Tossud vs diivan : Raamat: O nagu Oksanen.\nAndestage, kõik mu nohiksõbrad, ma olen nii palju raamatuid vahepeal lugenud, aga pole kirja jõudnud midagi panna. Kunagi ammu juba oli mul väga suur kurbus, et uskumatu, kui raske on leida autorit, kelle perenimi algaks O-tähega ja kes poleks Orwell. I dare you, öelge mulle keegi. Lõpuks läksin lihtsalt raamatukokku ja seisin veidi aega riiulite ees ja lootsin, et midagigi hakkab silma. Õnneks sain taas tänu põhjanaabritele päästetud ja mulle meenus, et ma olen aastaid tahtnud Sofia Oksaneni raamatuid lugeda, aga mul on selline loll eelarvamus, et kui miski kõigile meeldib, ei saa see väga hea olla :D\nNoh, ma eksisin, oli küll hea. Alustasin raamatuga "Stalini lehmad", millest Nõukogude aja (huvitav, kas see peaks olema nüüd väikse tähega täiend või võib veel suurega olla, pls help, targad filoloogisõbrad) heietustest oli mulle huvitavam buliimiatüdruku kõrvalliin. See kajas väga sarnaselt Portia de Rossi raamatule Unbearable Lightness, kus ta kõneles enda maadlusest toitumishäirega. Kui teile selline teema peale läheb (sest miks mitte... it's totally normal), siis soovitan ka seda raamatut lugeda. Oksaneni teise ja kuulsama teose "Puhastus" jätsin nö magustoiduks ja see oli ... vau. Ma lugesin selle lõpuks pooleteise päevaga läbi. Osaliselt juhtus see seetõttu, et raamat pole kuigi pikk, kuid see on hästi kirjutatud ja üles ehitatud, saad väikseid süžeepöördeid ette arvata ja end intelligentsena tunda.\nRaamatu sisu vist kellelegi spoilida pole enam võimalik, sest ma olen üks viimastest inimestest, kes seda lugema hakkas, kuid see on siiski üsna sünge ja tume teos, võttes ette nii põlvkondadevahelise vägivalla ja saladused kui ka rahvusvahelise inimkaubanuduse pahupoole (kas sellel on üldse valgem pool? ). Väga kainestav lugemine, kuna ma muidu ju loen sellist suhkruvatist kirjandust, mis südame all sooja ja helge tunde tekitab.\nkallistas Kristel at 10:48


Dieet 5+2 polegi nii lihtne - Tervis Pluss - Delfi Lood\n25. jaanuar 2017 8 min.\nKogu oma teadliku elu olen tahtnud vähem kaaluda, aga paaniliselt kaalunumbrit jälginud pole. Nii nagu iga naine, olen ka mina soovinud, et mõni kehapiirkond oleks rohkem vormis. Olen pidanud mitmeid dieete: hambad ristis nälginud, hommikust õhtuni salateid söönud. Olen ka palju trenni teinud. Suurima kaalukaotuse on toonud siiski armumistunde liblikad kõhus.\nMulle tundub dieedipidamine sama mõttetu kui vulkaani kustutamine ämbritäie veega, sest dieedi lõppedes söön alati kõik kilod tagasi. Olen korduvalt käega löönud, mõeldes, et ju olen siis lihtsalt sellise kehaga loodud.\nMinu toitumine pole kunagi olnud ebatervislik. On olnud perioode, mil olen loobunud täielikult nisujahust ja suhkrust ning tänu sellele kaotanud paar kilo. Toidupoes valin nüüdki alati saia asemel sepiku ja mind ei näe eriti kiirtoidujärjekorras.\nMõtlesin, et mis see 5+2-dieet siis ära ei ole! Esmapilgul tundus see nagu unistus – väiksem kaal ilma suuremate piiranguteta (ette rutates olgu öeldud, et tegelikult see päris nii ei olnud).\n5+2-dieet põhineb doktor Michelle Harvie ja professor Tony Howelli raamatul “2päevane dieet”. Kahel järjestikusel nädalapäeval tuleb pidada dieeti ja ülejäänud viiel päeval võib süüa tavaliselt. Sel moel peaks olema kindlustatud kaalukaotus ning ka kõik kehale vajalikud toitaineid. Samuti lubab selline süsteem kiirendada mühinal ainevahetust ja tulemused peaksid ilmnema rutem kui tavapärase dieedi korral.


ETIS - Uurimus: emakakaelavähi sõeluuringu tõhususe hindamiseks on vaja parandada terviseandmete kvaliteeti\n25.01.2019 Krõõt Nõges\nEestis on emakakaelavähi esinemissagedus ja suremuse määr Euroopas üks kõrgemaid. Samas on emakakaelavähk üks vähestest vähiliikidest, mida on võimalik vältida riskirühma kuuluvate naiste regulaarse testimisega. TalTechi tervishoiutehnoloogia õppekaval valmis magistritöö, mis võttis skriiningu kvaliteedi luubi alla. Uuring näitas, et ainult pooled emakakaelavähi sõeluuringu testide tulemused olid vähi sõeluuringute registrile teada. See tähendab, et emakakaelavähi skriiningprogrammi testi tõhusust ei ole täiel määral võimalik hinnata.


Tõsine lihaskahjustus viis nooruki jõusaalist haiglavoodisse - Lapse tervis - Tervis\nTõsine lihaskahjustus viis nooruki jõusaalist haiglavoodisse\n1. juuni 2018, 19:35\n17-aastane Jared Shamburger hakkas suuri valusid tundma pärast intensiivset pooleteisetunnist jõusaalitreeningut. «Terve keha valutas – kõike oli valus puudutada, jäsemed olid paistes,» kirjeldas ta.\nTeismeline oli alles hiljuti jõusaaliga liitunud ning tõdes, et ta pingutas liiga palju, et järele jõuda oma vanemale vennale ja isale, vahendas NYPost. Mõlemad on aga juba aastaid tegelenud kulturismiga, mistõttu oli noorel Jaredil ilmvõimatu nendega võistelda. «Tahtsin neile järele jõuda ja saada sama tugevaks kui nemad,» tunnistas noormees.\nKuna Jaredi lihaste valulikkus läks loetud päevadega aina hullemaks, helistas tema ema arstile, kuna otsis internetist sümptomeid ning kahtlustas pojal rabdomüolüüsi. Tegu on eluohtliku seisundiga, mil ülisuure pingutuse järel on organism saanud liiga suure koormuse. Sel juhul rakuseinad lõhkevad ning rakusisu lekib vereringesse, lihaskoed hävinevad järk-järgult. Ekstreemsematel juhtudel võib seisund põhjustada surma.\nEma kahtlus osutus õigeks ning poiss viidi eluohtlikus seisundis haiglasse. Ta jäi sinna viieks päevaks ning tema seisund saadi kontrolli alla. «Mõtlen aina, kui ta poleks mulle valust rääkinud või kui me oleks linnast ära sõitnud. Ma ei taha ettegi kujutada, mis oleks võinud juhtuda,» sõnas pereema.\nArstid usuvad, et Jared paraneb täielikult. Noormees avaldas, et plaanib varsti jõusaali naasta, kuid pere loodab, et ta võtab sellega edaspidi rahulikult.


Saeketiõli - Top1 Autovaruosad - leht 1\nSpetsiaalne kõrge kvaliteediga saeketiõli. Valmistatud lahustiga rafineeritud parafiinsest baasõlist, täiustatud spetsiaalsete lisanditega andmaks õlile tugeva kleepuvuse, kaitse- ja määrdevõime ning minimiseerides õlikulu. Ei ole mõeldud kasutami..\n2.71€ Maksudeta: 2.71€\nSpetsiaalne kõrge kvaliteediga mineraalpõhjal tugevdatud saeketiõli, mis on mõeldud aastaringseks kasutamiseks. Tootel on suurepärased omadused ka väga madalatel temperatuuridel, näiteks -30°C. Suurepärased määrdeomadused tagavad määr..\nSaeketiõli (leht 1)


Kruuse: riikliku loomatauditõrjekomisjoni roll seakatkuga võitlemisel peab suurenema (2015-09-02 14:43:45)\n"Praeguseks on sigade Aafrika katku jõudmisest Eesti farmidesse möödas poolteist kuud. Üks õppetund on kindlasti see, et oluliselt tuleb suurendada riikliku loomatauditõrjekomisjoni rolli kogu protsessi juhtimisel ja vedamisel," ütles maaeluminister Urmas Kruuse.\n"Komisjonist peavad hakkama tulema konkreetsed suunised ja tugi maakondlikele loomatauditõrjekomisjonidele. See aitab paremini kogu protsessi koordineerida ning kasutada tõhusamalt riigi kasutuses olevaid vahendeid taudiga võitlemisel," lisas Kruuse.\nMinistri sõnul on positiivne see, et enamik maakondlike komisjone on praeguseks käivitud ja asunud tegutsema ka siis, kui konkreetses maakonnas pole veel taudi nakatunud farme. "Samas tuleb tauditõrjeplaanid veelkord üle vaadata, et teha vajalikud parandused tõhusaks toimimiseks."\nAllikas: Maaeluministeeriumi 02.09.2015 pressiteade


