Soolestiku mikrofloora rikkumise korral, mis on põhjustatud antibiootikumiravist, tavalise dieedi muutmine, soolestiku infektsioon rakendatakse Primadophilus ja Linex. Proovime välja selgitada, milline tööriist on parem, millised on nende vastunäidustused ja kõrvaltoimed.\nPrimadofilus viitab bioaditiididele, probiootikumide ja prebiootikumide rühmale.\nToidulisandite müümisel on mitmed vormid:\nPrimadofilus kapslid 290 mg kohta . Need sisaldavad laktobatsilli, E576, C-vitamiini, maltodekstriini. Neil on soovitatav juua, kui soole mikrofloora on häiritud üle 18-aastastel inimestel, kes söövad 1 kapslit üks kord päevas 2 ... 4 nädala jooksul. BAA-d ei saa säilitada temperatuuril üle +6 kraadi. Kõlblikkusaeg täiendab 24 kuud.\nKapslid Primadofilus Junior . Need sisaldavad lakto- ja bifidobaktereid, C-vitamiini, E470, melassi, želatiini. Kapsli kest koosneb tselluloosist, E401, keskmise ahelaga rasvhapetest, E570. Seda vahendit soovitatakse 6 ... 12-aastastele patsientidele seedetrakti floraadi normaliseerimiseks. On vaja juua seda 1 kapsel päevas samaaegselt koos toiduga 14-28 päeva. Te võite võtta lisatasu 3 või 4 korda aastas. Seda tuleks säilitada maksimaalselt + 6 kraadi juures 2 aastat alates tootmise kuupäevast.\nPrimadofilus Laste Reuteri, mis on müügil pulbrina ja kotikeses. Täiendus sisaldab bifidobaktereid, laktobatsilli, melassi, aerosooli, C-vitamiini. Täiendav on soovitatav juua kasulike bakterite ja askorbiinhappe ning 1 tl. ilma slaidideta (2 g) või 1 kotike üks kord päevas. See tuleb lahjendada jahutatud keedetud vees, rinnapiimas või kohandatud segus. Lahjendatud toidulisandeid ei saa säilitada, anda toidule 2-4 nädalat. Hoidke toidulisandeid külmkapis, kus temperatuur ei ületa +6 kraadi. See kehtib kaks aastat alates väljaandmise kuupäevast.\nPrimadofilus Lapsed toodetakse pulbrina, lahjendatakse keedetud veega toatemperatuuril, rinnapiima või imikutoitudes. Esimese aasta lastele on päevane annus ½ tl. (1, 5 g pulbrit), imikutele 1-5 aastat ööpäevast annust - 1 tl. (3 g toidulisandit). Selle koostis on sama, mis Primadophiluse laste reuteril. Hoidke pulbrit temperatuuril +2 kuni +8 kraadi. Toidulisandi säilivusaeg on 24 kuud, kuid pärast pakendi avamist tuleb seda kasutada 1, 5 kuu jooksul.\nPrimadophilus Bifidus on saadaval kapslitena, mida soovitatakse üle 18-aastastel inimestel soolestiku normaalse taimestiku taastamiseks ja säilitamiseks. BAA sisaldab bifidobaktereid ja laktobatsilli, melassi, C-vitamiini ja E576-d. Toidulisandite päevane annus - 1 kapsel. Vastuvõtmise kursus võib varieeruda 14 kuni 28 päeva. Toidulisandid ei kaota oma terapeutilisi omadusi temperatuuril kuni + 6 kraadi. Toidulisand on ainult 4 kuud.\nLinex sõltuvalt vabanemise vormist on ravimi ja toidulisand.\nMüügil on järgmised vormid:\nLinex kapslid . Need sisaldavad elusaid bifidobaktereid, laktobatsilli, enterokokke, piimasuhkrut, titaanoksiidi, želatiini, E576, kartulitärklist, dekstriini. Kapslid on läbipaistmatud, valged, valge pulber, mis on lõhnatu. Ravim normaliseerib seedetrakti mikrofloora. Selle bakterid on seotud vitamiinide, sapphapete ja pigmentide, antimikroobse toimega ainete biosünteesiga. Ravim suurendab keha vastupanu nohu. Seda kasutatakse seedetrakti düsbioosi raviks ja ennetamiseks lastel ja täiskasvanutel, sealhulgas rasedatel ja imetavatel patsientidel. Ravimil ei ole vanusepiiranguid. Raviskeem valitakse individuaalselt sõltuvalt patsiendi vanusest. Ravimit tuleb säilitada kuni 25 kraadi temperatuuril 24 kuud alates valmistamise kuupäevast.\nLinex Forte on saadaval kapslitena, mille keha on valge, kaas on kollane, nende sees on kahvatukollane pulber kollaste pritsmetega. Need sisaldavad lakto- ja bifidobatsilli, glükoosi, MCC, E576, kartulitärklist, inuliini, oligofruktoosi, hüpromelloosi, titaanvalget, raudhüdroksiidi kollast. Rohkem ravimit ei erine kapslitest Linex.\nLinex lastele, valmistatud kotikeses pulbrina. See on toidulisand, mis sisaldab bifidobaktereid ja melassi. Koti sisu tuleb lahustada piimas, mahlas või muus imikutoidus. BAA on mõeldud lastele alates sünnist kuni 12 aastani. Raviskeem valitakse individuaalselt, sõltuvalt lapse vanusest. Ravi kestus on vajadusel 30 päeva, seejärel kuu pärast seda korratakse. Hoida toodet toatemperatuuril 24 kuud.\nLaste lineaarse tilka võib võtta sünnist. Neid soovitatakse soolestiku mikrofloora normaliseerimiseks, sealhulgas pärast antibiootikumravi, et suurendada immuunsust, vältida seedetrakti viiruslike ja bakteriaalsete nakkushaiguste põhjustatud maoärritust, et vältida atoopilise dermatiidi nähtude ilmnemist. Toidulisand sisaldab bifidobaktereid, naatriumaskorbaati, sahharoosi ja melassi. Lisandite päevane annus on 6 tilka. Ravi kestus kestab 28 päeva. Lisandit ei pea hoidma külmkapis, see ei kaota oma omadusi temperatuuril kuni 25 kraadi. Toidulisandi säilivusaeg on 24 kuud, kuid avatud tilka võib kasutada ainult 28 päeva.\nPrimadofilusel ja Linexil on järgmised sarnasused:\nNeil on sama ulatus, mõlemad vahendid on ette nähtud soole mikrofloora taastamiseks ja säilitamiseks, immuunsuse suurendamiseks. Neid soovitatakse juua antibiootikumidega ravimisel, muutes tavalist dieeti, näiteks kui laps siseneb lasteaiasse või reisimise ajal täiendavate toitude tutvustamisele.\nMõlemad tooted sisaldavad prebiootikume ja probiootikume.\nNeid võib võtta raseduse ja imetamise ajal.\nOn olemas lapsed, mis on sünnist alates lubatud.\nNeed ei mõjuta autojuhtimise võimet.\nNad on allergilise koostisega vastunäidustatud.\nMõlemat ravimit ei saa lahjendada kuumade jookidega.\nRahalised vahendid on hästi talutavad ja ei põhjusta soovimatuid mõjusid ainult individuaalse sallimatusega, võivad põhjustada allergiat.\nVahenditel on järgmised erinevused:\nNeil on aktiivsete ja abikomponentide erinev koostis.\nLinex ei vaja jahutamist.\nPrimadofilust ja Linex'i võib võtta koos teiste ravimitega, kuid soovitatav on juua seda 3 tundi pärast kemoterapeutikumide ja antibiootikumide võtmist.\nPrimadofilust toodab firma Neychers Way, USA, Linexi toodab firma Sandoz, Šveits.\nEi saa öelda, et Primadophilus või Linex on parem ja tõhusam. Neid vahendeid võib määrata ainult arst, sõltuvalt patsiendi vanusest, ravi alguse vastunäidustustest ja ettenähtud ravi tolerantsusest.\nEnne Primadofilusa ja Lineks'i võtmist peaksite kindlasti konsulteerima oma arstiga, kui te järgite:\nVere ja lima jäljed väljaheites.\nMaoärritust täheldatakse kauem kui 2 päeva ja eriti siis, kui sellega kaasneb kõhuvalu, kaalulangus, dehüdratsioon, kroonilised patoloogiad ja immuunpuudulikkus, sealhulgas diabeet, südame-veresoonkonna haigused ja HIV-infektsioon.\nKõhulahtisuse ravi ajal on vaja võtta vett ja soola tasakaalu normaliseerimiseks piisavalt vedelikku.


