkui oleks tal lähiajal plaanis tsükkel lopetada. Seetottu ta nii lohnalt kui välimuselt meenutab natuke viinavaati kukkunud kassi. Eelmisel ohtul Londonis oli tal tekkinud probleem, et ootamatult oli ta peoseltskond laiali lagunenud ning naine polnud teda enam koduuksest sisse lasknud, mistottu otsustas Antony jätkata pidutsemist Bangkokis. Lennuk pole veel liikumagi hakanud, kui Anthony juba kougib välja mehise pudeli konjakit ja votab sealt punnsuutäite kaupa. Kehaehituselt on tegemist endise poksijaga ja tema Manchesteri aktsent muudab ta kone juba alkoholitagi raskesti arusaadavaks, nii et rauli ja\nHuvitav lugu reisimisega - mida rohkem sa reisid, seda vähem on sul vaja. Namiibiasse läks raul seljakotiga, mis oli lõhkemiseni täis varustust, mida võis vaja minna, seda vaatamata sellele, et ringi sai hulgutud neljases seltskonnas. Viieks nädalaks H-ga Aasiasse minnes, oli kaasaveetavate seljakottide kaal 22 kilo. Nüüd, mõni tund enne väljalendu Vietnamisse, vaatab raul nukralt seina najal lössis olevat üheksakilost pooltühja seljakotti ja mõtleb, et mis küll olid need olulised asjad, mida sai kunagi seljas ja autos nädalate kaupa kaasa taritud, aga ei tule midagi olulist meelde. Aa, valetan. Seda blogipostitust kirjutades meenus, et üks pastakas oleks ka hea kaasa võtta. Paarkümmend grammi kohe juures.\nRaul avastab, et reisini on täpselt neli päeva, ning tema ettevalmistustööd piirduvad sellega, et on saanud broneeritud paar ööd Hanoi hotellis ning ööbussireis Sapasse, vaatamata kõigile soovitustele, et jumala eest hoida ennast Vietnami ööbussidest eemal. Lisaks selelle on toa põrandale kuhjatud hulk asju, mida ilmselt oleks vaja kaasa võtta, aga võib-olla ka mitte. See kuhi on seal olnud juba mõnda aega, vahepeal saab sinna asju lisatud ja vahepeal ära võetud. Tundub ka, aga pole kindel, et hiired on teinud kuhja pesa. Raul kallab omale klaasi veini ja mõtleb, et käib küll ettevalmistuseks, küll Murphy hoolitseb muude korrektuuride eest.


Eesti konjunktuuriinstituut: ümbrikupalka makstakse vähem ja salaviina müüakse peamiselt kodudes | Õhtuleht\nToimetas Piret Pappel, 28. mai 2015 16:11\nSalasigaretidFoto: TOOMAS HUIK\nEesti konjunktuuriinstituudil valmis varimajanduse uuring, mis käsitleb illegaalset alkoholi ja tubakatoodete turgu ning ümbrikupalkade temaatikat. Uuring põhineb 2014. aasta lõpus täiskasvanud elanike hulgas läbi viidud küsitluste tulemustel ja statistika analüüsil.\n„Varimajanduse mõju ja osakaal Eesti majanduses on stabiilselt vähenemas, üha suurem hulk ettevõtjaid ja töötajaid peab oluliseks ametlike lepingute alusel töötamist ja maksude ausat tasumist," sõnas Eesti Konjunktuuriinstituudi direktor Marje Josing.\nOsalise ümbrikupalga saajate arv on viimase kuue aasta kõrgeim (45)\nMaksu- ja tolliameti teabeosakonna juhataja Tõnis Kuuse sõnul on ümbrikupalkade vähendamiseks teinud suure töö ära ettevõtjad ise, kes on tulnud kaasa töötamise registreerimise muudatusega.\n„Eelmise aasta tuludeklaratsioonide järgi tekkis ametlik sissetulek esmakordselt üle 20 000 isikul. Samal ajal on püsivalt suur probleem osalise ümbrikupalga maksmine. Selle lahendamisel on oluline roll ka ettevõtjatel, et tulla vastu töötajate kasvavale ootusele saada ametlikku sissetulekut," rääkis Kuuse.\nSalaalkoholi uuringu põhjal selgus, et alkohoolseid jooke tarbis 2014. aastal üldse 79% vastajatest ja neist 3% oli aasta jooksul ostnud ka salaalkoholi. Eelnenud aastaga võrreldes on illegaalse alkoholi tarbijate osakaal vähenenud 1%-punkti võrra.\nSalaalkoholi osteti peamiselt odavama hinna tõttu – madala hinnaklassi viinaga võrreldes oli salaviin 30% odavam. Illegaalse alkoholi kaubandus on muutunud varjatumaks ja müük on aina enam avalikest kohtadest liikunud privaatsemasse keskkonda -nii oli 2014. aastal 73% tarbijatest ostnud salaalkoholi müüja juurest kodust.\nEesti Konjunktuuriinstituudi arvutuste alusel tarbiti 2014. aastal ühtekokku 1,4 miljonit liitrit salaalkoholi, mis moodustas Eesti elanike tarbitud viinast 17-21%. Illegaalse alkoholituru tõttu jäi riigil aktsiisi- ja käibemaksu näol saamata ligikaudu 11,8 miljonit eurot.\nSalasigaretid on Kirde-Eestis menukad\nKa illegaalsete sigarettide tarbimine on vähenenud. Salasigarette oli 2014. aastal ostnud teadlikult 19% suitsetajatest, aasta varem oli neid 21%. Peale ostjate vähenemise tarbiti salasigarette ka harvemini – neid pidevalt ostnud suitsetajate osakaal langes 5%-lt 3%-le.\nKõige enam oli salasigarettide ostjaid Kirde-Eestis, kus neid oli teadlikult ostnud 56% suitsetajatest. Illegaalsete sigarettide ostjaid oli enam ka mitte-eestlaste, 18-29 aastaste ja madalama sissetulekuga elanike hulgas.\nNaine | Blogid\nKuidas suurele salaviinavabrikule lõpp tehti (2)\nSalasigarettidega kaubitsetakse kõige sagedamini tänaval, kust neid oli hankinud ligi pool illegaalsete sigarettide ostjatest. Peamiselt on salasigaretid pärit Venemaalt, aga ka Valgevenest.\nEKI arvutuste kohaselt realiseeriti 2014. aastal Eestis 430 miljonit salasigaretti, mis moodustas 19-22% kogu sigarettide siseturumahust (st. turistide ostusid arvesse võtmata). Riigil jäi illegaalse sigaretikaubanduse tõttu saamata ligikaudu 58,5 miljonit eurot aktsiisi- ja käibemaksu.\nÜmbrikupalka saanud töötajate osakaal 2014. aastal langes, moodustades 7% kõigist palka saanud inimestest (2013. aastal 11%). Illegaalne töötasu moodustas ümbrikupalka saanud inimeste sissetulekutest 33% (2013. aastal 39%). Kõige rohkem on mustalt töötamine levinud ehitusvaldkonnas, kust oli töötasu saanud 31% kõigist ümbrikupalga saajatest.\nTööl käivatest elanikest 71% ei pooldanud ümbrikupalkade maksmist, samas 7% oli mustalt töötamise poolt. Ümbrikupalga saajatest pooldas illegaalset töötasu aga 30%. Kuigi ümbrikupalkade maksmine on vähenenud märkimisväärselt, jäi riigil selle tulemusel 2014. aastal laekumata maksude näol saamata 93 miljonit eurot.\nEesti konjunktuuriinstituut on majandus- ja lommunikatsiooniministeeriumi tellimusel teinud illegaalse alkoholi ja tubakatoodete tarbimise ning varimajanduse uuringuid alates 1998. aastast.