1929. aasta detsember – Harjumaa Muuseum\n1929. aasta detsember\nKeilas on mitu erutavat asja olnud viimasel ajal ja annavad palju kõneainet inimestele. Läinud nädalis vangistati Keila politsei konstaabel Tralmann võõra raha raiskamise pärast, seesama mees, kes korra koeri maha laskis suure hoolega igalpool, kus ta neid aga kätte sai. Meie Fiksit, kes sügisel auto alla jäi, ta siiski maha ei lasknud, sest minu vastu oli Tralmann väga viisakas; Keila muusikakooris kaasa mängides oli ta mõnigi kord ka jumalateenistustel. Kuna komissar Mattiesen nõrgalt Tralmanni järele valvas, siis ei olevat temalgi Tralmanni asjus head loota. Üks politseikordnik, nimega Konnatam, kes ka oli väga viisakas, korralik ja aus inimene, sai Tralmann´i asja pärast põrutatud, olgugi et tema sugugi ei olnud süüdlane, ja laskis enese eila maha! Juhtumisi suri eila südamerabandusse Keila majaomanik Lamberg, hea mees – panin ta täna puusärki - ; jällegi on kõneainet Keila rahvale. Läinud nädalis kaeveti Karjaküla surnuaial mõni päev varemalt sinna maetud – ilma kirikliku matmiseta maetud laps välja: oli abieluliste laps ja pidi tütar olema, leiti aga, et oli pois ja ära tapetud! Seega nädali kestes õige mitu põrutavat asja väikestele inimestele… võõra raha (= riigiraha) raiskamised on päris moeasjad. Kevadil viidi sellepärast Keilast, õigemini Kumna mõisast kinni ringkonnavalitseja Kont, kes oli väga hea mees, laenas mulle paar korda oma vankritki, kuid raiskas ära suure summa tema kätte usaldatud rendirahadest.\nSee saadetus, mis teie Orikale saatsite, on passinud väga hästi; Maimu käib teie palituga koolis. Orikale viisid oma ümbrusest inimesed ka küllalt. Puurilt ja Tõllasepalt toodi Hildale ilusat kleidiriiet. Kõnnust toodi Hildale kasuk, Alt - Orika Kivi juurest palitu, Viru Kõresaarelt ka palitu. Venesilla Mari tõi 5 puuda rukkeid, ka kindad, sukad ja palju muud riiet. Nüüdne kasak andis 500 marka ja veel muid asju. Orik Liisa andis 1000 marka. Naanu Viktor viis ka mitmeid asju ja ka 1500 krooni raha. Palju asju toodi, mis ma ei tea.\nOli täna õhtupoolikul kange tuul ja vihm peksis vastu lõunapoolseid aknaid, nõnda et klaasi ja kiti vahelt läbi tungis ja mõne aknalaua märjaks tegi. Praegu, kell ½ 10 õhtul, on ilus kuuvalgus, kuid väljas on soe - +5°R. Ei tule ega tule talvet. Lilled, mis ma hiljuti aiast tõin, õitsevad hästi vaasis mu laua peal: paar õienuppu on toas lahti läinud ja õied on imekenad sügise viimastel päevadel. Vast tulebki lõppeks nõnda, et jõululaupäeval saan aias veel lilli noppida. Siis võiks jõulupuu ehteks panna mõne lilleõie.\nJõulupühad. Lillekesed aias on külmanud, sest eila oli - 7°R. Kahju lillekestest, mida lootsin veel tuppa tuua jõuluõhtuks! Eila õhtul hakkas ka lund riputama; tänagi on võrdlemisi külm ja lumekibemeid tuleb juure. Eila õhtul oli kirikus kaunis palju rahvast, täna aga tuule ja külma pärast, mis peaaegu palja maa juures tundub rohkem, vähe inimesi. Ei ole päikest, ei ole enam sooja – igav on.\nPühad on läbi. Leib sõitis täna õhtul Nõmmele, jättes oma vennapoja Felixi, kes vaenelaps on ja Tallinnas Saksa algkoolis käib, siia. Ma ei oodanud pühadeks midagi, ei oleneist saanud ka peaaegu mitte midagi ja sellepärast ei ole ka ma pettunud; on olnud hinges enam – vähem argipäine meeleolu, ilma ühegi iseäralise tõusuta – tunnen, just nagu oleks mul puhkust tarvis, nagu oleksin ma enese ületöötamisega liig ära väsitanud. Ainus asi, mis mulle vast suuremat vaheldust oleks toonud ja mida ma ootasin pühadeks, oleks olnud Hilda venna Eduardi küllatulek – ma ei tea ise, mispärast ma seda ootasin - , kuid ka see ootus nurjus, kuna Eduardi jalg haigeks oli jäänud. Puhkamise peale ei ole aga suurt mõtelda, sest iga päev leidub ikka mõnda tegemist: homme tuleb kirikus laulatada, ülehomme jumalateenistus pidada ja pärast Keila palvemajas vennaste koguduse noorte osakonna jõulupuul olla ja kõneleda, siis pean Vana-aasta õhtu ja Uue aasta jutluseid valmistama, 2. jaanuaril Ohtusse haige juure sõitma, 3. jaanuaril kirikunõukogu koosolekul olema, 4. jaanuaril jälle jutlust valmistama, 5. ja 6. jaanuaril jumalateenistusi pidama, 7. jaanuaril ja 8. jaanuaril Tallinnas tundides olema – seega ei ole selle aja sees, kus teised inimesed enam-vähem pühade meeleolus puhata saavad, minul ühtki vaba päeva. Peale ülalnimetatud töö on mul veel kantseleitöö, mis väga palju aega nõuab: olen tänavu ligi 1700 kirja ja tunnistust kirjutanud ametiasjus!


Kes on operaatorid Erik Põllumaa ja Ivar Taim? - Tänane leht\nTulevikutöö ekspert rahustab: töökohad ei kao mitte kuhugi (1) TEADUS\nLäbi aegade suurim leid muudab teadmisi lendavatest saurustest MAAILM\nPõlva Serviti löömatu kvaliteet TARTU\nKohtus süüdi jäänud Aivar Soobi umbusaldamine kukkus läbi (1)\nKes on operaatorid Erik Põllumaa ja Ivar Taim?\n3. detsember 2017, 23:55\nOperaaatorid Ivar Taim (vasakul) ja Erik Põllumaa PÖFFi galal auhinda vastu võtmas. FOTO: PÖFF\nPalju vastakaid arvamusi tekitanud Sulev Keeduse mängufilm «Mehetapja/Süütu/Vari» pärjati lõppenud PÖFFil nii parima muusika kui ka parima operaatoritöö auhinnaga. Filmi võtsid üles kaks noort kaamerameest, Balti Filmi- ja Meediakoolis õppinud Erik Põllumaa ja Ivar Taim. Põllumaa filmis linaloo kaks esimest novelli – «Mehetapja» ja «Süütu» – ning Ivar Taim viimase – «Vari».\nPõllumaa, kelle varasemad tuntumad tööd on «Roukli» (rež Veiko Õunpuu) ja «Teesklejad» (rež Vallo Toomla), kirjeldas, et üritab oma töös alati kõigepealt mõista, mis on lavastaja visioon: «Mul on üldiselt olnud kõik tugeva oma visiooniga režissöörid, nii et proovin alati nendelt kõigepealt maksimumi kätte saada ning siis seda omalt poolt täiendada ja grupile edasi anda.»\nEsimese novelli «Mehetapja» võtted olid Põllumaa sõnul mõnusalt keerulised, kuna ilm näitas ennast mitmest küljest ja ootamatused olid tavalised külalised. «Kuid pärast on hea tunne, kui oled millestki keerulisest läbi tulnud,» tõdeb ta. «Sulev oskab mõnusalt sellise õhustiku luua.»\n«Sulev Keedus teeb Sulev Keeduse filmi ja see on veidi teistsugune kui teiste režissööridega,» räägib Ivar Taim, kelle tuntumatest töödest operaatorina võib nimetada filmi «Viimane Romeo» (rež Moonika Siimets). «Keeduse puhul on operaatori roll pigem kuulata ja püüda tema vähestest sõnadest midagi mõista ning olla sel teekonnal kaasas. Kindlasti ei ole see film, kus sul on operaatorina tohutult suur oma visioon.» Muu hulgas kaitses Taim ka äsja magistrikraadi Norra filmikoolis, mille lõpetas täispika kohaliku mängufilmiga.\nEnne «Varju» filmimist ei vaadanud Taim ühtki Põllumaa filmitud lõiku ja seda teadlikult. Seetõttu tõdeb ta, et vahel oli juba tehtud loomingulistest otsustest raske aru saada ning jutuajamist Keedusega oli palju. «Sulev ütles, et pole ühegi operaatoriga nii palju rääkinud,» meenutab ta. «Vari» on kolmest novellist kahtlemata kõige sümbolistlikum ning et tegevus toimub tänapäeval, paljude võimaluste ajastul, oli operaatoril vahel keeruline konkreetset pidepunkti leida. «Mõtestasin selle lõpuks endale lahti nii, et tänapäeval on probleemid ja küsimused väiksemad, aga segasemad,» selgitas ta.\nMiks tunnistati parimaks just «Mehetapja/Süütu/Vari» kaameratöö? Erik Põllumaa leiab, et võtmesõnaks on tervik. «Kuigi oli kaks operaatorit, teeb Sulevi nägemus selle lõpuks ikka ühtseks,» märkis ta. Ivar Taim lisas, et tänapäeval, mil filmi tehakse tihti telesarja stiilis – paneme näitlejad paika ja võtame selle asja üles –, jutustab Keedus ikkagi lugu klassikalises filmikeeles, kus on olulised kõik detailid, valguse ja varju suhe ning kadreering. Ülimat kompromissitust kaamera jätte jääva suhtes illustreerib ka Keeduse suhe rekvisiitidesse. «Kui meil ei ole päris õiget asja, siis me filmi ei tee,» kirjeldas Taim.


PÄEVAKÄPP ⟩ Stressi tõttu karva kaotav Vikerkaar tahab väga päriskoju - Päevakäpp - Lemmik\nStressi tõttu karva kaotav Vikerkaar tahab väga päriskoju\nPÄEVAKÄPP ⟩ Stressi tõttu karva kaotav Vikerkaar tahab väga päriskoju\nKõik kassid reageerivad kambas elamisele erinevalt. Kelle jaoks on teise kassi kohalolu vajalik ning üksteise kaisus magades on kergem kodu-ootust mööda saata, kelle jaoks tekitab teiste nurrikutega elupinna jagamine stressi. Üks turvakodu murelastest on paimaias Vikerkaar.\nVikerkaar saabus turvakodu vabatahtlike hoole alla mõni nädal tagasi ning peagi selgus, et Vikerkaare jaoks on elu teiste kassidega väga raske. Hetkel on turvakodus mitmeid aktiivseid ja mänguhimulisi kasse, mis mõne teise, rahulikuma kassi jaoks on ebamugav ning võib tekitada stressi.\nMida päev edasi, seda enam hakkas Vikerkaar end stressist lakkuma ning karva kaotama. On selge, et paimaias ja inimese lähedust hindav Vikerkaar sooviks väga juba päris oma koju minna. Tema tahaks tunda isiklikke paikäsi, magada oma isiklikus pesas ning tunda suurt armastust.\nVäike Vikerkaar soovib kiiremas korras päris oma koju minna. Võib olla võiksid sina olla see, kes endale paimaia parima sõbra saab?\nVikerkaar ootab kodupakkumisi aadressile info@kassideturvakodu.ee.