Kajol kaalulangus 2021. Kaalulangus Segage praad\nDetoksifitseerivad mahlad: Detox mahlade retseptid\nKajol kaalulangus 2021, Kajoli kaalulangus saladused näitasid!\nKüll aga tuli selgesti välja fakt, et ülekaalulise ema KMI langetamine suurendas loomulikul teel rasestumise võimalust kõigis kuues rühmas. Õigus süüa: Nagu tema sobivusrežiim, on ka näitleja sama rangelt, mida ta sööb. Viljatusprobleemidega naiste hulgas on üha rohkem ülekaalulisi või rasvunuid.\nHambaravi Komposiit Vaik Kerge Ravida Käepide Optrasculpt Vaht Padi \_ Parim | hingemaailm.ee\nNõuab: kodujuust - g, manna - 4 spl. Valmistamine: riivi õunad ja porgandid peeneks.\nMinu kogemus Lakme Absoluutne Ebony Black Precision Eye Artist Kajal:\nSegage kõik ülejäänud komponendid eraldi ja segage ühtlaseks. Siguri eelised ja kahjustused Kombineerige mass puuviljadega ja segage hästi. Pange väikestesse konservikarpidesse ja küpsetage 20 minutit. Hurmaga Mõned retseptid on eriti originaalsed, kuna need sisaldavad koostisosi, mis võivad üllatada neid, kes on harjunud klassikaliste retseptide järgi juustukooke küpsetama. Kastme jaoks: vaarikad ja jõhvikad võite võtta nii värskeid kui ka külmutatud marju - igaüks g, sidrunikoor, mesi - 2 spl.\nValmistamine: leota rosinaid tund aega. Koorige õrnalt koor ja jahvatage see segistis. Sega ühes kausis kokku kodujuust, jahu, valk, kartulipüree, lisa vanilliin ja rosinad ning sega uuesti.\nServeeri kodujuustupannkooke kastmega. Jahu pole See roog küpsetatakse ahjus vormide abil, kuna tainas on vedel. Haki porgandid, õun ja 50 grammi sinki ning prae oliiviõlis läbi. Sega kõik jogurtiga. Teine päev Tehke kurgisalat. Selleks vajate jogurteid ja kurke. Kurgid lõigatakse viiludeks ja peal jogurt. Lisage hakitud seened, paprika ja tomatid.\nPIN IT Ülesöömise, ebasobivate toitude söömise ja isegi stressi kaudu kehas kogunenud toksiinide vabastamiseks on detoksifitseerivate mahlade tarbimine loomulik ja üsna tervislik alternatiiv. Detoksifitseerivaid mahlasid saab valmistada värsketest puuviljadest ja köögiviljadest, milles on palju kiudaineid ja suurepäraseid toitainete allikaid. Nende mahlade ülesanne on puhastada ja detoksifitseerida keha lisandeid, hõlbustades ka soolestiku toimimist, ennetades haigusi ja säilitades keha heaolu. On mitmeid puu- ja köögivilju, millel on võim keha mürgitustamiseks. Mõned neist on: õun, apelsin, porgand, ananass, melon, mango, tomat, peet, vesikress, sidrun, papaia, hurma, lehtkapsas, vesikress, kurk, maasikas ja eriti rohelised köögiviljad.\nLõpuks lisage jogurt. Võta osa kiirsigurist pooleks keeva veega ja piimaga. Magustatud suhkru või meega.\nLakme absoluutne Ebony Black Precision Eye'i kunstnik Kajal:\nKiir sigur piimaga Piimaga lahustuv sigur on kasulik tänu sellele, et see parandab piima imendumist mitu korda. Ilmselt oli see Gadha, mis paigaldati Indore'i hiiglaslikku Hanumani kuju.\nPurjus mees neelas Python alla 'Seda Pythoni nähti Attala linnas, Keralas, kui ta neelas alla purjus India mehe, kes magas viinapoe kõrval. Kuid fakt oli see, et püüton oli koera või hirve söönud ja polnud tõendeid selle kohta, et pilt oleks pärit Indiast.\nIndia naine sünnitab 11 last!!! Pilt on tõeline, kuid selle taga olev lugu on vale. See oli pilt, mis tehti haiglas, kus sündis samal päeval 11 last, st Tiibeti kaalu lihtsalt kaotada choyinzhinimaeva Menüü iga päev kaalulangus koos gv Enne seda koosnes minu menüü puuviljadest kajol kaalulangus 2021 Palju aastaid sõin suure salati iga päev ja seda koos piisva koguse. Bormental dieet sisaldab menüüd korraga nädala või iga päeva jaoks, peate pidama päevikut ja töötama koos lauaga.\nKaalulanguse massaaziravi neitsi väikeste tissidega koroonal kuulsuste välimusega sarnane rakendus laadige alla cerca leiva letra naiste fotod modelleerivad suhteid esporadicas marbella tundlik film nagu neitsi mehe vallutamine seksikauplus on kõige parem victoriaville black girl women head slutsid.\nSelle dieedi läbiviimiseks on vaja iga päev tühja kõhuga tuua mett ja kaneeli koos sooja veega. Kui nektar on kokku kogutud, hoiab mesilane selle oma ekstra kõhus, kus see seguneb ensüümidega, ja edastab selle regurgitatsiooni teel teise mesilase suhu. Seda protsessi korratakse, kuni nektar saab osaliselt lagundatud ja ladestub seejärel kärgstruktuuri. Siis tuulutavad mesilased vedel nektar oma tiibadega, aidates veel aurustuda madal rasva ja kaalulangus tekitades paksu aine, mida tunnete kui mett.\nKuna kuigi mee söömine oli väga hea asi, oli vahetult enne seda, kui hakkasite seda sööma, Kaalulangus Napunaiteid meega oli parem kui kui sa olid, aga ta ei teadnud, kuidas seda seletada.\nLoodusliku energia võimendus Kas olete märganud, kuidas kõrge suhkrusisaldus põhjustab kiiret energiakrahhi ja põleb sagedamini kui mitte? Kaalulangus vürtsid On aeg energiajoogid kraavi lasta ja kohviparandus unustada.\nKasutage tees suhkrute ja magusainete asemel mett, küpsetatud maiuspalasid või jagage see kuumale röstsaiale. Mesi dieet Kaalu kaotamiseks peate kindlasti lõpetama öösel söömise, eriti magusa, ja kas dieedil on võimalik mett süüa, sest see on kasulik, kuid samas ka magus toode.\nSiinkohal tasub selgitada toitumissüsteemi kohta — kas see on konkreetselt suunatud liigse kehakaalu kaotamisele või on see terapeutiline. Selle looduslikud suhkrud takistavad isegi treeningu ajal väsimust, seega on see hea ka sportliku jõudluse parandamiseks. Kõige lihtsamas versioonis lisatakse neid lihtsalt teele, parem on, kui see on roheline, sest sellisel joogil on rasvapõletavad omadused.\nPeamine tingimus on mee lahustamine pärast kerget jahutamist.\nSama võib korrata ka tavalise veega. Parem on juua teda või teed hommikul. Kuu aja jooksul selliste jookidega võite lisaks kaotada kg. Ärge kuritarvitage sidrunit neile, kellel on mao kõrge happesus. Mesi dieet Tõhusam on kaalukaotuse jaoks täielikem mee dieet.\nKas ma peaksin slim alla siis lahtiselt ules Hunger kaalulanguse ajal, Lisateave meie kaalulangusprogrammide kohta: Kas see on ohtlik?\nKaalulangus Napunaiteid meega.\nKaaluvaateid Ohutu kaalulangus Siin, las ma näitan sulle.\nTal on palju võimalusi.