Liikluskorralduse muudatused Kooli teel (17.-23.04)\nSeoses Kooli tee asfalteerimistöödega 17.04 – 23.04 on Kooli tee liiklusele olenevalt tööde iseloomust piiratud või suletud. Piirangud või sulgemised toimuvad vastavalt tööde ala kulgemisele ja tööde iseloomule.\n17.04 – 19.04 on planeeritud kergliiklusteede asfalteerimine ja alates 19.04 sõidutee asfalteerimine. Tööde periood võib muutuda olenevalt ilmastikutingimustest. Palume jälgida kehtestatud ajutist liikluskorraldust.\nLastevanematel, kas viivad lapsi autoga Püünsi kooli või lasteaeda palume ümbersõiduks kasutada Reinu teed – Vanapere teed.\nValla bussiliin V5 on suunatud ümbersõidule mõlemal sõidusuunal marsruudil Rohuneeme tee – Reinu tee – Vanapere tee – Vanapere põik tee – Reinu tee, tehes ajutised peatused Haabneeme – Kelvingi – Leppneeme suunal Reinu tee alguses ja Vanapere põik teel ning Kelvingi – Haabneeme suunal Vanapere teel vahetult peale Vanapere põik ristmikku.\nÜmbersõidu ajal ei peatu bussiliin V5 Suureniidu ja Püünsi kooli peatustes.\nEhitustöid teostab ja liiklusohutuse eest vastutab Tref Nord AS, projektijuhi telefon 503 2728.\nPalume rekonstrueerimistööde ja sellest tingitud liikluspiirangute osas mõistvat suhtumist, olla piirkonnas eriti tähelepanelikud ning jälgida ajutist liikluskorraldust.\nKüsimused ja ettepanekud Viimsi valla teede talihoolde teemal on oodatud tel: 5301 5855 (24h), e-post: viimsivald at trev2 dot ee. Teed hoiab korras AS TREV-2 Grupp.


filateelia.ee – Lehekülg 5 – Eesti filateelia veebikülg\nXXIII taliolümpiamängud toimuvad 9.- 25.veebruarini 2018 Pyeongchangis, Lõuna-Koreas. Uute aladena on mängude kavas lumelaua big air, curlingu segapaarid, kiiruisutamise ühisstart ja mäesuusatamise võistkondlik segavõistlus. Eesti sportlased osalesid taliolümpiamängudel esmakordselt 1928. aastal Sankt Moritzis Šveitsis. 5 sportlast on alates 1964. aastast koju toonud 9 medalit (5-2-2): Ants Antson kuld (1964), Allar Levandi pronks (1988), Jaak Mae… Read More »\nKollektsionääride laat Tartus 05.11.2017\nTartu Filatelistide Selts korraldab 05.11.2017 Tartu Hansa Koolis (Anne 63) kell 8:30 – 13 kollektsionääride laada. Tartu 2017. aasta kollektsionääride laadad filateelia foorumis.