Raamatupidamisbüroode konverents: soodushind veel kuni 31.augustini - Raamatupidaja\nAutor: Mare Timian, raamatupidaja.ee juht • 26. august 2021\nTaaskord kogunevad oma ala tipptegijad ainsal raamatupidamisbüroodele ja teenusepakkujatele suunatud konverentsil 14.septembril Tallinnas. Konverentsi fookus on raamatupidamisbüroode konkurentsivõimel, arengusuundadel ning riskide maandamisel.\nRaamatupidamisbüroode konverentsi peateema on sellel aastal KASUMLIK KASV 2021. Soodushinnaga 199 eurot (+km) saab osaleda veel kuni 31.augustini. Registreeru SIIN\n„Julgustame osalema muuhulgas ka raamatupidajaid, kes te planeerite või mõlgutate mõtteid oma büroo loomisest. Anname teile konverentsil inspiratsiooni ning praktilisi tööriistu alustamiseks, arendamiseks ja jätkusuutlikuks eduks.”\n14.09.2021 Tallinnas Hotellis L'Embitu toimuval konverentsil:\n- vaatame kuhu liigub raamatupidamisbüroode turg ning kuhu edu saavutamiseks ja hoidmiseks tuleks panustada\n- analüüsime missugused on sektori töötajate töötasud, tasude muutused ning töötajate ootused\n- jagame valdkonna tegijate kogemusi, mis innustavad ja õpetavad\n- avastame digilahendusi, milles peitub raamatupidamise tulevik\n- õpime vähendama riske ja ennetama vigu\nKõik need küsimused on tuttavad raamatupidamisbüroode juhtidele, audiitorbüroodele ja raamatupidamisteenuse pakkujatele. Konverentsil Kasumlik kasv 2021 otsime tõhusaid lahendusi just selle sektori ettevõtjate murekohtadele.\nVaata, kes juba osalevad SIIT


kuupäeval detsember 15, 2021\nKingitustega on mul sama teema, nagu söögi valmistamisega: meeldib teha ja meeldib saada, aga välja mõelda, mida ning kuidas seda asja kenasti serveerida, selle võiks keegi teine minu eest ära otsustada (loe: teha). Kõige toredam on teha kinke nii, et näed midagi ja tead, et vot, see on just see asi, mis sellele inimesele naeratuse näole võluks. Ja selliseid kinke teengi. Aga ma ei serveeri neid kinkidena. Selles mõttes, et ma ei paki ära ega seo lehvi külge. Kuigi võiks.\nIgatahes, sel aastal otsustasin, et teeme kena istumise ja jagame kinke. Andsin lastele ka teada, et I expect gifts. Muidugi hakkas hala, et ma ei tea mida sulle kinkida, mul pole raha ja sul pole ju midagi vaja. Sõbrakesed - ma ei taha kingiks midagi, mida ma vajan, ma tahan midagi, mida ma tahan. No kui raske on teha kingitust inimesele, kellele meeldib roosa pehme nänn? Ma ei tea, osta roosad sokid, pudel Roséd, Geisha komme või Domino küpsiseid ja asi vask, ei? Milleks üle mõelda?\nEks ma siis vaatan, mida mulle tuuakse. Kui tuuakse.\nÜhe kingi juba sain ja olen seda ka blogis ning Instagramis häbitult eksponeerinud.\nUmbes kolm päeva hiljem...\nHakkasin seda postitust kirjutama ja tundus, et kui ma pean lastele ja kolleegidele ja sõpradele kinke tegema, siis esiteks, mida ja teiseks, kust laenu saaks. Aga reaalsuses tähendas see ühte õhtut paberi ja pastakaga, panin kirja kõik kingisaajad, korraks mõtlesin neile, et mis neile meeldida võiks ja käisin kolm korda poes. Raha jätsin poodi umbes 250 lepalehte, mis pole arvestades saajaid, üldse väga palju. Kinkide hulgas oli asju, mida neil vaja võiks, aga samas ka asju, mis neile meeldivad. Polnud üldse raske. Raske oli ennast taltsutada ja mitte liiga palju osta. Mitu mõtet jäi veel varuks, noh järgmiseks aastaks või nii.\nAinus, kellega tuli ajusid ragistada, oli Kadunud Poja Tüdruksõber. Oleme kohtunud küll paar korda, aga tegelikult ma ei tunne teda. Ja ennast meenutades, mulle oli teismelisena ikka jube keeruline kinki teha. Ma solvusin, kui mulle toodi lapsikuid mänguasju, sest nagu, ma olen naine juba, ja ma solvusin, kui neid asju ei toodud, sest, mis mõttes, ma ei olegi kinki väärt või? Parfüüme või aksessuaare kinkides mõtlesin, et kas see on nüüd mingi peen vihje, et ma lõhnan halvasti või olen stiilitu. Ehteid ei osanud keegi nagunii mulle kinkida. Reaalselt, mul on terve kast täis ehteid, mida ma olen kandnud ainult seetõttu, et kingisaaja ei solvuks, aga mis pole absoluutselt minu maitse. Nii et ma mõtlesin, et kingin komme ja püüan teda võluda oma särava isiksusega.\nAga, mida ma kinke tehes avastasin, kõige rohkem leidsin ma poode väisates kinke, mida ma ise saada tahaks. Ja tunnistan, ma mõned asjad ostsin ka. Pakin ära ja kui hakkame jagama, siis luban et teen üllatunud nägu.\nSeitsmendaks detsembriks olid mul kõik kodused peidukohad kinke täis ja ootasin aega, millal ma olen üksi kodus, et saaks need kõik kenasti ära ka pakkida.\nMa saan aru, et see postitus pole midagi väärt, kui ma siia ei kirjuta, mida ma siis kokku ostsin. Aga kuna mu lapsed ja sõberid käivad salaja siin vahel lugemas, siis ma ei saa praegu öelda. Võti kingi tegemiseks on ilmselt see, et tuleb tunda saajat. Kui inimesega suhelda, siis ikka ju jääb midagi meelde, mille kohta lähedane on vaimustust ilmutanud. Tuleb tunnistada, et mul on ühele pojale olnud siiani väga raske kinki teha, sest ma ei tea, mis talle meeldib. On olnud ka selliseid piinlikke hetki, et ma ostan terve hunniku igasugust kraami kokku ja kui hakkan kinke jagama, siis selgub, et see üks ei saanud sokkegi. Kuna me nüüd aga väga palju aega oleme koos hakanud veetma, siis olen mõned asjad tema kohta teada saanud ja sel aastal polnud üldse raske kinke valida. Teine nipp, kuidas kinke valida, on kinkida seda, mida tahaks ise saada. Aga see eeldab mõistagi vähemalt sama head maitset ja stiilitunnetust, kui minul on. (Ma ei hakka teid solvama ja ei kirjuta siia, et nalja tegin, saite ju niigi aru.)


26 October / 31. oktoobril toimub Tartus kogu perele mõeldud talgupäev „Toomemäe lehed toiduks“. Kokku riisutud lehed viiakse Tartu Maheaeda ja Emajõe aeda, et kasvatada tuleval aastal viljakal mullal taas toitu ja silmailu.\nTuleval laupäeval on kõik tartlased oodatud Toomemäele, et olla abiks sealsete puulehtede kokkuriisumisel. „Meie soov on ära kasutada kogu olemasolev looduslik ressurss ja hoida toitained ringluses,“ rääkis maaülikooli mahekeskuse juhataja Elen Peetsmann talgupäeva eesmärgist. Praegu on tema sõnul Tartus kaks toimekat kogukonnaaeda, mis üha enam huvilisi kaasavad. „Emajõe aias on permakultuuride õppeaed ja seal saab ühiselt teiste linlastega toimetada. Maheaed aga laieneb ja kinnitab, uutele soovijatele maad jagub.“\nKokku kogutud lehed viiakse Tartu Maheaia parkla taha serva Ihaste põigu ääres. Kahe nädala jooksul viivad kogukonnaaednikud need oma erapeenardele ja maheaia ühispeenardele talviseks multšiks, et ei toimuks turbamulla oksüdeerumist ja toitainete leostumist. Ülejääk pannakse seevastu ühisesse kompostihunnikusse. Kevadel kaevatakse osa lehti peenardelt maasse, osa viiakse aga komposti, sest väga palju lehti korraga maasse kaevata ei tohi. „Bakterid kasutavad lehtede lagundamisel ära mullas leiduva lämmastiku,“ lisas Peetsmann. Emajõe aias tehakse lehtedega kompostimiskatseid ja valmistatakse ette toidusalu ala.\n„Naudime head seltskonda, ilusat sügist ja keskkonnasäästliku tööd,“ julgustab Peetsmann huvilisi talgupäevast osa võtma. Abikäsi oodatakse terve päev ja ka siis, kui pole võimalik kohe hommikul liituda.\nLast changed 01.11.2020


Hotellid Ordan-Larroque | Hotels.com\nLinna Ordan-Larroque hotellid\nOtsing hotellid Ordan-Larroque\nVaata kaardilt hotelle Ordan-Larroque\nOrdan-Larroque pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste seas on Auchi katedraal. Ära unusta külastamast paiku nagu Golf d'Auch Embats ja Nature et Paysages - Le Jardin Carnivore’i botaanikaaed.\nMajutusvõimalused, mida Ordan-Larroque pakub\nOrdan-Larroque tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus pole puudust hotellidest ja muudest majutusasutustest. Ordan-Larroque pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 19%. Tubade hinnad alates 39 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Ordan-Larroque ja selle lähipiirkond pakub.\n• 3 2 tärni hotelli alates 44 EUR öö\nOrdan-Larroque – kohalikud huviväärsused\n• Auchi katedraal (9,7 km südalinnast)\n• Golf d'Auch Embats (5,9 km südalinnast)\n• Nature et Paysages - Le Jardin Carnivore’i botaanikaaed (9,3 km südalinnast)\n• Musee des Jacobins (9,7 km südalinnast)\n• Tour d'Armagnac (9,8 km südalinnast)


Töökoha valimisel on hinda läinud pehmed väärtused - Rahageenius\n17. juuni 2021 kell&nbsp12:18\nTöökoha valikul on endiselt olulisim tegur palk, ent oluliseks peetakse ka näiteks head sisekliimat ja toredaid kolleege.Foto: Shutterstock\nTööportaal CV Online viis juunis läbi küsitluse, et uurida aktiivsete tööotsijate määra ja inimeste valmisolekut töökohta vahetada. Uut töökohta otsib 40% vastanutest, lisaks veel 45% oleks seda valmis hea pakkumise puhul tegema.\n“Näeme, et tööturg on vabanemas vaimsetest koroona-kammitsatest. Võrreldes kevadise ajaga vaatavad inimesed palju julgemalt tulevikku,” räägib CV-Online’i turundusjuht Karla Oder. “Kui märtsis oli sobivale töökohale mitte kandideerimise ülekaalukaks põhjuseks tõdemus, et koroonakriisi ajal pole mõistlik töökohta vahetada, siis nüüd oleme naasmas normaalsusesse. Esimestena tuuakse välja enda isikust tulenevad põhjused – kartus, et ei vastata nõudmistele või ollakse valitud töökoha jaoks liiga vana.”\nMärksõnad: töö, töökoha vahetamine, tööotsija, tööotsing


Riigi suunakood Kreeka (riigikood)\nRiigi suunakood Kreeka\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’06789 1456789’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+30 6789 1456789’.\nKreeka riigikood / suunakood on +30 (0030). Kui te ei asu Kreeka ja soovite helistada inimesele Nigrita, , peate lisaks suunakoodile lisama ka riigikood / suunakood. Kreeka riigikood / suunakood on +30 (0030), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Nigrita, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +30 2322. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 3456789, suunakoodi 2322 ja riigikood / suunakood +30 jaoks tuleb valida number +30 2322 3456789.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +30 2322 (mille peate lisama Nigrita, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 0030 2322. Fiktiivse telefoninumbri 3456789, suunakoodi 2322 ja riigikood / suunakood 0030 (Kreeka) jaoks tuleb valida number 0030 2322 3456789.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada riigikood / suunakood - antud juhul +30 (0030, Kreeka) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.\nMaakood Kreeka (Telefonikood)