Energia Tarbimine Soojuspumba Kuivatist » Mis See On? - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardEnergiatarbimine soojuspumba kuivatis\nKuivatid kasutavad palju elektrit. Muidugi, kui sa ei jõua ilma kuivatajateta, tasub osta kuivati, mis kasutab võimalikult väikest elektrienergiat. Miks soojuspumba kuivatid on elektritarbimise seisukohalt eelised, mis see on ja kui palju on võimalik soojuspumba kuivatiga kokku hoida, lugege käesolevas artiklis.\nSoojuspumbad töötavad põhimõtteliselt külmkapis. Nii nagu külmkapp eemaldab siseruumides toidust soojuse ja vabastab selle väljastpoolt, teeb soojuspump seda kas õhu või vedelikega.\nKuivatis eemaldatakse väljatõmbeõhu soojus sellisel viisil ja juhitakse tagasi sissepuhkeõhku. Sel viisil ei tohi Aujfit õhku uuesti soojendada. Soojusprotsess on kogu kuivatusprotsessi ajal praktiliselt "ringlusse võetud".\nSee säästab töötamise ajal palju energiat, kuna õhu pidev soojendamine kõrvaldatakse nagu teiste kuivatite konstruktsioonides.\nKui palju elektrit kuivati tarbib, sõltub mitmest tegurist:\npesu jääkniiskus (madalam, seda madalam on kuivamisvõime)\nkuivati täitmine (rohkem pesu tähendab rohkem energiatarbimist)\nvastavalt soovitud kuivatusaste (raud tarbib veidi vähem energiat kui ekstra kuiv)\nja loomulikult kuivati ehitus\nSeetõttu võivad seadmete tootjate poolt määratud standardväärtused sageli sõltuvalt kasutustingimustest oluliselt erineda. Kõrvalekalded toimuvad tavaliselt ülespoole.\nTootjate esitatud väärtused viitavad tavaliselt optimaalsetele tingimustele, mis praktikas peaaegu alati saavutamatud.\nSiiski jääb üksikute seadmete energiatarbimise suhe alati samaks. Siin näete, et peaaegu kõigil juhtudel tarbib soojuspumba kuivati samades tingimustes ainult 40–50 protsenti väljatõmbeõhu kuivatis oleva elektrienergia mahust.\nOptimaalsetes tingimustes on see umbes 2 kWh elektrit, mida tarbib üks soojuspumpkuivati kuivatusringi jooksul. See väärtus on vaid ligikaudne suunis.\nSaate mõjutada ka pesu jääkniiskust - nimelt keerates ringreise. Mida suurem on pöörlemiskiirus, seda madalam on jääkniiskus. 1200 pööret minutis on see veel umbes 60 protsenti, 1600 pööret minutis ainult 45 protsenti.\nSee tähendab, et kuivati jaoks on palju vähem energiat ja vähem energiat.


Sportlased suudavad tulemuse nimel taluda ebainimlikku valu - Tänane leht\n24. jaanuar 2017, 8:58\nCristiano Ronaldo püüdis vigastusele vaatama EM-finaalis mängimist jätkata, ent pidi valule lõpuks alla vanduma. FOTO: Vladimir Pesnya/Sputnik/Scanpix\nTippspordis läbilöömine nõuab palju verd, higi ja pisaraid, öeldakse. Lisaks ränkrasketele trennidele ja suurele pingutusele võisteldes on sportlased pidevalt hädas tõsiste või vähem tõsiste vigastustega ja tihti tegutsetakse läbi suure valu. Vahel otsustavad sportlased ise vigastuse kiuste võistelda, ent tihti tunnevad nad selleks tugevat väljastpoolt tulevat survet või nõuavad seda sponsorid, treenerid või klubiomanikud. Kannatamine on norm, spordimees on ju macho, eeldatakse.\nVarem oli tavaks pigem see, et kui vähegi võimalik, siis mängiti läbi valu. Legendaarne väravavaht Mart Poom, korvpallur Martin Müürsepp, vana Kalevi korvpallurid jt raudmehed on oma karjäärile tagasi vaadates rääkinud, et mängisid tihti üsna tõsiste traumade kiuste. Sinna kõrvale võib tuua veel palju sportlasi nii meilt kui mujalt: Manchester City väravavaht Bert Trautmann mängis 1956. aastal FA Cupi finaali lõpuni mitmele murtud kaelalülile vaatamata; Tiger Woods võistles 2008. aasta US Openil murtud põlvekedra ja vigastatud põlve ristatisidemetega; murtud ribidega võistlevad maadlejad ja poksijad; krampide käes piinlevad maratoonarid jne.\nValuvaigistav süst või tablett sisse ja läks. Võistkond vajas nende panust või terendas silme ees suur eesmärk. On liikunud jutte, kuidas pallimänguvõistkondade riietusruumis oli kauss valuvaigistitega ja pea igaüks võttis sealt enne mängu peoga tablette.\nPraeguseks on see mingil määral muutunud ja kõrvaltvaatajatele võib paista, et tippsportlased on justkui nõrgemaks jäänud ning «iga pisikese asja» pärast peetakse vigastusepausi. Mitmed pallimängude treenerid kurdavad, et just noorema põlvkonna mängijad ei taha väiksemate probleemide ilmnedes isegi üritada platsile joosta. Ilmselt on sportlased tänapäeva mugavusühiskonna tõttu muutunud alalhoidlikumaks. Võrreldes tavainimestega suudavad nad valuga siiski paremini toime tulla.


Piret Raua uue romaani tegevus käib naisteajakirja Emme toimetuses - Eesti Ekspress\nKUJUTLUSVÕIME ON TÄHTIS: ajal, mil Eesti kirjandus muutub üha autobiograafilisemaks, meeldib Piret Rauale eelkõige puhas ilukirjandus. Foto: Vallo Kruuser\nPiret Raud (48) on üks Eesti armastatumaid ja viljakamaid lastekirjanikke ja illustraatoreid, kes on avaldanud ligi kakskümmend lasteraamatut ning saanud oma raamatute ja illustratsioonide eest hulga auhindu nii kodu- kui välismaalt. 2018. aastal avaldas ta täiskasvanutele mõeldud romaani „Initsiaal purjeka ja papagoiga“, milles käsitles kunstniku loomevabaduse ja argielu vahekorda. Peagi jõuab lugejateni tema uus romaan „Verihurmade aed“ (kirjastus Tänapäev), mille tegevus toimub väljamõeldud naisteajakirja Emme toimetuses ja selle ümber. Uus romaan vaatleb meedia toimimist, eelarvamusi, loomevabadust, armastust ja inimeste elusaatusi, milles kõige olulisem on vajadus jääda inimlikuks ja positiivseks.\n2015. aastal ütlesid ühes intervjuus, et sind ei loksuta, kui sa täiskasvanutele ei kirjuta. Nüüd ilmus sul juba teine täiskasvanutele mõeldud romaan. Mis siis vahepeal juhtus?\nTegelikult on nii, et viimane pikem raamat, mis ma lastele kirjutasin, oli „Kõik minu sugulased“ (2017). Tekkis tunne, et ma sellest paremat enam ei kirjuta, ei olnud ka tõuget või sundi kirjutada sellest veel parem raamat. Tundus, et kui nüüd midagi veel kirjutan, siis tuleb enesekordamine, et vajan pausi. Üldiselt täidan oma pausid illustreerimisega, aga seekord ma tahtsin kirjutada ja teha seda teistmoodi.\nMinule tundus suure sammuna täiskasvanute kirjanduse poole juba sinu raamat „Lugu Sandrist, Murist, tillukesest emmest ja nähtamatust Akslist“ (2015).\nKa see ning „Kõik minu sugulased“ samuti. Enda meelest on mul ka lasteraamatutes mitu tasandit – üks kõnetab last ja teine täiskasvanuid. Neis kahes viimases raamatus tajusin, et täiskasvanutki kõnetav tasand võtab endale aina suurema osa.