Inglise kuningakoja kuninglikud afäärid - Maaja Koduleht\nInglise kuningakoja kuninglikud afäärid\n23rd September 2018 11th March 2021 Guido\nInglased on ääretult uhked oma traditsioonidele, miilidele, gallonitele, vasakpoolsele liiklusele ja eelkõige muidugi monarhiale. Väikeste tõusude-langustega on Inglise kuningakoda endiselt suure au sees.\nKuigi konstitutsioonilist monarhiat on võrreldud majaga, kus pole kassi – kasu temast pole – kahju ta ka ei tee, las siis olla pealegi. See selleks, kuid ainult monarh saab rahuldada kodanluse edevust. Ainult tema kuninglikul kõrgusel on õigus jagada aadlitiitleid ja tõsta see või teine tegelane üheainsa suletõmbega aadliseisusesse. Aadlitiitel on aga tavakodanikule sama mis palderjan kassile…\nSee oli 20. sajandi unelmate pulm. 32-aastane Walesi printsi Charles Philip Arthur George Windsori ja 20-aastane leedi Diana Spencer otsustasid leivad ühe kappi panna. Üle 750 miljoni inimese kõikjal maailmas vaatasid 1981. aasta 29. juulil, kuidas Diana rahvahulga ovatsioonide saatel St. Pauli katedraali treppi mööda ülespoole astus. Muinasjutuline vaatepilt aitas inglastel vähemalt mõneks päevaks unustada oma suure tööpuudusega seotud mured.\nAasta pulm. Diana ja prints Charlesi pärast laulatust 29. juulil 1981.\nKõigi väliste tundemärkide järgi oli tegemist armastusabieluga. Prints Charles oli leidnud oma muinasjutuprintsessi. Tõsi, Diana õed ei soovitanud tal printsiga abielluda. Muidugi ei võtnud Diana nõu kuulda. Pärast uhkeid pulmi algas tema tõus ujedast lasteaiakasvatajast südamete printsessiks. Kui Diana 1982. aastal tõi ilmale troonipärija prints Williami ja 1984. aastal varumehe prints Harry, näis tema õnn olevat täiuslik.\n1992. aastal, kui ilmus Andrew Mortoni „Diana tõetruu lugu” (Diana: Her True Story), muutus aga see imeilus muinasjutt farsiks ning avalikkuse ette toodi kuningakojas rohkem kui poole sajandi jooksul aset leidnud suurim skandaal.\nÜks kuningliku perekonna ülesandeid paistab olevat oma alamate regulaarne skandaalidega lõbustamine. See hoiab rahva mõtted eemal niisugustest halbadest asjadest nagu sõda, katk, näljahäda, kuritegevus ja maksud. See ühendab rahvast, kes jagab ühiseid emotsioone, olles tunnistajaks kuningakoja hämmastavatele veidrustele, ning annab jutuainet. Kui Charles II vallatles apelsinimüüja ja näitlejanna Neli Gwynne’iga, oli rahvas skandaalist šokeeritud. Ent inimesed olid ühtlasi rahul, et vastne kuningas ei kuulunud nende igavate vanade puritaanide hulka, kes aastakümme tagasi olid jõulud ära keelanud. Apelsine müüdi vabalt tänaval. Teatrid olid jälle avatud ning publik võis taas näha näitlejannasid ja eriti nende jalgu. Peale Nelli oli veel palju trullakaid noori naisi, kes võisid härrasmehi kuuepennise eest kenasti lõbustada.\nIgavene prints Charles (fotol 21-aastane).\nEnt Charlesi ja Diana silmakirjalik abielu ning selle šokeerivad paljastused läksid liiga kaugele. Rohkem kui kuue aasta kestel raputas skandaal monarhia alustalasid. See viis kuninganna niikaugele, et ta kaebas vähemalt ühe kohutava aasta üle. Ning tedagi sunniti makse maksma, nagu tegid seda tavalised kodanikud.\nPole raske mõista, millest skandaal võrsuma hakkas. Prints Charlesi kasvatus oli ajaloolistest eeskujudest läbi imbunud. Kuninglikes perekondades peeti üldiselt vastuvõetavaks abieluinimeste truudusetust, ent nad pidid sündsuse pärast siiski kokku jääma. Eriti Inglise kuninglikes perekondades olid mehed truudusetud ning nende kannatavatelt naistelt oodati sellega leppimist. Praeguse dünastia esimene kuningas George I saabus 1690. aastal Hannoverist Inglismaale koos kahe armukesega, keda hüüti „taputeibaks”ja „elevandiks”, sest üks oli pikk ja peenike, teine lühike ja paks. Ta jättis maha ja sulges kindlusemüüride vahele oma naise, sest too oli olnud hulljulge ja samuti armukese võtnud.\nCharlesi vana-vana-vanaisa Edward VII, kõikjal näitlejannade ja prostituutide hulgas tuntud kui lihtsalt Bertie, šokeeris rahvast oma kiimaliste tegudega, samas kui tema kohusetundlik naine kuninganna Alexandra mitte ainult ei leppinud mehe truudusetusega, vaid oli ka tema armukeste vastu kena. Ta isegi lubas ühel neist surmahaiget kuningat külastada.\nDiana uje pilk lummas kõiki. Oma populaarsuse tipus oli Diana enim pildistatud naine maailmas.\nEhkki Charles ei pääsenud naistemehena Bertiele ligilähedalegi, tegeles ta siiski sarvede mahajooksmisega. Mitmed ta varasemad naistelood jõudsid ajalehtedesse. Fleet Streeti kõmulehtede järgi kaotas Charles süütuse Lucia Santa Cruzile, Tšiili saadiku tütrele, kui ta oli Cambridge’is üliõpilane ja pisut üle 20 aasta vana. Neiu oli tollal aspirant ning printsist kolm aastat vanem. Hiljem ründas südikas prints Newham College’i, kus õppisid ainult naised, müüre ning jagas voodit Malta kindralkuberneri tütre Sybilla Dormaniga. Varsti pärast seda pildistati teda Trinity College’i maiballil Audrey Buxtoni saatjana.