1. KINNISTU Narva linnas aadressil Raudsilla tänav 1\n- katastritunnus 51101:007:0032;\n- maa sihtotstarve – ühiskondlike ehitiste maa 100%;\n- pindala 12 950 m² (kinnistu reaalosaks on 4-korruseline koolihoone, milles kasulikku pinda 3 556,2 m², ja kahekorruseline töökoda-ladu-garaaž, milles kasulikku pinda 410,7 m², samuti tara, asfaltbetoonteed 4800 m², soojusarvesti ja soojussõlm);\n- alghind 330 000 €;\n- osavõtutasu 1500 €;\n- tagatisraha 25 000 €.\n• Maa sihtotstarbe muutmise võimalus elamumaaks, ärimaaks.\n• Uute hoonete ehitamise korral või kinnistu oluliseks osaks olevate hoonete ümberehitamise korral Muinsuskaitseameti soovitatud piirangute järgimine (mitte hoonestada olemasolevast koolihoonest põhja suunas jäävat nõlvapealset ala ja mitte lisada praegusele hoonele kõrgust, soovi korral võimalik hoonestada kooli ja Juhkentali tänava vaheline ala /praegune staadion/ ning piirduda tänavateristi Raudsilla tn – Juhkentali tn praegu piirava hoonestuse kõrgusega, mitte rohkem kui 5-6 korrust).\n• Detailplaneeringut ei ole kehtestatud.\n► Kinnistusraamatu seis\n► Narva Linnavolikogu 24.03.2016 otsus nr 109\n2. KINNISTU Narva linnas aadressil A. Puškini tänav 55\n- maa sihtotstarve – ärimaa 50%, tootmismaa 50%;\n- pindala 15 575,0 m²;\n► Narva Linnavalitsuse 06.04.2016 korraldus nr 439-k\n1. Investeeringud varasse vastavalt ostja poolt pakutud graafikule;\n2. Detailplaneeringuga seotud riskid jäävad ostja kanda;\n3. Investeerimiskohustuse mittetäitmisel või mitteõigeaegsel täitmisel rakendatakse trahvi 10% (kümne protsendi) ulatuses tähtajaks tegemata investeeringute summalt;\n4. Trahvi tasumine ei vabasta ostjat endale võetud lisatingimuste täitmisest;\n5. Ostja poolt lepingutingimuste (sh lisatingimuste täitmise tähtajad, heakorrastamise kohustus) olulisel rikkumisel on linnal õigus lepingust taganeda ning teostada lepingu objekti tagasiostuõigus hinnaga, millega see müüdi;\n6. Enne müügilepingu sõlmimist kohustub ostja esitama pangagarantii (10% ostusummalt – trahvi tagamiseks).\n7. Ostuhind tuleb tasuda täies ulatuses enne müügilepingu sõlmimist. Lepingu sõlmimisega seotud notaritasu ja riigilõivu tasub ostja;\n8. Antud vara edasine võõrandamine või koormamine võib toimuda ainult Narva linna kirjalikul nõusolekul.\nEelläbirääkimistega pakkumises osalemiseks tuleb esitada kuni 13. maini 2016 kella 14:00-ni Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti sekretärile (Peetri plats 5, III korrus, kab 304, 20308 Narva) kinnises ümbrikus pakkumine, märkides ümbrikule ainult kinnistu aadressi.\n• Varasse investeeringute tegemise graafik, milles peab olema lahti kirjutatud: investeeringute objekt (millised investeeringud ja millise eesmärgi saavutamiseks pakkuja teostab), kavandatavate investeeringute suurus, investeeringute tegemise etapid ja tähtajad, näidates eraldi iga etapi kohta investeeringute summad ja allikad. Enampakkumise korraldaja võib haldusmenetluse seaduse § 38 lg 1 alusel kohustada pakkujat läbirääkimiste käigus esitama tõendeid selle kohta, et pakkuja on võimeline tegema investeeringud graafikus määratud summas ja tähtaegadel, samuti tõendeid investeeringute allikate olemasolu kohta (nt pakkuja konto väljavõte või panga tõend, mis tõendab investeeringute tegemiseks vajaliku summa olemasolu, krediidiasutuse garantii, kolmanda isiku käendus/garantii koos kolmanda isiku konto väljavõttega/panga tõendiga, mis kinnitab kolmandal isikul investeeringute tegemiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu või muud tõendid). Investeeringute rahastamiseks kolmanda isiku kaasamisel peab kolmas isik peab esitama vastavad garantiid investeeringute tegemise kohta notariaalselt tõestatud vormis).\n• Sõnade ja numbritega kirjutatud pakkumissumma eurodes, mis esitatakse eraldi kinnises ümbrikus.\n• Juriidilisel isikul põhikirja/seaduse kohase pädeva organi otsus pakkumisel osalemiseks, esindajale selleks volituste andmiseks, esindamisõigust tõendav volikiri, kui enampakkumisel osaleb isik, kes ei ole registrikaardile kantud juhatuse liikmena ning esindaja isikut tõendava dokumendi koopia. Arvestades, et tegemist on kinnistu ostmisega, peab juriidilise isiku pädeva organi otsus sisaldama otsust kinnistu omandamise kohta.\n• Füüsilisel isikul isikut tõendava dokumendi koopia ning esindamise puhul esindusõigust tõendav notariaalses vormis volikiri ning esindaja isikut tõendava dokumendi koopia.\n• Kinnitus selle kohta, et pakkuja on nõus pakkumise tingimustega.\n• Kinnitus maksuvõlgnevuse puudumise kohta riiklike maksude ja pakkuja asukohajärgsete kohalike maksude tasumise osas pakkumuse esitamisele eelneva tööpäeva seisuga. Riigimaksude osas käsitletakse kinnitusena Maksu- ja Tolliameti poolt väljastatud tõendit ja kohalike maksude osas kohalike maksude maksuhalduri poolt väljastatud tõendit.\n• Kinnitus selle kohta, et pakkuja suhtes ei ole algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlust pakkumuse esitamise seisuga.\n• Juriidilisest isikust pakkuja esitab viimase 6 kuu majandustegevuse aruande koos lisadega (vastavalt seadusele). Majandustegevuse aruandena käsitletakse aruannet, mis vastab raamatupidamise seaduse nõuetele ja kajastab pakkuja äritegevust viimase 6 kuu jooksul.\nKinnistute võõrandamise muude tingimustega saab tutvuda tööpäeviti Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Ameti varade teenistuses aadressil: Narva, Peetri plats 3, IV korrus, ruum 23.\nEsmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev 9:00-12:00 ja 13:00-17:00;\nReede 9:00-12:00 ja 13:00–16:00.\nLisatud 18.04.2016, 10:54\nMuudetud 22.04.2016, 15:42


Kuidas teha vahet poes müügil oleva puhta ja kunstmee vahel? - Kodused lood\nHome / Ajaviide / Kuidas teha vahet poes müügil oleva puhta ja kunstmee vahel?\nKuidas teha vahet poes müügil oleva puhta ja kunstmee vahel?\nPoes on praktiliselt kõikides purkides sama tekstuuri ja värviga mett saadaval. Aga kas tegemist on alati puhta meega? Kindlasti mitte, paljudes poodides müügil olevat mett pole mesilased kunagi ise näinudki. Teinekord jälle lahjendavad tootjad mett saades tulemuseks tavalise suhkrusiirupi.\nPaljud inimesed söövad mett, sest mesi on tervisele kasulik. Kunstmesi koosneb aga suhkrusiirupist, tärklisest, jahust, glükoosist, maisisiirupist, siirupist ja dekstroosist, lisaks sellele veel keemilistest lisaainetest, mida sinna sisse pannakse.\nEsmapilgul on kunstmeel ja puhtal meel sama välimus, mesi nagu mesi ikka, sellepärast ongi võimalus üsna suur tarbijat ära petta.\nKuidas tunda ära kunstlikku mett?\n1. Pane vatitikk põlema ja kasta mee sisse. Kui mesi põlema süttib, on tegemist puhta meega.\n2. Pane natuke mett kaussi ja kauss mikrolaine-ahju 40-sekundiks. Kui mesi muutub karamelliseks, on ta puhas. Võlts mesi läheb aga vahtu.\n3. Aja jooksul puhas mesi kristalliseerub, sest ta sisaldab ensüüme nende seas glükoos-oksüdaasi, mis eraldab vett meest. Selletõttu muutubki mesi seistes paksemaks ja kristalliseerub. Võlts meel jâäb tekstuur aga hoolimata seismisest samaks.\n4. Pane natuke mett veeklaasi. Vaata, kuidas mesi klaasi valgub ja lahustub. Puhas mesi ei lahustu vees kohe, võtab aega enne, kui kristalsed osakesed kaovad. Võlts mesi, mis sisaldab palju lisaaineid lahustub üsna ruttu.\n5. Pane natuke mett paberile. Puhas mesi jääb samaks ja ei tee paberit märjaks vastupidiselt kunstmeele.\nKuidas teha vahet poes müügil oleva puhta ja kunstmee vahel? Reviewed by cosy home on juuni 14, 2019 Rating: 5


laste keemia: elemendid - plii\nPõhiline Lapsed Elemendid - plii\n<---Thallium Vismut --->\nTihedus: 11,34 grammi kuubiku cm kohta\nSulamistemperatuur: 327,5 ° C, 621,4 ° F\nKeemistemperatuur: 1749 ° C, 3180 ° F\nPlii on perioodilisustabeli neljateistkümnenda veeru viies element. See liigitatakse üleminekujärgseks, raskmetalliks ja kehvaks metalliks. Pliiaatomitel on 82 elektroni ja 82 prootonit, mille välises kestas on 4 valentselektroni.\nTavaoludes on plii pehme hõbedane ja sinaka varjundiga metall. Pärast õhuga kokkupuudet muutub see tumedamaks halliks. See on väga vormitav (saab õhukeseks plekiks kokku lüüa) ja plastiline (saab pikaks traadiks venitada). Plii on teiste metallidega võrreldes halb elektrijuht.\nPlii on väga raske element. See ühendab teiste elementidega mitmesuguste mineraalide valmistamiseks, sealhulgas galena (pliisulfiid), anglesiit (pliisulfaat) ja tserusiit (pliikarbonaat).\nPlii võib leida maakoorest vabal kujul, kuid seda leidub enamasti teiste metallide, näiteks tsingi, hõbeda ja vase maagides. Kuigi maapõues ei ole suurt plii kontsentratsiooni, on seda kaevandada ja rafineerida üsna lihtne.\nKuidas pliid tänapäeval kasutatakse?\nEnamikku täna toodetud pliist kasutatakse pliiakudes. Seda tüüpi akusid kasutatakse autodes nende madala hinna ja suure võimsuse tõttu.\nKuna plii on korrosioonikindel, nii suure tihedusega ja suhteliselt odav, kasutatakse seda vees, näiteks sukeldujate raskustes ja purjekate liiteseadistes.\nMuud pliid kasutavad rakendused hõlmavad katusematerjale, elektrolüüsi, kujusid, elektroonika joodet ja laskemoona.\nMis on pliimürgitus?\nLiiga palju pliid kehas võib põhjustada pliimürgituse. Plii võib koguneda keha luudesse ja pehmetesse kudedesse. Liiga palju kogunedes kahjustab see närvisüsteemi ja võib põhjustada aju häireid. Plii on mürgine paljudele keha organitele, sealhulgas südamele, neerudele ja sooltele. Liiga palju pliid võib põhjustada peavalu, segadust, krampe ja isegi surma.\nPliimürgitus on eriti ohtlik lastel. Pliimürgituse üks peamisi põhjusi oli värviplii. Täna on pliivärv USA-s keelatud.\nInimesed on metallist pliid teadnud iidsetest aegadest. Madal sulamistemperatuur ja vormitavus muutsid selle hõlpsaks sulatamiseks ja kasutamiseks erinevatel rakendustel. The Roomlased olid peamised plii kasutajad, kes kasutasid seda torude valmistamiseks vee juhtimiseks oma linnadesse.\nKust sai plii oma nime?\nPlii on anglosaksi sõna metalli kohta, mida on kasutatud ja teada juba iidsetest aegadest. Sümbol Pb tuleneb ladinakeelsest sõnast plii, plumbum. Roomlased kasutasid torude valmistamiseks pliid, millest tuleb ka sõna „torulukksepp”.\nPlii esineb looduslikult nelja isotoobi kujul. Kõige tavalisem isotoop on plii-208.\nHuvitavaid fakte plii kohta\nPlii ja tina arvati aastaid olevat sama metall. Plii nimetati musta plii jaoks „plumbum nigrum“ ja valge plii puhul tinat „plumbumi albumiks“.\nAastas taaskasutatakse üle miljoni tonni pliid.\nPliimürgitusest on inimesed teada juba Vana-Hiinast ja Vana-Kreekast saadik.\nElement on perioodilisustabeli süsinikurühma (veerg 14) liige.\nAlkeemikud seostasid seda planeediga Saturn .\nLigikaudu 98% kõigist pliiakudest taaskasutatakse.\nLeiutised ja tehnoloogia lastele\nMis on alla?