Mis on abieluloa eesmärk? - dušid ja vannidLoe Edasi\nPõhiline dušid ja vannid Mis on abieluloa eesmärk?\nMis on abieluloa eesmärk?\nLillede korjamise ja pruudidušis käimise vahel peate pulma planeerimise ja abiellumise mitte nii toreda külje pärast õigel ajal pigistama. See hõlmab abielu litsentsi omandamist, mis on valitsuse poolt välja antud dokument, mis võimaldab kahel inimesel abielluda. Abielulitsentsi saamine tähendab ainult seda, et teil on seaduslikult lubatud abielluda kihlatuga, mitte aga sellega, et olete tegelikult abielus.\nAbieluloa saamiseks peavad tulevased noorpaarid külastama abielus oleva maakonna kantselei kontorit. Tavaliselt maksavad need vahemikus 35–115 dollarit. Kui teil on pulmad osariigist väljaspool, võib see tähendada, et peate selle ülesande täitmiseks enne reisi ette võtma. Abiellumislitsents on hea ainult selle osariigi jaoks, kus selle omandasite, see tähendab, et te ei saa Texases litsentsi saada pulmadeks, mis toimuvad Floridas. Kuid te ei pea olema selle osariigi elanik - USA kodanik võib abiellumislitsentsi hankida ükskõik millises 50 osariigis.\nKontrollige siiski üksikasju selle kohta, kui kaugele saab abielu litsentsi või kui ooteaega on, kuna konkreetsed ajalised ajad on riigiti erinevad. Abiellumislitsents kehtib ainult kindla ajavahemiku jooksul - võib-olla 30 päeva jooksul vaid mõni, ehkki mõnede riikide litsentsid kehtivad terve aasta. Mõni osariik lubab teil abielu litsentsi saada samal päeval kui teie pulm; teistel on ooteaeg umbes 72 tundi.\nAbieluloa saamiseks pöörduge isikut tõendava dokumendi poole. Nõuded erinevad kohalikest keeltest, kuid hea mõte on, kui teil on olemas sünnitunnistus ja juhiluba, samuti tõend lahutuse kohta, kui olete varem abielus olnud.\nHulk riike, kus abieluloa saamiseks nõuti vereanalüüsi; 49 osariigis pole see aga enam nii. Montanas peavad kõik alla 50-aastased naised tõendama punetiste vereanalüüsi või arsti väljavõtteid steriliseerimise kohta. Teise võimalusena saavad pruut ja peigmees lugeda ja allkirjastada teadlikust nõusolekust loobumise, mis nõudest mööda läheb.\nAbielulitsents Vs. Abielutunnistus\nPärast paari abiellumist allkirjastavad abielu litsentsi pruut ja peigmees ning nende tunnistajad. Seejärel registreerib nende pulmade ametnik abielu litsentsi väljastanud kohaliku omavalitsuse asutusele. Selle registreerimisprotsessiga muutub abielu avaliku registri osaks. Seejärel väljastatakse abielutunnistus ja saadetakse see noorpaaridele. Protsess võtab tavaliselt paar nädalat.\nHoidke seda abielutunnistust kuskil turvaliselt, kuna see on teie seadusliku abielu tõend. Võite seda kasutada sagedamini, kui võite oodata, eriti oma abielu alguses. Teil on seda vaja, kui:\nKui üks inimene plaanib oma nime seaduslikult muuta.\nKui üks inimene liitub tervisega, mida teise inimese ettevõte pakub.\nKui üks inimene nõuab sisserändetoetusi.\nKui plaanite koos majaga laenu taotleda.\nEelmine ArtikkelLoomingulised ideed teie millegi vana jaoks\nLillede korjamise ja pruudidušis käimise vahel peate pulma planeerimise ja abiellumise mitte nii toreda külje pärast õigel ajal pigistama. See hõlmab abielu litsentsi omandamist, mis on valitsuse poolt välja antud dokument, mis võimaldab kahel inimesel abielluda. Abielulitsentsi saamine tähendab ainult seda, et teil on seaduslikult lubatud abielluda kihlatuga, mitte aga sellega, et olete tegelikult abielus. Abielul © Copyright 2019


Teralised koorijad ja elektroonilised n�opuhastusharjakesed teevad kahtlemata head t��d, kuid nende ainukeseks puuduseks on pinnapealsus. Enamik sellest, mida tegelikult on vaja nahalt koorida, j��b nende haardeulatusest v�lja. Lisaks v�ivad teralised koorijad liiga j�ulisel ja hooletul kasutamisel tekitada nahale mikrohaavakesi, mis on soodsaks pinnaseks bakterite arenemisele. Gl�koolhape (glycolic acid) Naha vananemise ja eelk�ige p�ikesest p�hjustatud fotovananemise k�igus aeglustub surnud naharakkude loomulik eemaldumine, mille t�ttu nahk on j�rjest elutum, jume hallikas ja eba�htlase pigmentatsiooniga. Looduslike AHA-hapetega ja eriti just gl�koolhappega koorimine on t�hus, samas ohutu viis nahk taas nooruslikult s�rama panna. Suhkruroost saadav gl�koolhape kuulub alfa-h�droks�hapete (AHA) gruppi, milles on looduslikku p�ritolu happed nagu piim-, sidrun-, �un-, mandelhape jne. AHA-happed suudavad m�jutada naha v�liskihi ehk epidermise rakke, l�hkudes nendevahelisi sidemeid, mist�ttu surnud naharakud saavad naha pinnalt kergemini irduda ning tuua n�htavale uue ja v�rskema naha. Lisaks koorivale toimele on gl�koolhappel niisutav ja kollageeni stimuleeriv toime. See toimib h�sti p�ikesekahjustuste ja fotovananemise vastu, v�hendades pigmendilaike ja peeneid kortsukesi. Selleks, et gl�koolhape piisavalt toimiks, peaks koorivas tootes olema kasutatud v�hemalt 10–12%-list gl�koolhapet (pH 3-3,5), mis on �htlasi k�rgeim lubatud protsent jaem��gi toodetes. Ilusalongid v�i ilukliinikud v�ivad kasutada 20–70% gl�koolhapet, millega koolitatud asjatundjad teevad s�gavama toimega pindmist nahakoorimist. Sageli kasutatakse mitme puuviljahappe kombinatsiooni, et tulemus oleks veelgi parem. Talviselt k�ledal ajal on n�onahk enamasti tuhm ja v�sinud. Enne kui haarad turgutava vitamiinimaski j�rele, tuleks nahka koorida. web hosting services top\nTeralised koorijad ja elektroonilised n�opuhastusharjakesed teevad kahtlemata head t��d, kuid nende ainukeseks puuduseks on pinnapealsus. Enamik sellest, mida tegelikult on vaja nahalt koorida, j��b nende haardeulatusest v�lja. Lisaks v�ivad teralised koorijad liiga j�ulisel ja hooletul kasutamisel tekitada nahale mikrohaavakesi, mis on soodsaks pinnaseks bakterite arenemisele.\nGl�koolhape (glycolic acid)\nNaha vananemise ja eelk�ige p�ikesest p�hjustatud fotovananemise k�igus aeglustub surnud naharakkude loomulik eemaldumine, mille t�ttu nahk on j�rjest elutum, jume hallikas ja eba�htlase pigmentatsiooniga. Looduslike AHA-hapetega ja eriti just gl�koolhappega koorimine on t�hus, samas ohutu viis nahk taas nooruslikult s�rama panna.\nSuhkruroost saadav gl�koolhape kuulub alfa-h�droks�hapete (AHA) gruppi, milles on looduslikku p�ritolu happed nagu piim-, sidrun-, �un-, mandelhape jne. AHA-happed suudavad m�jutada naha v�liskihi ehk epidermise rakke, l�hkudes nendevahelisi sidemeid, mist�ttu surnud naharakud saavad naha pinnalt kergemini irduda ning tuua n�htavale uue ja v�rskema naha.\nLisaks koorivale toimele on gl�koolhappel niisutav ja kollageeni stimuleeriv toime. See toimib h�sti p�ikesekahjustuste ja fotovananemise vastu, v�hendades pigmendilaike ja peeneid kortsukesi.\nSelleks, et gl�koolhape piisavalt toimiks, peaks koorivas tootes olema kasutatud v�hemalt 10–12%-list gl�koolhapet (pH 3-3,5), mis on �htlasi k�rgeim lubatud protsent jaem��gi toodetes. Ilusalongid v�i ilukliinikud v�ivad kasutada 20–70% gl�koolhapet, millega koolitatud asjatundjad teevad s�gavama toimega pindmist nahakoorimist. Sageli kasutatakse mitme puuviljahappe kombinatsiooni, et tulemus oleks veelgi parem.\nAvaleht > Arhiiv > Jaanuar 2016 > Kauniks kooritud jume


Välispoliitikanädala teemaspikker: Põhja-Korea, Aafrika, Lähis-Ida ja Euroopa kaitseplaanid - Eesti Päevaleht\nKäesolev nädal tuleb Eesti eesistumise jaoks senistest kõige tihedam. Paari päeva jooksul tulevad Tallinna liikmesriikide kaitse- ja välisministrid, kõrged ametnikud ja eksperdid. Millest ministrid Tallinnas räägivad?\nSaksamaa kaitseminister Ursula von der Leyen ja NATO peasekretär Jens Stoltenberg arutavad Tallinnas Euroopa julgeolekupoliitikat. Foto: AFP/SCANPIX\nKui kaitseministrid saabuvad enamasti juba täna ja alustavad homme hommikul, siis nende välisministritest kolleegid jõuavad kohale neljapäeva lõunaks. Siis hakkavad nad ühiselt arutama Euroopa julgeoleku viimaste aastate võib-olla kõige keerulisemat teemat: kuidas ühiselt arendada Euroopa kaitset.