\nTa suutis suurema osa aristokraatlikke kaaslannasid ajalehtede kõmuveergudelt eemal hoida. Nende hulgas olid Wellingtoni hertsogi tütar leedi Jane Wellesley, Northumberlandi hertsogi tütar leedi Caroline ja leedi Victoria Percy, Westminsteri hertsogi tütar Leonora ja tema õde Jane, kellest sai Roxburghe’i hertsoginna, Rutlandi hertsogi tütar leedi Charlotte Manners ja tema nõbu Elizabeth, Lothiani markii tütar leedi Cecil Kerr, Graftoni hertsogi tütar leedi Henrietta Fitzroy, lord Astori tütar Angela, lord Rupert Nevilli tütar Angela, nrjohn Russelli tütar Georgiana ja nii edasi – esindatud oli kogu Burke’i aadelkond. Ta hoidis need armuseiklused vaka all, kutsudes noored daamid külla Broadlandsi, oma onu Dickie ehk lord Mountbatteni maamõisa.\nTeed on lahku läinud.\nEnt seiklus jõudis avalikkuse ette. Ajakirjandus spekuleeris ärevalt prints Charlesi ja leedi Tryoni ehk Kanga (ingl kanga „känguru” – toim) suhete teemal ning väljendas snobistlikku halvakspanu, kui prints oli maitsnud Sabrina Guinnessi, kuulsa õlletöösturi tütre huuli.\nKui prints hakkas suhtlema rikka ja stiilse Davina ShefFieldiga, paljastas tolle hüljatud armuke James Beard pühapäevalehtedele saladuse nende mõnusast kooselust. Lehtedel oli aga pidupäev, kui prints Charles hakkas kohtamas käima lord Mantoni tütre Fiona Watsoniga. Volüümikas Fiona oli kunagi teinud aktifotosid ajakirjale Penthouse, seega täiendas kuninglikku skandaali ka mahlakas pildimaterjal.\nSeejärel, 1972. aastal kohtas Charles oma elu armastust Camilla Shandi. Neid tutvustas Annabelsis peenel Mayfairi diskol kaardiväeohvitser Andrew Parker-Bowles, Camilla hilisem petetud abielumees.\nCamilla ei teinud oma skandaalsest kavatsusest saladust. Ta tutvustas end printsile kui Alice Keppeli, Edward VII viimase armukese lapselapselast. Alice’i kuulsad sõnad olid, et tema töö on „algul kurameerida ja seejärel voodisse hüpata”.\nSõites Pariisis Pont de l’Alma tunnelis vastu tugiposti, paiskus Mercedes-Benz S 280 mitu korda üle katuse. Diana austaja Dody ja autojuht said silmapilk surma. Diana suri mõni tund hiljem haiglas ning ainult ihukaitsja Rees-Jones pääses raskete vigastustega.\nCamilla ja prints said suurepäraselt läbi. Neile mõlemale meeldis ratsutamine, maakohad, aiandus ja arhitektuur. Neil oli ka ühesugune nooruslik huumorimeel. Ent vahele tulid kohustused. Troonipärijana pidi Charles andma oma panuse relvajõududes. Vastu tahtmist jättis ta Camilla sadamasse maha ja asus oma laevale Minerva. Camilla oli juba varem mõistnud, et tema pole sellest materjalist, millest on tehtud kuningannad. Neli nädalat pärast seda, kui ta oli oma printsile lahkumissuudluse andnud, võttis ta vastu Andrew Parker-Bowlesi abieluettepaneku. Mõne kuu pärast olid nad abielus ning juba järgmisel aastal sai prints Charles nende esimese lapse ristiisaks.\nPrints Charles lohutas end teiste naistega. Pärast tema juures Buckinghami palees õhtustamist jäid paljud naised ööseks. Printsi kammerteener leidis majast pidevalt naiste aluspesu. Pesu pesti puhtaks ning tagastati Asprey karbis omanikule, juhul kui see oli teada. Ülejäänud esemed anti palee teenistujatele, kellest paljud olid homod. Palee suutis nende armulugude detailid ajakirjandusele kättesaamatuna hoida. Prints Andrew rääkis ühele oma sõbratarile, et Charles püüdis võistelda Warren Beattyga, kes olevat maganud iga Hollywoodi staarihakatisega. The Daily Mail koguni teatas, et Charlesil on altkäemaksufond, et maksta kinni nende naiste vaikimine, kes ei tahtnud olla kord kasutatud ja siis kõrvale lükatud.\nInglise ajakirjandus ja televisioon võimendasid kurba sündmust, muutes üldrahvaliku leina massipsühhoosiks. Buckinghami palee ja Diana viimase elupaiga Kensingtoni palee värava ette toodi kümneid tuhandeid lillekimpe. Mõne päevaga osteti kogu London lilledest tühjaks. Kauplused saatsid kiiresti tellimusi isegi kaugele Lõuna-Aafrika Vabariiki.\nSellel perioodil kohtus Charles Sarah Spenceriga, Diana vanema õega, keda peeti abikaasaks kõlbmatuks, kuna ta oli kirglik suitsetaja. Vahepeal oli nooremal vennal prints Andrew’l põgus armusuhe Diana endaga.\nCharles oli nüüd 30-aastane ning tundis pidevat survet teha, mida troonipärija peab tegema – andma rohkem pärijaid. Talle sobiva naise otsingud olid täies hoos. Põhjalikult vaadati üle välismaised printsessid, sealhulgas Luksemburgi Marie-Astrid. Ent kõik, kes olid sobivas vanuses ja vastuvõetava ühiskondliku positsiooniga, olid katoliiklased. 1701. aastast pärineva abieluseaduse järgi oli troonipärijal võimatu katoliiklasega abielluda.\nSeega otsis kuninglik perekond kodule lähemalt ning varsti jäädi pidama Dianal.Temas oli olemas kõik see, mida võidi soovida – ta oli inglanna, kõrgklassist, naiivne ja tema enda määratluse järgi mitte eriti arukas. Veelgi tähtsam – ta oli neitsi. Vähemalt tema onu lord Fermoy väitis seda kindlalt, ehkki keegi ei küsinud, kuidas võis ta seda teada.\nTema neitsilikkus oli tähtis ka seoses Inglise põhiseadusega. Catherine Howard oli riigireetmise eest hukatud mitte ainult seetõttu, et ta Henry VIII-ga abielus olles kellegi teisega kurameeris, vaid ka seetõttu, et oli oma neitsilikkuse kaotanud enne abielu.