Keevitaja (osakutse poolautomaat keevitaja MIG/MAG)\nAeg: Planeerimisel mai 2018 (tööpäeviti kell 09.00-18.00)\nSihtrühm: Koolitusele on oodatud mehaanika ja metallitöövaldkonnas töötavad/ tööd ostivad töötajad, kes soovivad omandada oskusi poolautomaatsete keevitustööde teostamiseks (nt lukksepp, koostelukksepp, metallikonstruktsioonide valmistaja, keskkonnatehnika lukksepp ja teised).\nEesmärk: Poolautomaat (MIG/MAG) keevitaja töötab põhiliselt metalltooteid ja konstruktsioone valmistavas ettevõttes ning hoolde ja remonditöödel. Keevitaja põhitöö on keevitusliidete ettevalmistamine ja teostamine ning järeltöötlus koos tulemuste kontrolliga. Töö nõuab jooniste lugemise oskust, töötlemistehnoloogia ja materjalide tundmist.\n•\tLoeb tööjoonist ja WPS-i\n•\tTunneb keevituse kohta käivaid standardeid\n•\tValmistab ette töökoha. Seadistab keevitusseadme. Valmistab ette detailid ja koostab koostu vastavalt joonisele.\n•\tKeevitab tavateraseid MIG/MAG keevitusega põkkliiteid asendis PA ja vastakliiteid asendites PB ja PF vastavalt ISO5817 nõuetele tasemele „C“.\n•\tOskab parandada keevitusvigu. Teostab järeltöötluse ja kontrollib visuaalselt teostatud keevitust.\nÕppekava koostamise alus: Kutsestandard keevitaja EKR tase 3 (osakutse poolautomaat keevitaja).\nKeevitaja eriala alusteadmised 40 tundi\n•\tMaterjaliõpetus. Teraste liigitus ja tähistamine kasutusala järgi. Teraste keevitatavus. 8 tundi\n•\tPoolautomaatkeevituse töötamise põhimõte ja üksiksõlmede ehitus. Keevitamisel kasutatavad gaasid ja keevitustraadid ning nende tähistamine. 10 tundi\n•\tOhutus ja töökeskkonna nõuded 2 tundi\n•\tTööjooniste lugemine, keevitusõmbluste tähistamine joonisel ISO2553 järgi. Keevitusõmblustele esitatavad nõuded ISO5817 järgi. Keevituskonstruktsioonide üldtolerantsid ISO 13920 järgi. 20 tundi\nKoolipraktika 80 tundi\n•\tDetailide ettevalmistamine, järeltöötlus ja kontroll koos avastatud vigade kõrvaldamisega 8 tundi\n•\tPoolautomaatkeevituse häälestamine tööks vajalikule keevitusrežiimile (keevitusparameetrite seadistamine). Keevitamine erinevates keevitusasendites erinevate keevitusrežiimidega 72 tundi\nÕppekava loetakse omandatuks, kui õppija on omandanud õppekavas ettenähtud kompetentsid läveni tasemel ning keevitab poolautomaatkeevitusega põkkliite asendis PA ja nurkliite asendis PF, tasemele „C“ ISO5817 nõuetele vastavalt.\nGrupi suurus: miinimum 6 õppijat. Grupi komplekteerumisel täpsustab koolitusjuht koolitatava\nMaksumus: 1440€/ inimene (sisaldab kõiki koolitusmaterjale).\nUrmas Rebas, Pärnumaa Kutsehariduskeskuse mehaanika- ja metallitöö valdkonna kutseõpetaja. Kutsekeskkool nr. 6, remondilukksepp (1978). Elektri- ja gaaskeevitaja III järk. Inspecta OÜ, 6 tunnine täiendkoolitus „Keevitamine ja mittepurustav katsetamine“. OÜ Uus Idee „Keevitaja täiendkursus (MAG)“ 152 tundi\nIlmar Eek, Pärnumaa Kutsehariduskeskuse mehaanika- ja metallitöö valdkonna kutseõpetaja. Tallinna Ehitus- ja mehaanikatehnikum, tehnik-tehnoloog.\nLembit Miil, Pärnumaa Kutsehariduskeskuse mehaanika- ja metallitöö valdkonna kutseõpetaja. Tallinna Polütehniline Instituut mehaanikainsener. Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon ANDRAS, täiskasvanute koolitaja, tase 6.


tankodroom sinu mõtete šampoon: märts 2010\nBarack helistas mulle ja ütles, et tal on praegu kodus väga kiire. Käed-jalad on tööd täis selle va tervishoiureformiga. Nii et ta väga vabandas ja ütles, et ei saa minuga seekord Jakartasse kohtuma tulla, vaid peab selle asemel kodus senaatoritega jagelema. Tal oli väga kahju, ütles et jube hea meelega oleks minuga soojas Jakarta öös Jalan Jaksa ääres külma Bintangi libistanud, nüüd peab selle asemel kõledas Washingtonis kuivaritest poliitikutega vaidlema. Vaene vaene Barack.\nMa ise olen ka muidugi kurb, et sõber tulla ei saa. Mis teha, ostsin pileti ja lendan Balile, et seal end veidi lohutada. Eks kolan ööklubides ja baarides, uitan mööda lumivalgeid paradiisirandu ja püüan asuursinises ookeanis koralliriffide vahel sukeldudes oma muret unustada.\nPraegu ootan Jakarta lennujaamas lennukile minekut. Aega on veel neli tundi. Kohale jõuan kesköö paiku, nagu ikka. Mul on selline loll komme tekkinud. Jõuda uutesse kohtadesse südaöösiti.\nDumai on suht mõttetu sadamalinn Sumatral. Enamik turiste, kes siia Malaisiast kiirlaevaga saabuvad, suunduvad otsejoones edasi bussi peale, et ruttu Sumatra ilusaid vulkaane, templeid ja mošeesid uudistama minna. Minuga aga läks nii, et jäin siia natukeseks kinni. Nimelt on siin üks mr. Muchsin, kes õpetab lastele inglise keelt. Et Dumaist liigub tihti turiste läbi, on ta teinud sellise süsteemi, et rändajad saavad tema pool tasuta toitu ja peavarju, vastutasuks aga istuvad tema inglise keele tunnis ja on lastele inglise keele õppevahendiks.\nJuuresoleval pildil võitegi näha pedagoog Tanki (jah, see töll pildi keskel) ümbritsetuna tema agarate Indoneesia õpilaste poolt. Kokku andsime nende kahe päeva jooksul neli tundi, mille käigus ma sain siis vastata sellistele küsimustele nagu "How old are you?", "What is your job?", "What are you hobbies?", "What is your favourite movie?". Muidugi küsiti kas ma olen ka Facebookis. Ilmselt saan ma lähipäevil omale tuhat uut väikest Indoneesia sõpra.\nSelle inglise keele õppe eesmärgiks on, olgem ausad, suurendada laste võimalusi Indoneesiast minema saamiseks. Töö, õppimise või abielu kaudu kuhugi minema saamine on siin omaette suur tööstus. Olin ise juures, kui seesama mr. Muchsin aitas vahendada väikest tehingut, mille käigus üks kohalik lapsega ent lahutatud neiu ja üks heal järjel Iraagi härrasmees tahtsid ühte heita. Et neiu inglise keelt ei osanud, siis tuldigi mr. Muchsini juurde, kes toimis tõlgi ja vahendajana. Läbirääkimiste tulemusena lepiti kokku, et neiu peab saama korra Iraagis potentsiaalse peigmehe perekonda ja esimest abikaasat vaatamas käia. Sest abielu ei ole ju kahe inimese, vaid suguvõsade vaheline asi. Kui suguvõsad ja teised abikaasad ilusti nõus on, siis võibki kaubaks minna.\nKa minule toodi vaadata üks Merlina nimeline neiu, kes tahtis küll niisama inglise keelt praktiseerida, ent samas mulle anti mõista, et ta tahaks väga välismaalasega abielluda. Temal on veel ekstra boonuseks see, et ta on kristlane. Moslemitele on väljaspoole oma religiooni abiellumine väga keeruline, kui mitte võimatu. Vaja on šariaadikohtu luba, mille saamiseks peab peigmees tõestama oma igapidi ontlikkust, ja ka siis on see võimalik suuresti vaid teoreetiliselt. Nii et kristlaseks olemine on selles mõttes siin justkui eelis. Merlina käibki siis suhtlemas kõigi mr. Muchsini õppevahend-turistidega, et äkki läheb õnneks. Ta on täitsa viks ja armas neiu, nii et ma ei imestaks kui tal ühel päeval tõesti hästi läheb :)\nMeie vahel siiski tehingut ei toimunud, aga neiu oli lahkesti nõus mind oma võrriga bussijaama viima. Võrr on siin, nagu üldse enamikus maailmas, põhiliseks liiklusvahendiks. Hoidsin Merlina õlast kõvasti kinni, kui me Dumai liikluses navigeerisime ja minu suure seljakotiga võrri seljas balansseerisime. Mind pandi bussi peale, mille nimi oli Dumai-Bukittinggi-Padang Super Executive Air-Con Express. Ütleme nii, et eriti Super ega eriti Executive see buss ei olnud, aga kohale ta mind tõi ja nüüd olen ma Bukittinggis.\nÜks pisiasi vajab veel mainimist. Ühe õppetundide vahelise pausi ajal käisin jalutamas. Muezzin üürgas minareti otsas asuvast valjuhääldist kõiki palvusele kutsuda ja mošee ette hakkas juba inimesi kogunema. Möödujad naeratasid ja hüüdsid "Hello mister!" Kõik oli nagu ühes moslemilinnas ikka. Aga midagi oli nagu imelik. Läks natuke aega, et aru saada, mis viltu on. Viltu oli see, et väga palav oli ja päike siras heledasti, aga ükskõik mis suunas ma vaatasin, ei paistnud päike mulle silma. Ma keerasin pea kuklasse ja siis nägin seda. Päike oli seniidis. Sest oli keskpäev ja ma olin ekvaatorile väga lähedal. Päike oli seniidis ning postidel ja majadel puudusid varjud.\nJa nüüd, peale öö läbi kestnud Super Executive'iga halbadel maanteedel loksumist olen ma juba teisel pool ekvaatorit. Maakera vöökoha ületamine toimus lauspilves öös, oavarrest valas troopilist vihma ja taevas kumas silmapiiri kohal pidevalt sähvivast äikesest või mõne naftarafineerimistehase tohutust oranžist gaasitulelondist. Niimoodi ületasin ma ekvaatori. Pleieris mängimas Coldplay, närides mingit viimasest peatusest ostetud pirukat, mõtlesin et huvitav kas ekvaator oli juba ära või on alles ees. Lõpuks sai uni must võitu ja suikusin, kuni ärkasin kell viis hommikul konduktori "Hello, mister! Bukittinggi!" peale ja kobisin unisena bussist maha.\nNii et nüüd olen lõunapoolkeral ja niipea tagasi ei tule. Plaanis on Sumatra, Java, Bali, Papua ja Saalomoni saared. Ja kõik need inimesed nende peal.\nÜlitihedas rebimises võistluse finišisirgel õnnestus haitüdruk Klaarikal viimasel hetkel ette rebida pea kogu distantsi jooksul liidripositsiooni hoidnud ürgkala Ürjost. Palju õnne Klaarika! Auhinnaks oli pudel Malaisia parimat heledat õlut "Tiger", mille ma just ära jõin, sest keegi sellele järele ei tulnud.\nVeidi paneb mind muretsema asjaolu, et ilusatest Aasia neidudest kirjutatud postitus ei kogunud pooltki seda vastukaja, mis kalade-teemaline postitus. Teil on kummaline maitse, mu armsad lugejad. Milles asi?\nEnt kuulutame iludusteemad lõppenuks.\nJa lõppenuks kuulutasin ka Kuala Lumpuri perioodi oma maailmareisil ja liikusin edasi Melaka nimelisse armsasse rannikulinna samanimelise väina ääres. Nimetatud väin on maailma üks tihedaima liiklusega laevateid, mis sisuliselt ühendab India ja Vaikset Ookeani. Väidetakse, et siit läheb läbi veerand kogu maailmas laevadega transporditavast kaubast. Paari päeva pärast kavatsen selle väina ületada (püüdes mitte pihta saada kaubaga), ja maanduda Sumatra saarel.\nKL-iga hüvasti jätmiseks käisin veel kord ühes uhkes kaubanduskeskuses. Seal oli üks koht, kus tavaliselt seisab vinge Mercedese turboässvormelüksauto. Praegu oli vormeliauto asemel põrandale valge joonega veetud auto piirjoon ja silt mis teatas, et vormel on ära viidud, sest Michael Schumacheril läheb seda varsti vaja. Samas oli aga soovide raamat, kuhu igaüks võis kirjutada tervitusi Schumile varsti algavaks F1 Malaisia etapiks. Istusin kohvikusse, tellisin suure saiakese ja mõtlesin, mida Michaelile kirjutada.\nKes on lugenud seda Arvo Valtoni (EDIT 1 päev hiljem: tegelikult oli see muidugi Peet Vallak, aitähh Aapo, loll Tanel) suure reheaju novelli, mõelgu midagi sarnast siia koha peale. Ainult et sajandialguse Tallinna kirjatarvete kaupluse asemele pange Kuala Lumpuri kosmoseajastu konditsioneeritud õhuga kaubanduskeskus ja maalt tulnud taluperemehe asemele mõelge mind, ei tea kust ei tea mida otsivat seljakotirändurit.\nKui see seljakotirändur oma saiakesega ühele poole sai, tõusis ta otsusekindlalt püsti, tasus arve ja kõndis Schumi soovideraamatu juurde, nagu mees kes teab, mida ta tahab. Ta võttis pastaka ja kirjutas: "Drive carefully, Michael."