Sünge optimism ja uuriv inimene — Sirp\nSünge optimism ja uuriv inimene\nNäitus „Sünge optimism” („Dark Optimism”) festivali „EXPO 1” raames New Yorgi MoMA PS1-s kuni 2. IX. New Yorgi keskkonnateemaline nüüdiskunsti festival „EXPO 1” ei piirdu ainult „Sünge optimismi” näitusega: MoMA Manhattanil asuva peamaja kõrvale on rajatud interaktiivne eksperimentaalne vihmalabor; viiakse läbi haagissuvilate kommuunielu eksperiment; toimuvad temaatilised loengud, kinoseansid jpm. Ettevõtte mastaapsus kõigest põnevast kirjutada ei luba, sestap keskendun „Sünge optimismi” näitusel enim kõnetanud töödele.\nSünge optimismi ajastut iseloomustab näituse kuraatorite sõnul üheaegne maailmalõpu- ja uue maailma alguse ootus: loodusressursid on ammendumas, aga horisondil terendab pretsedenditu tehnoloogiline murrang. Vana eluviis näib olevat ammendumas ja uus häguselt aimdumas. „EXPO 1” käsitletakse küll peamiselt ökoloogilisi probleeme, ent vaadeldakse sünge optimismi avaldumist ka poliitilises ja sotsiaalses kontekstis. Kuraatorid lubavad näitust tutvustavas tekstis seda optimismi ja pessimismi kummalise koosolu vaimu mitte ainult kirjeldada, vaid ka „uurida”. Kuna seda sõna kunstiteoste esitlemisel sageli kuritarvitatakse, lähenesin näitusele skeptilise uudishimuga, et aru saada, mil moel kaasaegne kunst looduse ja tehnoloogia vahelisi pingeid õieti uurib.\nÜks keskkonnaprobleemide uurimise menukaid meetodeid nüüdiskunstis paistab olevat igasugu elus ja eluta looduse tassimine kunstisaali. Maastikuinstallatsioonidega tuntust kogunud ameeriklase Meg Websteri „Bassein” (1998) kujutab endast kunstikeskuse keldrikorruse põrandasse süvistatud tiiki, kus ujuvad päris kalad ja kasvavad taimed, ent mille eluks vajalikke tingimusi käitavad silmatorkavalt, suisa pornograafiliselt alasti tehisolud: keskuse esimese korruse laest – installatsioon ulatub läbi kahe korruse – ripub häbitult, justnagu hooletust remondimehest jäetuna tumehall plastiktoru, millest soliseb keldritiiki eluandvat vett. Tekib tunne, nagu oleks ehitus „looduslikul” ehitusobjektil pooleli jäänud ja nagu oleks jumal, kes selle vigase, lõpetamata looduse lõi, olnud hooletu ja alamakstud ning ilumeeleta remondimees. Vaataja asetatakse kodust tiigiehitust vastu võtma saabunud pettunud kliendi rolli: kalad on nunnud ja tiik on ka üllatuslikult looduspäraselt keldrisse sobitatud, aga mida kuradit see toru seal üleval tolkneb, kas seda ei oleks saanud loomulikkuse, looduslikkuse huvides peita. Websteri poolikut ehitusobjekti võib vaadelda kui väljakutset argikultuuris juurdunud tavale käsitleda tehislikku tehnoloogiat ja loomulikku loodust kui omavahel sobimatuid, konfliktseid nähtusi. Mind näiteks on alati häirinud akvaariumide puhul asjaolu, et loodusest pärit päris kalade elutingimused tagavad akvaariumisse topitud tehislikud koledast plastmassist vidinad. Kalade sõltuvus nende plastikvidinate toimimisest on akvaariumis ärevakstegevalt läbipaistev, alasti. „Ise küll akvaariumikala olla ei tahaks”, olen mõtelnud, „mis siis saab, kui elekter ära läheb ja hapnikumasin töötamast lakkab?”. Ent igasugused käidusüsteemid ja -tehnoloogiad on iseenesest sisse ehitatud ka loodusesse, nad on lihtsalt peidetud, ei ole tehtud plastikust ega robustselt rippuma jäetud, nagu too toru Websteri kalu täis „Basseini” kohal, küll aga täidavad oma funktsiooni samal moel. Webster näib seega osundavat, et keskkonnateemade käsitlemine tehnoloogia ja looduse vastanduse võtmes on vähemalt osaliselt esteetilist laadi probleem, mida tasub kunstitegemise käigus uurida.\nKui Webster rajas ökoloogiliste probleemide uurimise võimaldamiseks kunstihoone keldrisse basseini, siis Islandi kunstnik Olafur Eliasson on suures uurimishimus võtnud vaevaks Islandi suurima liustiku Vatnajökulli küljest lahti sulanud tohutuid jääkamakaid kunstisaali tassida teosena („Sinu raisatud aeg” / „Your waste of time”, 2006). Vaatajal jääb üle kunstniku sihikindluse üle imestada ja arvutada, kui palju elektrienergiat on kulunud tuhandeaastase jää säilitamiseks 2006. aastast, kui teos loodi: ulatuslikku installatsiooni majutav näituseruum on nimelt tervenisti külmikuks muudetud. Ürgsed jääkamakad on toodud tehisoludesse, kus nende sulamisprotsess on peatatud, sedasi justkui inimtegevuse kahjulikele mõjudele ja aja voolavusele demonstratiivselt vastu astudes, eirates asjaolu, et galerii sisekliima tagamiseks kulutatud energia aitab kaasa kliimasoojenemisele ja seega Islandi liustike jätkuvale sulamisele. Eks paku see olukord huvitavat analoogi kaasaegsele ühiskondlikule, poliitilisele elule, kus tundub ka teinekord sarnaselt kunstieluga olema nii, et valitud jäämäe tipud on entusiastlikult avalikku ruumi, teadvusesse taritud, kus nende säilitamisega kangelaslikult ja asjasse pühendatud ilmel aega ja ruumi raisatakse, samas kui liustikud sulavad.\nRumeenia päritolu noor mees Mircea Cantor talutas 2005. aastal kriitvalgesse kuupjasse kunstisaali hirve ja hundi ning jälgis neid tähelepanelikult kaamerasilmaga, tulemuseks 2,43 minutit „loodusfilmi” „Deeparture” (ingliskeelne sõnamäng hirvest – deer ja lahkumisest – departure, 2005). Cantori film jääb vastu ootusi sündmusvaeseks: hunt ei kargagi hirvele kõrri. Nii kiskja kui saakloom tunnevad end saalis kohmetuna, stressis, nad pole omas elemendis ja filmis justkui ei sünni midagi, katse millelegi tähenduslikule jälile saada kukuks justkui läbi. Kuid miskit siiski sünnib, nimelt omalaadne valm demokraatlikust ühiskondlikust ruumist, mis definitsiooni järgi on perioodilises lähte- ehk tühjuseseisundis – justkui järjekordseid teoseid ootav tühi näitusesaal – ja seetõttu stressitekitavalt ebalooduslik. Hunt ja hirv keskenduvad tühjas näituseruumis üksteise passimisele ja territooriumi jaotamisele, üldine atmosfäär on tüütav nõutus ühisesse kasutusse saadud tühja näituseruumi jagamise üle. Nüüdisaegse poliitilise ökosüsteemi kohta sobib väljend „sünge optimism” kaunisti.\n„Sünge optimismi” konkurentsitult süngeim uurimistöö on ameeriklase Mark Dioni skulptuur „Tapjad tapsid” („Killers Killed”, 2004–2007). See õõvastav taies koosneb ületõrvatud raagus puust, mille okste külge on poodud ronkmustaks tõrvatud ehedad loomaraiped: silmasin puu otsas rippumas koiotti, rotti, tuvi, kodukassi, oravat, kuldnokka, varest. Kõigi nende vaeste loomakeste „süü” seisneb selles, et nad on ühel või teisel ajal osutunud invasiivseteks liikideks, kes inimtegevuse üleilmastumise käigus on laevade ja muude transpordivahendite abil tunginud paiksetesse eluskooslustesse ja seal võõrliigina kohalike tegelaste arvelt laiama asunud. Huvitav, et kui Mircea Cantori eksperimendis jäid elusad loomad kunstisaalis ebamugavalt loomupäraseks ega mõjunud vastu ootusi sündmusliku, kunstipärasena, siis surnud loom mõjub kunstisaalis selgelt ikoonilisemana kui kusagil teeveerel või põõsa ääres. Dioni teose materjalis – surmas – on midagi lamedalt loosunglikku: Dioni teose talumiseks tuleb vaatajal lisaks okserefleksile tegeleda ka süütundega. Süütundele apelleerimine on aga rohelise poliitika kultuurseim ja seega ebaratsionaalseim – ehkki kahtlemata väga tõhus – vahend.