\nIlmselt ei olnud ükski mees Dianaga kuigi kaugele jõudnud. Ka mitte kirjanik ja seltskonnategelane George Plumptree, kellega Diana oli rohkem kui aasta kohtamas käinud. Või vähemalt ei öelnud nad seda. Avalikkus neelas selle alla, osalt seetõttu, et Diana paistis olevat „see õige”. Oma punastamise, kenaduse ja süütult kõrvale pööratud pilguga oli ta selle osa jaoks justkui loodud. Ta kehastas kõigi kujutlust värskest rikkumata neiust, kes abiellub printsiga valgel hobusel.\nPirnts Charlesi suur armastus Camilla Parker-Bowles (vasakul).\nEnt Charles ei olnud prints valgel hobusel. Tegelikult oli ilmne, et ta suhtub oma kenasse noorde pruuti külmalt. Paari esimeses näost näkku intervjuus ajakirjanikega küsiti temalt, kas ta on Dianasse armunud. Ta vastas kohmetult: „Jah, mida see ka iganes tähendaks.”\n„Ma arvan, et kohutavalt paljudel inimestel on armastusest väär ettekujutus,” oli ta öelnud ühes intervjuus neli aastat varem. „Tegelikult on see midagi enamat kui meeletu armumine. Põhiolemuselt on see väga tugev sõprus. Ma arvan, et on suur vedamine, kui leiad õige inimese, kes on veetlev nii füüsilises kui vaimses mõttes. Kui otsustan, kellega ma tahan 50 aastat koos elada, siis oleks kõige viimane asi, mida ma soovin, et süda minu mõistust kontrolliks.”\nTa võinuks rääkida Camillast.\nKüsimus polnud mitte ainult selles, et Diana ei olnud Camilla. Ta polnud kuninglikust soost ega kasvanud kuninglikus eraldatuses. Teda ei olnud kasvatatud aristokraatlikke mänge mängima, oma abikaasa väärate tegude suhtes silma kinni pigistama ning omaenda armusuhteid, kui tal neid ette tuli, diskreetselt korraldama. Ta oli moodne noor naine, kes lootis rohkemat. Ta tahtis olla armastatud ega kavatsenud oma mehe truudusetusele läbi sõrmede vaadata.\nVäike naps kulub alati ära!\nCharles aga oli truudusetu. Dianaga kurameerimise ajal kohtus ta Davina Sheffieldi ja Anne Wallace’iga, kes vastukaaluks kohtus teiste meestega. Samuti oli ta säilitanud huvi Camilla Parker-Bowlesi vastu. Mõni nädal enne kuninglikku laulatust leidis Diana Charlesi lauasahtlist käevõru. Algul mõtles ta, et see hinnaline kingitus on talle. Ent lähemal uurimisel avastas ta sellele graveeritud initsiaalid „F” ja „G”. Intiimsetes vestlustes olid Charles ja Camilla kasutusele võtnud Goon Show Fredi ja Gladyse nimed.\nDiana süda oli murtud, Charles oli segaduses. Ta ei saanud aru, mille üle Diana kurdab. Talle tundus täiesti normaalne jätkata aktiivset armuelu teiste naistega, isegi kui ta asutas abielluma. Ning tema isa, Edinburghi hertsog, oli käitunud kuningannaga samamoodi kõigi nende pikkade abieluaastate vältel. Pealegi olid pulmaplaanid juba tehtud. Riigipead kogu maailmast olid tulekul. Maailm ootas. Praegu oli liiga hilja tagasi astuda. Unelmate pulm pidi teoks saama.\nPainajalik olukord, millesse ta oli süütult sattunud, pidi olema Dianale selge juba kõige esimesest ööst, mille noorpaar veetis Broadlandsis. Selle asemel, et esimest õnneööd järgmisel päeval pikendada, magas Charles pärast väsitavast pulmapäeva, hüppas siis varahommikul abieluvoodist puhanuna väljaja läks kalale.\nKonkurendid: Camilla ja Diana.\nNende mesinädalad kuninglikul jahil „Britannica“ olid edukamad. Tõenäoliselt läksid nad voodisse vara ja tõusid hilja. Käisid kuulujutud, et nad olid teinud teineteisest avameelseid fotosid. Räägiti, et need pildid sattusid ajakirjandusse, aga senini ei ole ükski ajaleht julgenud neid avaldada.\nEnt siiski – selle asemel, et õhtustada kahekesi, peeti ametlikke õhtusööke. Isegi omavahel olles rääkis Charles tõsistest maailmaasjadest ja müstitsismist. Ta oli oma aastate kohta vanem, ent Diana oli lihtsalt normaalne 20-aastane tuulepea, kelle huvid ei küündinud kaugemale riietest, meigist, popmuusikast ja beebidest. Tal oli igav ning ta tundis end ka haavatuna. Lõbusõidu ajal kukkusid printsi päeviku vahelt välja Camilla pildid. Diana mõistis ka Charlesi mansetinööpidel oleva „CC” tähendust. Õnneks oli jahil printsi mühaklikule käitumisele vastukaaluks palju kenasid noori meremehi, kellega flirtida.\nTagasi kuival maal, flirtis Diana avalikult Portugali presidendi, bravuurika Mario Soaresega. Oli ka teisi. Ent ajakirjanduses ringles jutt, et tegemist on lihtsalt seksika noore naise ülemeelikusega ja et abielu on kindel. Ent asi oli sellest kaugel.\nPrints Charles – elu kuldses puuris!\nNende esimese abieluaasta jooksul tegi Charles Dianale selgeks, et tal pole kavatsust loobuda sõprusest proua Parker-Bowlesiga. Troonipärijana ei olnud armukese pidamine tema jaoks mitte ainult õige ja sobiv, vaid praktiliselt tema kohus. Ka Diana täitis oma kohust ning tõi 1982. aastal ilmale prints Williami.\nVarsti pärast sünnitust kuulis Diana Charlesi telefonis ütlemas: „Mis ka ei juhtuks, ma jään sind armastama.”\nNeed on sõnad, mida iga noor ema tahaks oma mehelt kuulda, aga mitte siis, kui mees ütleb neid oma armukesele.