Varssavi vol.2 – Vahel ma kirjutan ka…\n3. aug. 2010 by castorbakar\nSelle päeva põhiüritus pidi olema loomaaias käimine. Olin nende kodulehelt lugenud, et seal on ilvesed, seega vaja minna!\nAga kõigepealt -raudteejaam ja piletid Toruni, siis postkontor ja raadioamatööride pood.\nTeame, kuidas käib piletiostmine Stockholmi raudteejaamas. Terve pikk rivi kassasid, järjekorranumbrid jne. Siin ei jõudnud me veel kassade kohta otsima hakatagi kui ühe maaaluses tunnelis oleva ärikate putka peal paistis silt: Bilety. Üllatus-üllatus, aga sealtsamast saime oma piletid kätte!\nSiit ka hea tarkusetera edaspidiseks – kui on keelebarjäär, siis otsi netist originaalkeelne asi üles ja kirjuta paberile. Antud juhul nägi mu paber välja nii:\nWarsawa Glawna -> Torun Glawna\nToimis kiirelt ja vigadeta!\nVarssavi ja mitmete teiste linnade peapostkontorid on avatud 24 tundi ööpäevas. 7 päeva nädalas. St. et kui tuleb tahtmine öösel kell 3 pakki või kaarti saata, siis marsi postimajja ja läheta oma saadetis teele! Marke neil mujal ei müüda kui postkontorites (hiljem siiski selgus, et müüakse ka hotellide suveniiripoodides.). Olin netist selgeks teinud, mis maksab kaardi saatmine Eestisse ja mis Indoneesiasse. Eestisse 3 zlotti ja Indoneesiasse 3,50. Postimajas kirjutasin paberile kõigi markide nimed poola keeles ja hinnad ja kogused, mida vajasin ja toimis taaskord kiirelt ja vigadeta 🙂\nEdasi jalutasime raadioamatööride poe poole. Palav oli!\nPoe uks oli turvakaalutlustel lukus ja seda avati seestpoolt. Kusjuures ka välja sai alles siis kui müüja ukse avas.\nLynx vesistas suud antennimasti vaadates ja mina mõnulesin konditsioneeri külma õhu ees 🙂 Üldiselt oli seal poes tohutult antenne ja raadiojaamu. Ja nagu taolisetes poodides ikka – laoruumis on 80% olemasolevast kraamist, nii et ole ainult teadlik ja küsi! Selles poes oli ka inglise keelt oskav müüja. Paraku ei olnud meist ostjaid. Aga Lynx sai vaatamiselamuse.\nEdasi otsisime taaskord veidi aega ülekäigurada – neid on siin linnas tõesti jaopärast! Ja jõudsime kohtumaja (kaalude järgi seinal otsustasime, et see peaks olema kohtumaja) esisele muruplatsile, mis oli täis tiivulisi Pegasusi 🙂\nEdasi tuli Varssavi vabadusvõitlejate ausammas, kuhu eile oli tohutult küünlaid viidud. Osa neist veel põles.\nJa siis jalutasime läbi vanalinna, leidsime bussipeatuse (loomaaeda saab bussidega nr. 160 ja 190). Bussijuhi käest ostes maksab pilet 2.80 zl. Putkast ja automaadist 2 zl.\nJuhtimistiil on siin küll selline, et hoia kasvõi hammastega ka kuskilt kinni, et pidurdused üle elaks! Sõita saime ainult ühe peatuse ja Park Praski oligi sealsamas. Täis oravaid, kes käisid iga mööduja juures vaatamas, kas nänni ka toodi. 🙂\nVarssavi loomaaed on ilus ja suur park, kus kena haljastus (mitte nii uhke kui Tallinnas) ja loomadel suured elamisalad, ainult vähesed olid puurides ja need puurid olid ka suured ja avarad. Loodame, et Tallinna loomaaed saab ka varsti päris puurivabaks!\nLinde on siin tohutult palju. Suurtest kirjudest papagoidest kuni kotkasteni. Igasugu põnevaid loomi, ja igasugu lahedaid loomi – näiteks eeslid 🙂\nLoomade kuningas igavles:\nAga keda me ei leidnud, olid ilvesed! Neid lihtsalt ei olnudki 😦 Kunagi olid – seda tõestasid loomadest tehtud pildid, mida müüdi. Aga nüüd enam mitte. Kahju! Ja mul süümekad, et olin justkui ilveseid lubanud, aga tegelikult polnudki! Mis teha.\nPurskkaevu all seisis kajakas ja jahutas ennast. Murul jalutasid varesed, nokad laiali. Minu pilku köitis rahvuslikus stiilis maalingutega uhke muna.\nSõitsime 160-ga linna tagasi ja läksime hotelli. Kell oli juba 7 läbi ja me ei lootnud enam õhtusööki saada. Läksime tee ja kohvi järele, aga lahke perenaine tõstis kohe toitudelt kaaned pealt ja ütles, et võtke-võtke! Söögiaeg küll lõppes juba, aga mis sellest 🙂\nSeega saime ka ootamatu õhtusöögi 🙂\nKäisime piilumas ka Marrioti 40-ndal korrusel asuvas Panoraamibaaris, aga sellised kohad ei ole siiski meie rahuliku loomuse jaoks 🙂\nSeega – tuppa kaarte kirjutama ja kohvreid pakkima. Homme vaja vara ärgata ja minema sõita!\n← Tere Varssavi!\nTorun – pisike paradiis! →\nOne thought on “Varssavi vol.2”\nSilpsolps | 3. aug. 2010, 20:45\nOi, kuidas mulle see lõvi pilt meeldib! 🙂 Meeldivat reisi jätku teile! Loen iga päev huvi ja vaimustusega!