\nTeiseks levinuks ökoloogiliste probleemide kunstilise uurimise viisiks looduse tuppatassimise kõrval on performatiivne sekkumine, mingite probleemide etendamine nende esinemise keskkonnas. Ungari päritolu kunstnik Agnes Dénes võttis 1982. aastal appi karja vabatahtlikke ja rajas Manhattanile Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornide vahetusse lähedusse (tollasele tühermaale) ligi hektarisuuruse nisupõllu, millelt lõikas kombainiga korraliku saagi. „Sünge optimismi” näitusel eksponeeriti fotoseeriat Dénesi projektist, mis iseenesest on plakatlik: fotod küpse nisupõllu taustal kõrguvatest kaksiktornidest või Vabadussambast on karjuvalt efektsed. Dénesi teose uurimuslik potentsiaal avaneb aga siis, kui asetada 30 aasta tagused fotod tänasesse konteksti. Omal ajal kõrvutas Dénes oma viljapõllul hooajalisi töid tehes looduse tsüklilisust ja ökosüsteemi haavatavust pilvelõhkujate tuima staatikaga ja kutsus üldsust prioriteete ümber hindama. Dénes rajas oma näidispõllu finantsfetišismi – finantsmajanduse liberaliseerimise – hiilgeajal. Tänaseks on toimunud selge kultuuriline nihe, aga mitte sugugi Dénesi soovitud suunas: globaalset finantssüsteemi koheldakse täna veelgi fetišeeritumalt, kui kõige kriitilisemalt ohustatud ja haavatavat ökosüsteemi, mille kõrval kuldne nisupõld mõjub haavamatuna, nagu omal ajal Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornid.\nBrasiillanna Cinthia Marcelle’i 8-minutilises videos „475 Volver” (2009) on kollane ekskavaator ringiratast „kaheksat” sõitma pandud. Ekskavaator tekitab kaevandusmaastikku igaviku-sümboli, mille ühest aasast teise kopaga vaheldumisi pinnast veab. Tegemist oleks justkui kilplase liivakellaga. Marcelle kõrvutab primitiivse liivakella ökonoomset igavikulist toimemehhanismi (sest gravitatsioon ei saa ju vaata et kunagi otsa …) tehnoloogiliselt keeruka ekskavaatori tohutu ressursisõltlikkusega, kutsudes ilmselt üles looduses peituvat energiat tehnoloogilises innovatsioonis nutikamalt ära kasutama. Armas kujund, aga veidi demagoogiline ja ülekohtune vaese ekskavaatorijuhi suhtes: liivakella meetodil kaevanduste tühjendamine käib hetkel veel inimkonnale üle jõu.\nÖkoloogiliste probleemide üks trafaretsemaid ja sageli tüütumaid kunstilise uurimise meetodeid on igasugu prügi ja leitud objektide taaskasutamine. Ameeriklanna Anna Betbeze on eksponeerinud happega söövitatud villanarmalise seinavaiba „Tahvel” / „Slab”, 2011). Rootslanna Klara Lidéni „Nimetu” (2013) koosneb käibelt kõrvaldatud prügikastide rivist. Tuleb välja, et ka New Yorgi nüüdiskunsti muuseumi näitusel võib leida kunsti tema aimatavas, nohiklikus, ilmset tarbetult ülevõõpavas vormis. Hollandlane Peter Buggenhout („Pime talutab pimedat nr 30”/„The Blind Leading the Blind No 30”, 2008), kelle roostes tööstusjääkidest ja paksu tolmukorraga kaetud suuri skulpturaalseid objekte näitusel eksponeeritakse, tõestab Betbezele ja Lidénile vastupidiselt, et n-ö leitud objekte on võimalik esitleda uurimist väärivate objektidena, kui ainult silma on antud vabrikurämu seest põnevaid vorme üles leida.\nNäituse konkurentsitult lustakaim uurimisprojekt on igasugu tööstusprügist kokku klopsitud ulmeliste kangelaste rongkäiku kujutav poola skulptori Pawel Althameri ja tema sõprade valmistatud skulptuuride ansambel „Brodno inimesed” („Brodno People”, 2010). Althameri teos annab sõnapaarile „sünge optimism” helge värvingu, sest skulptori oskused on ilmselgelt tema materjalist – igasugu argisest metallkolast – sedavõrd üle, et kokkuklopsitud prahtmetallist küborgid selles ulmelises rongkäigus tunduvad soojad, elusad ja sõbralikud nagu sõbralikes suhetes naabrimehed Tallinna Uue Maailma kvartalist. Kogukonnavaim ja ühistele väärtustele ehitatud sotsiaalne sidusus on Althameri optimistlikus utoopias võimalik ja elujõuline ka siis, kui inimesed ise on juba küborgistunud. Althameri teost võib vaadelda järgmise väitena: ühiskondlik üksmeel, koostöö on tehnoloogiline (intellektuaalse pingutuse, töö tulemusel tekkinud) saavutus, mitte asjade looduslik, loomulik seisund.\nPrügiteemaliseks võib pidada ka argentiinlase Adrian Villar Rojase suurejoonelist installatsiooni „Loomade süütus” („La inocencia de los animales”, 2013), mis hõlmab kaht saali keskuse kolmandal korrusel: täisfunktsionaalset amfiteatrit meenutavat loenguruumi, kus toimuvad ka „EXPO 1” loengud ja arutelud, ning kõrvalsaali üles seatud postapokalüptilist antiikset linnaväljakut meenutavat tsivilisatsioonijärgset „linnamaastikku”. Kuigi näituse bukletis kirjeldab Rojas installatsiooni kui katset uurida, milline võiks välja näha ulmeline, postapokalüptiline maavärinaist kujundatud antiikne (linna)maastikuskulptuur, mida ükski inimene enam kogemas pole, teadvustab Rojase installatsioon edukalt ka üht tänast probleemi: avaliku ühiskondliku kõneruumi – avalikkuse – moondumist düsfunktsionaalseks, kasutuskõlbmatuks, info- ja afektitööstuse jäätmetega täidetud kolikambriks. Installatsiooni esimeses osas amfiteatris oligi parasjagu demokraatliku süsteemi kestlikkust käsitlev arutelu toimumas: kõndisin amfiteatri ukselt edasi installatsiooni teise ossa, „lagunenud foorumit” kujutavasse ruumi, kuhu ladestatud rusude silmitsemisele loengu kauge kaja sobiva helitausta pakkus.\nNüüdiskunstile heidetakse sageli ette elamuslikkuse ja traditsioonilises mõistes kunstimeisterlikkuse, esteetilise suursugususe puudumist. Mircea Cantori videofilmi „Deeparture” vaadates pärisin ühelt vähestest näitusekülastajatest, mida ta Cantori „loodusfilmist” ja üldse kaasaegsest kunstist arvab. Vastus oli ootuspärane: „kohati on päris huvitav, aga see ei puuduta emotsionaalselt, jääb kaugeks ja arusaamatuks, et mida siis õieti öelda tahetakse … Ja kas see ei ole mitte loomapiinamine?”, viipas ta seinal jooksvale videole. Ent just nimetatud omadused teevadki kunsti väärtuslikuks, seda humanistlikus plaanis. Kaasaegne kunst oma põnevaimas vormis eeldab vaatajalt intellektuaalset ja emotsionaalset iseseisvust ja, mis peamine, aktiivset huvi maailma vastu, maailma uurimise ja selle probleemide üle avaliku arutlemise võimet ja soovi.\nEhkki sõna „uurima” kasutatakse kunsti puhul pahatihti alusetult, seisneb nüüdiskunsti kõnekus just tema uurivas olekus. EKSS annab „uurima” tähenduseks: „(tähelepanelikult jälgides) püüdma midagi välja selgitada v. teada saada”. Seega kunstnik „uurib” juhul, kui tema teoses ilmneb teadasaamise taotlus. Kunst on mõistagi ambivalentne: kunstiteos ei kujuta lõplikku, tardunud, üheselt sedastatud teadmist. Kunstinäitust külastades ei vaata ma teost kui kunstniku uurimistöö tulemust – esteetilisse vormi valatud ilmutuslikku ja tardunud teadmist –, vaid kui maailma uurimise protsessi materiaalset jälge, mis annab vaatajale impulsi maailma tähelepanelikumaks ja värskemaks vaatlemiseks ja sedasi uute teadmisteni jõudmiseks.