\nTeise poja, prints Harry sünniga oli Diana kohus järelkasvu kindlustamisel täidetud. Ajakirjandus nägi teda kui armastavat ema ning ta seisis truult Charlesi kõrval riiklikel sündmustel. Muus osas elas ta oma elu. Varsti sai meedia teada, et nagu printsi isa ja ema, magasid ka nemad eraldi tubades.\nÜkskord, kui Charles oli ära, läks Diana terveks ööks peole. Pärast seda veetis ta nädalavahetuse Philp Dunne’iga. Seejärel nähti teda David Bowie kontserdil koos major David Waterhouse’iga.\nKõmuveerud teatasid varsti, et Dianal on ebatavaliselt palju lähedasi meessõpru. Nimetati nimesid. Nende hulgas olid Mervyn Chapling, abielueelsest ajast pärit sõber Roy Scott ning aristokraatia hi-ji seadmetega varustaja Nicolas Haslam. Kui afäär Haslamiga oli läbi, hakkas Diana telefonitoru küljes rippuma.\nKõige kuumemaid kuulujutte põhjustas kapten James Hewitt.Ta oli õpetanud prints Williami ratsutama ning meelitanud ka Diana sadulasse. Hewitti kauaaegne kallim lõpetas suhte, teatades, et Elewitt on kõrvuni armunud printsessi. Lahesõja ajal saadeti Hewitt Kesk-Itta ning nad vahetasid Dianaga kirglikke armastuskirju.\nÕnnepäevad: Diana oma poegade Harry ja Williamiga (selja taga).\nJärgmiseks tuli kõrgema klassi autode müüja ja džinniperekonna võsu James Gilbey. Nad oli olnud sõbrad ajal, kui Diana oli veel vaba, ning püüdes printsessi järjest rahutumat seltsielu võimalikult heas valguses näidata, kinnitati avalikkusele, et Dianale pakkus ta vaid õlga, mille najal nutta.\nEnt ajakirjanikud hakkasid Dianat jälitama. Ühel 1989. aasta õhtul kell kaheksa nägid nad Diana ihukaitsjat seersant David Sharpi teda Gilbey korterisse sõidutamas. Nad jäid ootama. Viie tunni jooksul ei sisenenud korterisse ega väljunud sealt keegi.\nKell üks öösel ilmus pisut sasitud Diana. Seersant Sharp sõitis tema juurde. Kiiresti istus Diana autosse ja nad kihutasid minema. Kui ajakirjanikud küsisid, mida siis kahekesi viie tunni jooksul tehti, vastas Gilbey galantselt, et nad olid bridži mänginud. Ent selleks läheb vaja nelja inimest.\nNüüd spekuleeris ajakirjandus tuliselt selle üle, et kuninglikus abielus on midagi mäda. Buckinghami palees suudeti asja vaka all hoida. Seejärel tõi Andrew Mortoni sensatsiooniline raamat Diana: HerTrue Story kogu loo päevavalgele.\nEhkki kõik, kaasa arvatud Morton, eitasid seda tollal kindlalt, valmis raamat Diana aktiivsel osavõtul. Pärast tema surma sai selgeks, et see sepitseti koos. Raamat oli Diana hääletoru ja näitas, et abielu oli algusest peale vaid pettus. Kuninglik perekond oli Diana lihtsalt lapsetootmismasinana oma teenistusse võtnud. Tegelikult oli ta isoleeritud ja eraldatud ning tal tekkisid söömishäired, bulimia nervosa. Charlesi külm ja tundetu käitumine oli viinud ta enesetapukatseni.\nAndrew Mortoni raamatule järgnes kiiresti Nigel Blundelli ja Susan Blackhalli „Windsorite dünastia langus” (Fail of the House ofWindsor). See väitis, et need olid Diana pahurusehood, mis teda kuninglikust perekonnast võõrandasid. Charles olevat jõudnud teise naise käte vahele oma noore naise ebamõistliku käitumise tõttu. Samuti mainiti raamatus tähelepanuväärseid nn Squidgygate’i linte.\nAeg läheb, puhast tõugu punapäised printsid on juba suured. Juuste varajase väljalangemise on mõlemad isalt pärinud.\n1989. aasta uusaastaööl ja 1990. aasta 4. jaanuaril lindistasid sekretäriteenuseid vahendava kontori juhataja Jane Norgrove ja pensionil pangajuhataja Cyril Reenan mobiiltelefonivestlused kahe inimese vahel, kes olid ilmselgelt teineteisega intiimsuhetes. Üks oli James Gilbey, teine Walesi printsess.\nKaks aastat oli lindistustest pasundanud kõmuajakirjandus. 1992. aastal ilmusid need päevavalgele Ameerika Ühendriikides. Alles siis avaldas need ka Briti ajakirjandus. Algul peeti lindistusi võltsinguks, ent peagi selgus nende ehtsus. Nendes needis Diana „fucking perekonda”. Nüüd oli kuningakojal käes suur skandaal.\nLinte tunti Squidgygate’i lintidena, sest neis kutsub Gilbey Dianat Squidgy’ks (ingl squidgy „pehme ja niiske” – tlk).\nEhkki keegi lintide ehtsuses ei kahelnud, ümbritses neid siiski teatud saladus. Lintide järgi võis arvata, et James Gilbey rääkis autos oma mobiiltelefonilt. Sõidu ajal läheb telefon automaatselt ühe tugijaama levialast teise üle. Seega võinuks kõnele peale sattunud raadioamatöör saada sellest kätte vaid osa, enne kui ühendus järgmise tugijaama sagedusele hüppas. Kiiresti tehti järeldus, et lindistamisel kasutati Diana-poolses otsas olevat lutikat, seejärel aga paisati kõne uuesti statsionaarselt saatjalt eetrisse, lootuses, et keegi selle üles korjab.\nKes oleks võinud sellist asja teha? Kahtlus langes julgeolekujõududele – M15, eriüksus, kuninglik julgeolekuteenistus? Või GCHQ, valitsuse Cheltenhami pealtkuulamisjaam? Lühidalt, käsk lindistada tulevase Inglise kuninganna telefonikõnesid võis tulla kõige kõrgemalt. Diana toetajad kahtlustasid Charlesi. Nad väitsid, et Charles kasutas julgeolekujõude tõendite kogumiseks, mida ta võiks lahutuse puhul kasutada, ent lekitas informatsiooni, et saada revanši Diana kokkumängu eest raamatu Diana, Her True Story koostamisel.