Shakespeare Sonnet 18, analüüs\nSonneti 18. õpetamise juhend: "Kas ma pean oma suvepäeva võrdlema?"\nSonnet 18 väärib oma kuulsust, sest see on üks ilusamaid ingliskeelseid salme . Sonneti vastupidavus pärineb Shakespeare võimest jäädvustada armu olemust niivõrd puhtalt ja lühidalt.\nPärast teadlaste palju arutelu on nüüd üldtunnustatud, et luuletuse teema on meessoost. 1640. aastal avaldas kirjastaja John Benson välja väga ebatäpse Shakespeare'i sonetaatide väljaande, milles ta edastas noormeest välja, asendades "ta" ja "ta".\nBensoni ülevaatamist peeti tavapäraseks tekstiga kuni 1780. aastani, kui Edmond Malone naasis 1690.a. kvartosse ja redigeeris luuletusi. Teadlased mõistsid varsti, et esimesed 126 sonetti olid algselt suunatud noortele meestele, kes algatasid Shakespeare seksuaalsuse arutelud. Kahe mehe vahelise suhte olemus on väga mitmetähenduslik ja sageli pole võimatu öelda, kas Shakespeare kirjeldab platonilist armastust või erootilist armastust.\nSonnet 18 - Kas ma pean võrdlema oma suvepäeva?\nKas ma võin sind suveräänseks võrrelda?\nSa oled rohkem armas ja parasvööt:\nRake tuuled raputada Maya kallike pungade\nJa suve üürilepingul on liiga lühike kuupäev:\nMõnikord liiga kuum, taeva silmad särab,\nJa tihtipeale on tema kuldne seelik dimm'd;\nJa iga õiglane õiglane mõnikord langeb,\nJuhuslikult või looduse muutuvas suunas untrimm'd;\nKuid teie igavene suvi ei kao\nKa ei saa kaotada seda õiglast valdust;\nSamuti ei hävita Surm hirmu oma varjus,\nKui sa oled igaveseks ajaks kasvanud:\nNiikaua kui mehed saavad hingata või silmad näevad,\nNii kaua elab see ja see annab sulle elu.\nAvamisliin esitab lihtsa küsimuse, mida ülejäänud sonett vastustub . Luuletaja võrdleb oma armastatud suvepäeva ja leiab, et ta on "rohkem armas ja paranenud."\nLuuletaja avastab, et armastus ja mehe ilu on püsivamad kui suvepäevad, sest suvist pahandab aeg-ajalt tuuled ja hooaegade muutumine.\nKuigi suvi peab alati lõppema, on kõneleja armastus inimese vastu igavene.\nSõnavõtja jaoks levib armastus olemust kahel viisil\nKõneleja algab, kui võrrelda mehe ilu suvega, kuid varsti muutub mees looduse jõuks ise. Rida "Sinu igavene suvi ei kao," ütleb mees järsult kehast suve. Täiusliku olemise pärast saab ta võimsamaks kui suvepäev, millega ta võrreldakse.\nPoeedi armastus on nii võimas, et isegi surm ei suuda seda piirata. Kõnelejate armastus elab tulevaste põlvkondade jaoks, et imetleda kirjaliku sõna jõudu - läbi sonneti ise. Viimane kummardus selgitab, et armastatud "igavene suvi" jätkub niikaua, kui inimesed on selle sonneti lugemiseks elus:\nNoormees, kellele see luuletus on suunatud, on Shakespeare esimese 126 kaaslase jaoks. Kuigi on olemas mõningaid arutelusid tekstide õige järjestamise üle, on esimesed 126 sidetti temaatiliselt omavahel seotud ja näitavad järkjärgulist narratiivi. Nad räägivad romantilistest asjadest, mis muutuvad iga sonnetiga kirglikumaks ja intensiivsemaks.\nVarasemates sonüüdes on luuletaja üritanud veenda noort meest seisma jääma ja lastel olema, kuid Sonnet 18 loobub kõneleja sellest kodustusest esimest korda ja võtab vastu armastuse kõikumatu kirg - teema, mis jätkub järgnevad sonnettid.\nKuidas Shakespeare armastus Sonnet 18-s erineb oma hilisemate sonnettidega ?\nKuidas Shakespeare kasutab keele ja metafoori noormehe ilu esitamiseks Sonnet 18-s?\nKas sa arvad, et kõneleja on edukalt oma poosõnu oma armastusest kaotanud? Mil määral on see ainult poeetiline idee?\nMis on Sonnet?\nShakespeare Sonnet 3 analüüs\nShakespeare Sonnet'i õpe giidile 1\nSonnet 116 juhend\nRiikliku üksuse uuring - Gruusia\nItaalia keele sõnastik: Ascoltare Conjugations\nEnamik Stanley Cup võidab meeskonna poolt\nTiibeti ülestõus 1959. aastal\nShellbark Hickory, suurim hickory lehed\nGarth Brooks Biograafia\nKust putukad talvituvad?\nAustraalia Mainstream Rock Band INXS 80-ndad laulud\nPop ja rocki laulud alates 1986


Teisenda Barrel (nafta) mõõtühikuks nl (Barrel (nafta) mõõtühikuks Nanoliiter)\nBarrel (nafta) to nl\nBarrel (nafta) to Nanoliiter\nKui palju on Nanoliiter ühes Barrel (nafta)?\n1 Barrel (nafta) = 158 987 294 928 Nanoliiter [nl] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Barrel (nafta) mõõtühikuks Nanoliiter teisendamiseks.\nTeisenda Barrel (nafta) mõõtühikuks Nanoliiter (Barrel (nafta) mõõtühikuks nl):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '808 Barrel (nafta)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '33 Barrel (nafta) na nl' või '58 Barrel (nafta) to nl' või '55 Barrel (nafta) -> Nanoliiter' või '15 Barrel (nafta) = nl' või '75 Barrel (nafta) na Nanoliiter' või '99 Barrel (nafta) to Nanoliiter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(18 * 7) Barrel (nafta)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '808 Barrel (nafta) + 2424 Nanoliiter' või '73mm x 86cm x 6dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Jüri Vips: see on tõsine jõuvõte! - Äripäev\nJüri Vips: see on tõsine jõuvõte!\n04. märts 2011, 13:48\nKaisa Gabral 04. märts 2011, 13:48\nTere ei tahtnud meie poes oma tooteid müüa enam, saatsid lepingu lõpetamise teate. See on tõsine jõuvõte, märkis Comarketi juht ja omanik Jüri Vips.\n“Nende eesmärk oli sõlmida uus leping oluliselt halvemate tingimustega ehk siis kõrgemate hindadega. Pikaajaline koostööpartner Tere teatas ühepoolselt lepingu lõpetamisest, mis on täielik pretsedent,” kommenteeris Tere toodete müügi peatamist Jüri Vips.\n”Comarket otsustas, et selliste hindadega kilepiima sisse ei osteta ega müüda ja see pole põhjendatud. Meie oma kliente hoiame ja üritame oma kliendile müüa neid tooteid, mis on sõbralike hindadega. Me ei läinud selle hinnatõusuga kaasa ja lõpetasime kilepiima müümise. Comarket vähendas ka muude Tere toodete sortimenti ja soovitab osta teiste sõbralike hindadega tooteid,” märkis Vips.\nLepingu lõpetamise teate järgi lõppeb leping 1. aprillist. “Hindu tõstsid nad aga juba varem,” lisas Vips.\n“Seda, mida nad teistega on teinud, seda ma võin vaid oletada. Suurematel kettidel on etteteatamise ajad pikemad, teistel on lühemad. Tarbijakaitse võiks seda vabalt uurida, nad saavad teada, kui palju järsult tõsteti hindu. Meie võitleme hinnatõusu vastu,” lausus Vips.\n07. March 2011, 08:00


Hea viljasaak küll, aga raskelt kätte saadud - MES nõuandeteenistus\nHea viljasaak küll, aga raskelt kätte saadud\nNeed põlluharijad, kel viljakoristus ühel pool, tunnistavad üle aastate rekordsaaki, need, kel muist rapsi vihmapehmel põllul veel kombaini ootab, vaatavad ärevalt taevasse. Tänavu tõotab kõrge viljahind anda kasumit, kellele rohkem, kellele vähem.\nMuuga Põllumajandusühistu viljakoristusega on kõige paremini kursis tegevjuht Marin Pärs. “Pikk, närviline, väsitav,” ütles ta vihmaste ilmadega õnnistatud suvelõpu ja sügise kohta. Ja lisas: “Sellist saaki ei ole aga ma viimastel aastatel näinud.” Teravilja keskmiseks hektarisaagiks tuli Muuga ühistus viie tonni ringis, pärast kuivatamist jääb sellest järele üle nelja tonni.\nVihmamärja vilja koristamine ongi kõige rohkem muret tekitanud, sest seda ei jõuta nii kiiresti eest ära kuivatada, kui uus vili põllult tuleb, rääkimata suurest energiakulust.\nEelmisel neljapäeval oli Muugas koristada veel ligi 100 hektarit rapsi. Septembri alul sadanud rahe lõi ühel põllul rapsi nii maha, et sinna polnud kombainiga enam mõtet minna. “Kui ma seda nägin, ei tahtnud ma tükk aega enam kellegagi rääkida, tuju oli nii nullis,” tunnistas Marin Pärs.\nRapsi ongi koristada jäänud kõige rohkem, muu viljaga on enamikus ühistutes ja taludes ühele poole jõutud. Voore Farmis, kus teravilja kasvas 2000 hektaril, millest rapsi 330-l, on koristus praktiliselt lõppenud. Taimekasvatusjuht Margus Lepp jääb saagiga, eriti talirapsi omaga, rahule. “Piisav hulk sademeid,” nimetas ta ühe põhjuse.\nTänavu on viljahinnad püsinud börsidel kõrged, sest enamikus viljakasvatusmaades valitses põud. Hea hinnaga on põllumeestel ka müügilepingud sõlmitud, seega võimalus teenida. Põlluaastaga on rahul nii need, kes vilja ära müüvad, kui ka need, kes sellega oma sigu või veiseid söödavad. Voore Farmis läheb müügiks umbes kolmandik saagist, ka Muugas kulub osa viljast karjasöödaks, aga jätkub ka müüa. Müügiks läheb tavaliselt kogu raps.\nMida parem saak, kõrgem kokkuostuhind ja väiksemad kasvatamiskulud, seda rohkem tulu on võimalik saada. Tänavu on kõik kolm tingimust paljudel täidetud. “Viljakasvatuse tulukust mõjutavad korraga paljud asjad,” vastas Margus Lepp küsimusele, kuidas on võimalik rohkem teenida. “Meie kasutame minimeeritud maaharimist (see tähendab, et põlde ei künta, vaid kasutatakse kergemaid mullaharimisriistu – E. K.), oleme panustanud võimsasse ja tootlikusse tehnikasse. Oluline on teha tööd õigel ajal ja viljavaheldus peab olema paigas.”\nJuba viiendat aastat peetakse Eestis viljelusvõistlust, kus selgitatakse parimaid saake saanud viljakasvatajad. Üks korraldaja, Baltic Agro ASi arendusdirektor Margus Ameerikas kiitis Ida-Virumaa pankrannikul paikneva Tiido talu peremeest Üllar Venti, kes võistlusel küll kolme parima hulka ei pääsenud, aga oskas vaid 15 sentimeetri paksuse mullakihiga põldude hektarilt saada 5tonnise odra ja 4,4tonnise rapsisaagi ning seda aidakaalus.\nTemagi talu põldudele tegi suurt kahju rahe. Kas saaki suurendas väetamine, millega meie nitraaditundlikel aladel tuleb ettevaatlik olla?\n“Üle väetada pole mingit mõtet, mullaproovid näitavad täpselt, mida ja kui palju vaja põllule anda,” vastas Üllar Vent.\nEesti maaviljeluse instituudi teadur Enno Koik teeb viljelusvõistlusel tulukusarvestusi. Viimastel aastatel on Eestis hakatud kasutama nn kõrde- ehk otsekülvi ja põlde ei küntagi. Või siis otsustatakse mõne kergema mullaharimisviisi kasuks. “Meie kasutame kõige rohkem randaali,” rääkis Marin Pärs. “Aga rapsipõlde künname, kasvõi juba seepärast, et väetame tahkesõnnikuga.”\nMida vähem masinaid ühte põldu enne külvi harib, seda väiksem töö- ja kütusekulu. Omahind on kõige odavam otsekülvi ja kõige kallim pöördadraga künni puhul, võib järeldada Enno Koigi arvutustest. Saksamaal pidi üle aasta ilmuma põlluharijate tarvis paks käsiraamat, kus juhised, milliseid masinaid on mingites tootmistingimustes otstarbekas kasutada.\nNiisugust käsiraamatut oleks Eestiski vaja, aga selle koostamine pidi olema väga töömahukas ja meil polevat ka piisavalt vaatlusandmeid, eriti masinate töö kohta kivistel pindadel.\nEevi Kuht, Virumaa Teataja (02.10.2012)\nbitweb2012-10-02T10:00:00+00:00Teisipäev, 2. oktoober, 2012|Uudised|