\nCantori filmis heidab valgesse näitusesaali ühes hirvega suletud hunt pärast närvilist hirve poole nuhutamist ja territooriumi piiride märgistamist tüdinenult põrandale lõõtsutama, ka hirv passib lõpuks pigem nõutult kaamera kui hirmunult hundi suunas. Kunstisaal ja selle kaudu avalikkus nähtub Cantori filmist kui tühi, defineerimata ruum, mis on liiga tinglik ja abstraktne, et lubada instinktiivset kohandumist, mille mõtestatud jagamine nõuab eneseteadvust, refleksiooni, intelligentset arutelu, ühist pingutust, mis viiks kaugemale pelgalt territooriumide ja identiteetide märgistamisest ja loomuomaste afektimustrite kultuursest läbielamisest. Mark Dioni surma ja tõrva järgi lehkav loomakorjuseid täis jõulupuu äratab jälestust. Dioni rõlge uurimismeetodi aktsepteerimine nõuab vaatajalt kultuuriliselt programmeeritud okse- ja süütunde ületamist, refleksiivsest olekust reflekteerivani jõudmist. Looduslikkusel, loomulikkusel ei ole demokraatlikus ühisruumis, avalikkuses kohta. Demokraatia nõuab asunikelt instinktiivse kohanemise ja „loomuliku” seisundi aktsepteerimise – kultuursuse – asemel selle ületamist. Kultuurse (s.t meie-teie ja mõnu-jälestuse binaarsustesse suletud) inimese asemel eeldab toimiv demokraatia uurivat (refleksiivsest olekust reflekteerivani pürgivat) inimest.\nTänapäeva inimese poliitiline küpsus ja talle etendatud poliitiline (ja sageli ka kunstiline) tegevus jääb kahjuks enamasti instinktiivse, loomuliku, kultuurilise kohanemise ja – kui selle ebaadekvaatsus on kord ilmsiks tulnud – frustreerunud territooriumimärgistamise ja igavlemise tasemele. Kaasaegne kunst, nagu demokraatiagi, on oma „loomulikus” olekus düsfunktsionaalne, ambivalentne, pidevas lagunemise-eelses seisundis, pessimismi ja optimismi vahelises väsitavas võnkumises. Nõutus kaasaegse kunsti ja nõutus demokraatliku väljendusvabaduse üle on ühe nõudmise kaks avaldust: vaatajalt eeldatakse „loomuliku” lähteseisundi ületamist, intellektuaalset, tehnoloogilist laadi pingutust. Mõlema funktsionaalsus sõltub refleksioonist, kõrvalisest vaatlusest, kunstilist ja poliitilist olukorda teadvustava tehnoloogi (loe: ajakirjaniku, teadlase, kunstniku, kriitiku, riigimehe) olemasolust, kes seda täissirtsutatud näitusesaali või lagunenud foorumit või korjustega ehitud jõulupuud, milleks me avalikkus või näitusesaal sageli osutuvad, kuidagi taluda, mõtestada aitab, nii et kogukondlikud chakra’d poleks suurest kultuursest erutusest pidevalt umbes ja kunstisaal ning avalikkus toimiksid foorumina, kus olulisim on emotsioonitu argumendi valdamise oskus ja maailma uurimise taotlus.


Toimetaja veerg EL 2005/10\nHaab metsapuuna on saanud ikka rohkem kiruda kui kiita: kasvab kiiresti, aga mädaneb veelgi nobedamalt. Niisiis peab metsakasvataja olema mädandajast varmam ja raiuma metsa kuniks on, mida raiuda. Kui aga läheneda haavale teisest, ökoloogi vaatenurgast, siis selgub, et lagundajate käes õõnsaks kõdunenud haavas ja selle ümber vormirohke elu alles algab. Siinse ajakirjanumbri kaaneloos püüavad noored teadlased anda ülevaadet neist, kes elu alustamiseks ning jätkamiseks vanalt haavalt ulualust leiavad.\nKellele on seda elu vaja? Mida annab seentest-putukatest kubisev vana haavatüügas metsaomanikule? – Huvitava vaatepildi? Erilise hinguse, mida levitavad vaid vanad, kõdunevad tüved? Seda muidugi ka, aga peamist väärtust ei saa hoobilt näha ega nuusutada: mida rikkam, mitmekesisem ja keerukamate sisemiste seostega on elukooslus, seda tugevam, vastupidavam on ta kõikvõimalikele ootamatustele, kas või kahjurirüüstele. Seda vana tõde tuleb paraku ikka ja jälle meenutada.\nAga 30–40-aastaselt maha võetud haavikus pole pulbitsev elu jõudnud veel õieti tärgatagi. Et see siiski tärkaks ja edasi kanduks, on haavikut raiudes arukas jätta osa vanemaid puid puutumata – eluseemneks.\nOmamoodi eluseemet kannab ka vesi, mis voolab ikka sinna, kus madalam (sügavam). Ühendatud anumate seadus paneb end eriti ilmekalt maksma karstialadel, kus selle mõju võib küündida kümnete kilomeetrite taha. Ainult loodusseadustele vilistades saab karstipiirkonnas planeerida sügava karjääri selliste kaitsealade külje alla, kus kõik tähelepanuväärne – maastikupildist kuni harulduste kasvu- ja elupaikadeni – on kujunenud ja püsib vaid kõrge põhjaveetaseme mõjul. Päris loodusvõõrale inimesele saaks ehk asja seletada talle mõistetava näitega: katsu hoida vett vannis, millel punn augu eest ära. Paha aimamata või uskumata kipuvad Harju- ja Raplamaa karstipiirkonnas just selle punni kallale paekaevandajad: soov toota väga minevat kaupa – paekillustikku – ei lase mõelda karstiallikatele ja soodele, mille alt justkui muuseas vesi ära tõmmatakse (vt. lk. ..).\nKõik on seotud kõigega – haavikus, karstialal, tegelikult igal pool. Et mitte käituda elevandina portselanipoes, oleks looduses askeldajail kasulik küsida aeg-ajalt nõu neilt, kes sealsest väga keerukast “majapidamisest” üht-teist taipavad.


Putin andis korralduse allkirjastada piirilepe Eestiga - Estonian World Review\nPutin andis korralduse allkirjastada piirilepe Eestiga (2)\nRahvusvahelised uudised 07 Oct 2013 EWR\n07. oktoober 2013 17:19\nVene president Vladimir Putin andis täna välisministeeriumile korralduse allkirjastada piirileping Eestiga, vahendas uudisteagentuur Interfax.\n"Kiita heaks Vene Föderatsiooni valitsuse ettepanek ... Vene-Eesti riigipiiri lepingu ning Narva ja Soome lahe merealade piiritlemise lepingu allkirjastamisest," seisab ametlikus õigusportaalis üles riputatud teates, vahendab BNS.\nÜhtlasi tehakse Vene välisministeeriumile ülesandeks "Eesti poolega läbi rääkida ja kokkuleppe saavutamise korral allkirjastada vastavad dokumendid, lubades viia nende eelnõudesse sisse Vene Föderatsiooni valitsuse heaks kiidetud muudatused, millel ei ole põhimõttelist tähtsust".\nVene Föderatsiooni valitsus kiitis Eestiga kavandatava piirileppe lepingute eelnõu heaks septembri keskel. Eelnõu alla mahuvad leping Eesti-Vene piirileppe kohta ning merealade piiritlemise leping Narva lahel ja Soome lahel.\nEesti valitsus kiitis Eesti ja Venemaa piirilepingute eelnõud heaks juba tänavu 23. mail. Samuti andis valitsus välisministeeriumile nõusoleku koostöös ministeeriumidega ja teiste asjaomaste riigiasutustega alustada ettevalmistavaid tegevusi seoses Eesti-Vene riigipiiri lepingu eelnõu artikliga kaheksa ning esitada ühe kuu pärast valitsusele asjakohane ülevaade.\n"Piirileppe jõustumisel korrigeerivad pooled piirijoont, et see kulgeks looduses loogilisemalt. Vahetatakse suuremaid ja väiksemaid maatükke, kuid tulemus on lõppkokkuvõttes null ja kumbki pool ei saa teiselt rohkem maad juurde, kui ära annab," on välisminister Urmas Paet varem BNS-ile öelnud.\nPiirijoone kulgemises leppisid Eesti ja Venemaa kokku juba 2005. aastal allkirjastatud piirilepetes. Kõik kokkulepped, mis tehti seoses piirijoonega kulgemisega 2005. aastaks, jäävad ka uute lepingute allakirjutamisel piiri kulgemise aluseks, on välisministeerium BNS-ile kinnitanud.