\nKuna ajakirjandus oli tal kannul, läks James Gilbey peitu. Diana aga püüdis oma tahtmist kodus läbi suruda. Ta nõudis viivitamatut lahutust, suurt rahalist sissetulekut, piiramatut vabadust oma poegadega kohtumiseks, kuninglike tiitlite säilitamist ja oma õukonda.\nPalee võttis tarvitusele vastuabinõud. Lekitati jutte, et Charlesi ja Diana vahel toimus Balmoralis Ghillies’e ballil romantiline leppimine. Telekanal ITN laskis välja tunniajase dokumentaalfilmi, mis kinnitas, et lahutus ei ole päevakorral.\nEnt Charlesi fraktsioon ei suutnud vaikselt paigal istuda. Öeldi, et prints põlgab Dianat ning see on seotud tema koostööga raamatu Diana: Her True Story puhul, mis tähendab reetmist. Räägiti, et Charles nimetab Dianat Märtri-Dianaks ning et Squidgygate’i lintidega oli ta printsile sama mõõduga vastanud.\nPalee nõudis, et paar teeks viimase katse kõike seda kummutada. Nad läksid koos riigivisiidile Lõuna-Koreasse. See oli suurepärane võimalus maailma ajakirjanduse jaoks. Ent kuningliku paari kehakeelest oli selge, et kumbki põlgas teist.\nKui kaks parteid on teineteise kõri kallal, tuleb midagi ette võtta. Õnnetul peaministril John Majoril tuli teha Alamkojale avaldus.\n„Buckinghami paleest on teatatud, et kahetsusega on prints ja Walesi printsess otsustanud eraldi elama asuda,” ütles ta rahvast täis saalis. „Nende kuninglikel kõrgustel ei ole plaanis lahutust ning nende konstitutsioonilist positsiooni see ei mõjuta. Sellele otsusele on jõutud sõbralikult ja mõlemad jätkavad täielikult ja eraldi oma riiklike kohustuste täitmist ning võtavad aeg-ajalt koos osa perekonna-ja rahvuslikest sündmustest. Kuninganna ja Edinburghi hertsog kurvastavad selle üle, ent mõistavad ja elavad kaasa raskustele, mis on selle otsuseni viinud. Tema Majesteet ja tema kuninglik kõrgus loodavad eriti seda, et printsi ja printsessi eraellu tungimine nüüd vaibub. Nad arvavad, et oluline on teatud privaatsus ja mõistmine, et kuninglikud kõrgused saaksid luua õnneliku ja turvalise kasvukeskkonna oma lastele, jätkates täielikku pühendumist avalikele kohustustele.”\nHärra Major lisas, et õigusjärglust see ei puuduta, ning et kuningaks saades on Charles ka Inglise kirikupea. Mõnedki kahtlesid selles. Isegi vanemad vaimulikud raputasid pead, et Charles on armusuhetes abielus naisega, ning tegid selgeks, et kui ta kavatseb Camillaga abielluda, siis avaldavad nad survet, et kirik riigist lahutataks.\nThe Sun kuulutas, et John Majori teadaanne oli „Diana võit”. Ent Diana tundis, et palee on ta välja tõrjunud ning püüab teda kõrvale jätta. Mäng ei olnud kaugeltki veel läbi.\nEt oli olemas üks lint, võis seda võtta õnnetusena, kuid et oli kaks, see lõhnas hoolimatuse järele. Ja kaks neid oli.\nTeine ilmus välja Austraalias. Paistis, et see on telefonivestlus prints Charlesi ja Camilla vahel ning oli lindistatud 1989. aasta 18. detsembril – kaks nädalat enne kuulsaid Squidgygate’i linte. Selle ehtsust ei ole kunagi küsimuse alla seatud, sest sisu on niivõrd sensatsiooniline.\nMees, kes nimetas end raadioamatööriks, müüs lindid vähemalt ühele riiklikule ajalehele, ent materjali peeti kasutamiseks liiga labaseks. Siiski sai 1993. aasta jaanuaris Austraalia ajakiri New Ideas üleskirjutuse koopia ning avaldas loo Doum Under. Mõni minut pärast teksti ilmumist faksiti selle koopiaid kogu maailmas. Nüüd ei olnud Fleet Streetil enam põhjust end tagasi hoida.\nVestlus olevat aset leidnud Wiltshire’is, vanematekodus viibiva Camilla ja Westminsteri hertsogi Cheshire’i maakodus mobiiltelefoniga voodis lebava Charlesi vahel – too oli seal külas. Lugu algab, kui vestlus on juba hoos.\nInimesed ei olnud kohutatud mitte telefonikõnes jutuks olnud Tampaxi-vahetusest, vaid nad mõistsid, et ei saa prints Charlesist üldse aru. Maailma ühe kaunima naisega abiellunud mees oli ilmselgelt kirglikult armunud naisesse, kes – kui mitte eriti kenasti väljenduda – vajas triikimist. Ta oli Charlesist veidi vanem ning mitu head aastat vanem printsi säravast noorest abikaasast.\nKui Charles oleks olnud tehtud samast puust kui tema vana-vana-vanaisa Bertie, siis oleks avalikkus talle ringitõmbamise andestanud. Kui teda oleks nähtud linnast väljas, supermodell kummaski käevangus, siis ei oleks sellest midagi olnud. Ent keegi ei suutnud mõista, kuidas ta võis supermodelli kõrvale lükata naise pärast, kes ausalt öelda nägi välja nagu mõni hobune, kellega ta nii väga armastas ratsutada.\nKurb tõde oli see, et Charles ei olnud elumehest prints – armastusväärne, kuldse südamega võrukael. Ta oli nagu tema ema, tõeline keskklass. Ta oli ühenaisemees. Kahjuks ei olnud see naine Diana.\nJällegi hakkas rahvas mõtlema, kust see Tampaxi-lint pärines. Kirjanik ja endine M 16 ohvitser James Rushbridger näitas Briti luureagentuurile keskmist sõrme. Aasta hiljem leiti ta pooduna oma West Country kodust.\nJärgmisena ujus kusagilt välja James Hewitt. 