Laitses toimus pühapäeval Eesti viimaste aastate suurim noorte autospordisündmus | Motorsport Media\nPosted by Rauno Kais on April 20, 2015 in Autosport, Kardisport, Noorte- ja rahvasprint, Uudised | 575 Views\nPühapäeval, 19. aprillil oli Laitse Rally Pargis suur noorte autospordi päev. Laste hobikardisarja auto24 Talendid Rajale kolmas etapp sõideti kardirajal, kus startis 50 osalejat. Sealsamas kõrval, Laitse Rally Park paarisrajal toimus noortesarja Noored Roolis Zebra Cup kolmas etapp, kus startijaid oli 42. Nii oli kokku osalejaid kahe sarja peale kokku pea 100, täpsemalt 92.\nNii suure osalejate arvuga noorte autospordisündmust pole viimastel aastatel Eestis toimunud ja see näitab kasvavat huvi nii autospordi kui liiklemise vastu laiemalt. Kohapeal jagus tegemist kõigile, kaasa elama tulnud pered said sõitude vahepeal tutvuda liikluslinnaku ja mängude majaga. Kõigile osalejatele peeti Maanteeameti, Eesti Politsei ning programmi „Kiusamisest vabaks“ poolt ette valmistatud loenguid.\nSinkevitši esitus väärib tähelepanu veel selle poolest, et tegemist oli poisi esimese võiduga. Kõigest aasta varem oli Dominik siinsamas LaitseRallyPark’s tõusnud esimest korda poodiumile, nüüd aga oli aeg hõivata selle kõrgeim aste. Sinkevitš võitis kaks väärtuslikku punkti ka Neste Kiireima Ringi karika arvestuses. Peale kolmandat etappi on sarja liider Oja, kelle edu Tintse ees on 14 punkti. Tintse edestab omakorda vaid ühe punktiga Sinkevitšit\n“Noored roolis 2015” – ZEBRA CUP 42 osalejast olid seitse tüdrukud ja kõige rohkem osavõtjaid oli jällegi 8.-12. aastaste poiste arvestusklassis, kus sõitsid võidu 22 poissi. Võidu näpsas seekord Robin Kiisholts, kellele järgnes esimeses voorus kiireimat aega näidanud Mattias Vahtel ning kolmandaks kerkis teises voorus kiireima aja sõitnud Kristo Kangur.\nLaitse etapil olid „Noored roolis 2015” – ZEBRA CUP instruktoriteks noorte kõrval Sirje Potisepp, Urmo Aava, Timmu Kõrge ja Erko Vallbaum.\n„Noored roolis 2015” – ZEBRA CUP neljas etapp sõidetakse suvel, täpsem aeg ja asukoht avaldatakse enne võistlust Eesti Autospordi Liidu koduleheküljel www.autosport.ee


1 oz Austraalia Lunar kukeaasta kuldmünt 2005 | Tavid - Kuld & Hõbe\nPealeht Kuld Lunarid 1 oz Austraalia Lunar kukeaasta kuldmünt 2005\nPerth Minti kauaaegse partnerina on Tavidil rõõm pakkuda üht maailma kauneimat vermitud kuldmünti – 2005. kukeaasta Austraalia ... lugege edasi\nPerth Minti kauaaegse partnerina on Tavidil rõõm pakkuda üht maailma kauneimat vermitud kuldmünti – 2005. kukeaasta Austraalia Lunari kuldmünti. See kuulub Perth Minti Austraalia Lunari hinnatud I seeria kollektsiooni, mille iga münti vermitakse vaid korra kaheteistkümne aasta jooksul vastavalt iidsele Hiina kuukalendrile. Mündiseeria kõige populaarsema, üheuntsise mündi vermimiskogus on piiratud, neid valmistatakse aasta jooksul vaid kuni 30 000 tükki, mis tagab mündile arvestatava hinnalisa järelturul.\nAustraalia Lunari kukeaasta kuldmünt on raha. Kullast Lunari sarja hakati välja andma 1996. aastal ning seeria iga münt, sealhulgas ahviaasta münt, on Austraalia Valitsuse otsuse kohaselt kehtiv maksevahend.\nAustraalia Lunari kukeaasta kuldmünt on haruldane. Alates Lunari-seeria algusest on kukeaasta münti vermitud seni vaid 2005. ja 2017. aastal.\nAustraalia Lunari kukeaasta kuldmünt põhineb Hiina sodiaagikalendril. Kukeaastal sündininimesed on ausad ja avatud suhtlejad. Nad on võimelised tegema suuri asju, mistõttu ei saa pahaks panna nende kommet ka oma saavutustega uhkeldada.\nTänapäeval kasutatakse taoistlikus kosmoloogias palju Hiina kuukalendrit. Usutakse, et inimesel tekib eriline side selle loomaga, kelle sodiaagiaastal ta sünnib. Sodiaagi loomad on sümboolse tähendusega, iga loom esindab teatud iseloomuomadusi ja tunnuseid, mis on omased kõigile inimestele. Hiina sodiaak koosneb kaheteistkümnest loomast, iga loom valitseb kaheteistaastase tsükli järel. Enne 2005. aastat tähistati kukeaastat viimati 1993, 1981, 1969 jne iga 12 aastajärel.\nKukeaastal sündinud inimesed on terava ja kiire mõtlemisega, neil on silma detailidele, mis teeb neist geeniused kõiges analüüsimist vajavas. Nad on suurepärased inimesetundjad ja tänu sellele on nad võimelised suhtlema sirgjoonelisel, ausal ja veenval viisil. Inimesi, kes on sündinud kukeaastal, peetakse distsiplineerituteks, vastutustundlikeks ja praktilisteks, mistõttu on nad väga efektiivsed, kui on vaja ära teha ette võetud projektid või tööd. Nende väikeseks nõrkuseks on vajadus olla märgatud ja imetletud. See tähendab tundide viisi peegli ees poseerimist ja pole imestada, et nad on ümbruskonnas kõige paremini riietatud inimesed. Nende terav mõistus ja elav suhtlemisviis on väärtused mida hinnatakse sama palju kui kirevaid sulgi, millega nad end kaunistavad.\nPerth Minti Austraalia Lunari ja teiste investeerimismüntide vermimiskoguseid saate vaadata siin: https://www.perthmint.com/investment-bullion-bars-and-coins-mintages.aspx\nTagaküljel on kujutatud puhevil sulgedega uhket kukke päikesetõusul kivi otsas päeva tervitamas. Kujutisest paremal on Hiina hieroglüüf sõnaga „kukk” ning vasakul vermimisaasta.


Tule meile tööle - Luua metsanduskool\nOOTAME OMA MEESKONNAGA LIITUMA...\nkelle peamiseks ülesandeks on õppetöö (sh praktikate) läbiviimine metsamasina erialade õpilastele.\nInstruktori peamised tööülesanded:\njuhendab harvesteri- ja/või forvarderioperaatori erialade õpilasi järgmistes teemades: masinraie- ja kokkuveotööd, metsamasinate tehnohooldus ja remont, masinraie algpraktika;\nhoolitseb metsamasinate korrasoleku eest;\nteostab vajadusel metsalangetus- või metsaveotöid harvesteri või forvarderiga.\nvähemalt metsanduslik või tehniline kutsekeskharidus\nvähemalt 3 aastane praktilise töö kogemus metsamasinatel\ninglise ja/või vene keele oskus suhtlustasandil\nanalüüsi- ja õppimisvõime, sh valmisolek metsamasina simulaatoreid õppida\nKasuks tuleb eelnev juhendamise või koolitamise kogemus.\nOmalt poolt pakume kaasaegset töökeskkonda, eneseteostuse- ja –arendamise võimalust, huvitavat ning vastutusrikast tööd Eesti metsandussektorile olulise tööjõu ettevalmistamisel.\nTöötasu vastavalt kokkuleppele. Põhipuhkus 42 päeva. Tööaeg esmaspäevast reedeni (40h nädalas).\navaldus (koos palgasooviga)\ntöö- ja hariduskäigu kirjeldus (CV)\nEeldatav tööle asumise aeg on veebruar 2019. Sooviavaldus koos töö- ja hariduskäigu kirjeldusega palume saata 5. veebruariks 2019 aadressil: Luua küla, Jõgeva vald, Jõgevamaa 49203 või e-postile info@luua.ee.\nLisainfo telefonilt 511 5399\nInstruktor-mehhaaniku peamised tööülesanded:\nõpetab metsamasina hoolduse ja remonttööde läbiviimiseks vajalike töövahendite kasutamist ning masina lisaseadmeid;\njuhendab õpilasi trenažööridel ja simulaatoritel;\nõppekeskkonna ja õppevahendite uuendamine;\njuhendab vajadusel harvesteri- ja/või forvarderioperaatori erialade õpilasi järgmistes teemades: masinraie- ja kokkuveotööd, metsamasinate tehnohooldus ja remont, masinraie algpraktika; hoolitseb metsamasinate korrasoleku eest.\nvähemalt 3 aastane praktilise töö (metsamasinate remont ja hooldus) kogemus\nOmalt poolt pakume kaasaegset töökeskkonda, eneseteostuse- ja –arendamise võimalust (metsamasina tootjate koolitused, sisekoolitused, jne), huvitavat ning vastutusrikast tööd Eesti metsandussektorile olulise tööjõu ettevalmistamisel.\nEeldatav tööle asumise aeg on veebruaris 2019. Sooviavaldus koos töö- ja hariduskäigu kirjeldusega palume saata 5.veebruariks 2019 aadressil: Luua küla, Jõgeva vald, Jõgevamaa 49203 või kooli e-mailile info@luua.ee.