1994. avaldas Anna Pasternak, „Dr Zivago” autori kauge sugulane ja Hewitti endine kallim, Hewitti ja Diana kirglikust armuafäärist romaaniversiooni „Armunud printsess” (Princess in Love).\nAvalik sõda Charlesi ja Diana vahel jätkus televisioonis. Diana ilmus saatesse Panorama, kus ta tunnistas, et oli abielu rikkunud ja anus, et ta võiks olla rahva südamete kuninganna. Ta ütles, et tahab olla Briti hea tahte saadik maailmas vaatamata faktile, et troonipärija abikaasana abielu rikkudes oli ta samas riigireetur. ScotlandYardist ei saadetud kedagi asja uurima.\nCharles vastas ametliku biograafiaga ja andis pika teleintervjuu lipitsevale Jonathan Dimblebyle. Ka tema möönis abielurikkumist ning kolme afääri võluva proua Camilla Parker-Bowlesiga. Dokumentaalprogrammide võistlus jäi viiki. Nad mõlemad lonkasid võitlusväljalt minema, lakkudes omaenese tekitatud haavu.\nSeejärel alustas Diana pealetungi oma veetluse abil. Meedia kajastas innukalt tema heategevustööd. Paljudel fotodel poseeris ta koos haigete lastega, samuti esines ta kogu maailma telekaamerate ees.\nSeejärel võitis Diana 15 miljoni naela suuruse lahutusraha, ent oli sunnitud lahutusprotsessi käigus loobuma tiitlist „tema kõrgeausus”. Diana populaarsust ei kahjustanud isegi ajakirjanduses kajastatud afäär Inglismaa ragbimeeskonna kapteni Will Carlingiga; selle tagajärjel jäi mees oma naisest ilma.\nSeejärel tegi Diana saatusliku vea, alustades tõsist armulugu Dodi Fayedi, Harrodsi kaubamaja bossi Mohamed Fayedi pojaga. See oli ohtlik pööre. Mohamed Fayedi ärimeetodid olid juba ammu olnud kriitikatule all ja talle keelduti Briti passi andmast. Ehkki Dodi Fayed ise märkis oma elukutseks „filmiprodutsent”, tunti teda rohkem diivanil tegutsemise kui filmitegemise poolest. Ajalehed tituleerisid teda täpsemalt „miljonärist elumeheks”.\nDodi kurameeris Dianaga Cote d’Azuris oma jahil. Nende armastus lõi õitsele paparatsode teleobjektiiviga kaamerate ees – maailma tabloidlehtede lugejate meeleheaks. Vahepeal haaras Charles kinni võimalusest käia väljas värskelt lahutatud Camillaga ning korraldas talle 50. sünnipäeva puhul peo. Tundus, et skandaal ei lõpe iial. Ent see lõppes, ja traagiliselt.\nMohamed Fayed rääkis avalikult, et poja kuninglik afäär tõstab esile ka tema enda. Ta ostis Pariisis maja, kus viimased skandaaliga välja tõrjutud kuninglikud kõrgused, Edward ja proua Simpson, olid maapaos olnud. Käisid kuulujutud, et seal loovad Fayedi poeg ja pagendatud Walesi printsess oma kodu.\nAga seda ei juhtunud. 1997. aasta 30. augustil nautisid Dodi ja Diana romantilist õhtusööki Pariisis Ritzi hotellis, kus Dodi tegi Dianale abieluettepaneku ehkki üks Hollywoodi täheke teatas kiiresti, et Dodi on juba temaga kihlatud ning tõi selle tõestuseks sõrmuse. Paar lahkus Ritzist hilisõhtul ning oli ilmselt suundumas nende tulevasse koju. Teel sõitis auto tunnelis vastu posti ning nad mõlemad said surma.\nDiana kritiseerimine lõppes paugupealt. Hirmud, et troonipärijate ema – ja seega tulevase Inglismaa kirikupea ema ؘ– võib abielluda moslimiga, jäid kõrvale. Edaspidi ei räägitud enam tõsiasjast, et Diana abielu Dodi Fayediga ei oleks pälvinud ametlikku heakskiitu, sest see oli, ütleme, määritud.\nAjakirjandus, tundes võib-olla süüd oma rolli pärast Diana jahtimisel, rääkis ülespuhutult muinasjutuprintsessist, kes suri oma kauni noore šeigi käte vahel. Kuna kuninglik perekond säilitas oma tavalise kuningliku väärikuse, häbistati teda külmuse, vanaaegsuse ja tundetuse eest. Värskel, noorel, moodsust ihkaval peaministril Tony Blairil oli aeg mängu astuda.\nMeie loo peategelased täies koosseisus.\nEnt tabloidlehtede lugejad süüdistasid paparatsosid Diana jahtimises, mis oh põhjustanud tema surma. Vastukajana avalikkuse tundeavaldustele teotas ajakirjandust oma järelehüüdes Diana vend, abielurikkujast krahv Spencer, kelle enda segast lahutuslugu hakkasid ajalehed juba lähemalt uurima.\nAegapidi pööras prints Charles olukorra enda kasuks. Diana surmaga seoses ei olnud tal enam maailmalaval võistlejat. Tema hoidis nüüd „leeki põlevana”, ning samuti kuninglikke lapsi. Isegi kui Camilla ilmus välja kui tulevane võõrasema, ei öelnud keegi midagi. Kõik läks nagu lepase reega.\nEnt seejärel tegi biograafja ajakirjanik PollyToynbee halvasti läbimõeldud sammu, avaldades vastukaaluks Andrew Mortonile „Printsi loo” (The Prince’s Story). Raamat kirjeldas kuningliku abielu lugu printsi poolelt vaadatuna, mängides kokku kui mitte Charlesi endaga, siis kindlasti tema leeris olijatega. Kui see jõudis võtmeprobleemi – abielurikkumise juurde, siis printsi kaitse oli lihtsalt „tema tegi seda enne”. Äkitselt näitas 20. sajandi kõige kauem kestnud kuningakojaskandaal, et ehkki selle kõige säravam tegelaskuju on lavalt lahkunud, kestab see ikka edasi.\nTunnuspildil: Prints Charles ja Camilla abiellusid 9. aprillil 2005. Charles on sündinud 14. novembril 1948, Camilla 17. juuli 1947\n← Tarzani tõeline elu\n23rd February 2021 5th May 2021 Guido\n15th July 2019 20th April 2021 Guido