Paljud harjutajad kipuvad langema selle ohvriks, et keskendutakse ikkagi ainult protsessile (üksikule treeningule ja hetkelisele pumbatusele) ja selle nautimisele, mitte niivõrd pikema perioodi vältel ilmnevatele tagajärgedele või tulemustele. Jällegi, näiteid selle kohta võiks elust tuua sadade kaupa. Me ei söö juba ammu sellepärast, et normaalselt funktsioneerida ja ellu jääda. Viimased 20 – 30 aastat elame me selleks, et süüa, mitte ei söö selleks, et elada. See ei ole kõikides ühiskondades nii, küll kehtib see aga sajaprotsendiliselt Euroopas ja Ameerikas. Süüakse, nauditakse söömise protsessi. Saamata tegelikult aru, millise ohvri me sellele naudingule toome. Kui igal õhtul maitseb õlu hea ja šokolaad sulab suus ei mõtle keegi sellele, milised on tagajärjed kahe, kuue või viieteistkümne aasta pärast. Seks ei ole ammu enam pelgalt järglaste soetamise vahend. Eks mõnu pärast ole seksitud läbi aegade, kuid ükskõik kuidas on, jällegi, selle asja algne idee on ju hoopis teine. Samuti, ilmselt on siiski nii, et seksimise kui protsessi nautlemine on ikkagi just praegusel ajastul kulmineerumas. Või, alkoholi tarbimisest. Kui kõva pidu käib, täidetakse pitse ja toop läheb toobi järel, siis ei mõtle keegi eriti järgmisele päevale. Veelgi enam, vaevalt, et keegi mõtleb sellise regulaarse napsulembese elustiili pikaajalistele negatiivsetele mõjudele.\nTreeninguga, eriti jõutreeninguga, iseäranis kulturismitreeninguga on sama. Keskendutakse pildi ühele pisikesele „puzzletükikesele“, mitte niivõrd suure pildi, kui terviku kujundamisele ja loomisele. Sama rada käid kahjuks hetkel ka sina. Keskendud üksikutele treeningutele, taotled lihaste pumbatust, andud tundele, mitte regulaarsetest üksikutest trennidest tulenevale summaarsele tagajärjele. Üheksast juhust kümnel juhul on see viga, protsess ise peaks olema sekundaarne ja pikaajalised tagajärjed peaks olema primaarsed. Mina tean seda, ilmselt väga paljud teadlikud ja vähem teadlikud harjutajad teavad seda, aga ikka ja jälle me teeme seda viga. Andume primaarselt protsessile. Miks!!! Ma ei tea seda!!!\nNiisiis, sa pead hakkama aru saama, et kaugemale ei jõua spordis, muuhulgas ka kulturismis see, kes on ajaliselt kauem jõusaalis ja kes alati kõik seeriad suutlikkuseni pigistab. Sinu edu ei saa sõltuma kaugeltki suures osas ainult sellest, mida sa treeningsaalis teed. Ma tean, et sa praegu arvad nii, „mida rohkem, seda uhkem“. Tea, et nii ei jõua sa kaugele. Treenida tuleb kõvasti, pingutades, aga ka targalt ja läbimõeldult.\nTean, see ajakiri „Atleet“ on küll hetkel sinu ainus võimalus lugemiseks ja tõdemaks, kuidas treenida ja kuidas treeningkavasid kokku võiks panna, kuid ütlen sulle üht: ära ürita jäigalt järgida Ameerika profikulturistide treeningkavasid. Kellegi teise kava tegemine ei tee sind samasuguseks, kui nende kavade tegijad.\nVeel üks asi, millest aru pead saama, pead oma trennitegemise muutma regulaarseks. Selline suhtumine, et 3 kuud teed midagi, siis kuu või poolteist jääb vahele, selline lähenemine asjadele ei toimi.\nKui sa tahad oma trenniasjades olla edukas, tee omale selgeks peamiste suurtemate lihasgruppide anatoomia. Surumine istudes kaela tagant ja ploki allatõmbed istudes kaela taha ei ole üks ja seesama ning ei treeni samasid lihasgruppe.\nVõta arvesse, see, mida sa treeningsaalis teed realiseerub ainult siis, kui sinu toitumine ja taastumine on paigas. Hakka kodujuustu ja kohupiima sööma, hetkel ei maksa need teil seal suurt midagi. Valku pead oma menüüsse kindlasti lisama. Tean, et arvad, et valgupulbrid on mingid imeasjad. Ei ole, kui sööd tasakaalustatult, saad ka toidust piisavalt valku ja ei jää su areng selle taha, et sul ei ole võimalust tarbida lisandina valgupulbrit.\nLugupidamisega, Janar, aastast 2012…\nJanar, jõudu ja jaksu raamatu kirjutamisel. Ootan suure huviga selle teose ilmumist!\nAlar 27.10.2012 20:46\nOotan sammuti pikkisilmi!!\nAngelo 30.10.2012 12:56


Välise ühiskasutuse saab sisse või välja lülitada üksikute saidikogumite jaoks. Sel viisil saate kaitsta kindlate saidikogumite sisu, mida te ei soovi teistega jagada. Võimalus anda saidid ja dokumendid autenditud kasutajatega ühiskasutusse. Autenditud kasutajad on need, kes on kutsutud sisse logima oma Microsofti konto või töökiha või kooli kontoga. Võimalus anda saidid ja dokumendid külaliskasutajatega ühiskasutusse. Külaliskasutajad (anonüümsed kasutajad) ei vaja teie saidile ega dokumentidele juurdepääsuks Microsofti kontot ega töökiha või kooli kontot. Neil on juurdepääs teie või teie töötajate antud külalislinkide kaudu.


Lihased haiget liigestes. Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused.\nReumatoidartriidi põhjust ei teata, kuid seda loetakse autoimmuunseks põletikuks, mille puhul keha immunoloogiline kaitse on vääralt suunatud keha enda kudede vastu. Kui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Tänapäeval on olemas ka ravimeid, mis aeglustavad liigeste kulumist. Liigeseravimid ei ägesta psoriaasi, välja arvatud mõnikord hüdroksüklorokiin Plaquenil. Osteoartroos seisneb liigesepindu katva õhukese kõhrekihi kulumises ja pragunemises. Mõnedes maades jõutakse diagnoosini alles 10 aastat pärast haiguse algust.\nGalerii Folk oiguskaitsevahenditega liigesed luu- ja liigesehaigused Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese.\nToesehaigusi ravivad reumatoloogid ja kui on vajalik kirurgiline ravi, siis luu- ja liigesehaigustele spetsialiseerunud kirurgid: traumatoloogid-ortopeedid. Kõik Lihased haiget liigestes vajavad taastusravi, milleks on samuti vajalik eri asjatundjate koostöö. Kõige parem on ravitulemus siis, kui toesehaige ravimisega tegeleb meeskond, kus kõik olulised erialad on esindatud.\nHaiguse põhjust ei teata. Lülisambapõletikku esineb ühepalju nii meestel kui naistel, Lihased haiget liigestes haigus avaldub meestel märgatavalt raskemini kui naistel.\nLülisambapõletik ei kujune kõigil pikaajaliseks haiguseks, vaevused võivad kesta lühikest aega. Mõnikord haigus taastub aastatepikkuse vaibejärgu järel, mõnedel kujuneb kohe krooniliseks ja hakkab selgroogu jäigastama. Selgroolülide vahele kasvavad luusillad, nii et selja liikuvus väheneb. Selg vajub vimma. Lõpptulemus võib olla küüruvajunud, täiesti jäik lülisammas. Ka jäsemete liigesed võivad olla raskesti kahjustatud. Suuremat viga teeb puusade, põlvede ja õlaliigeste pikaajaline haigus. Umbes igal viiendal haigel tekib silma eesmise osa reumaatiline põletik iriitühel-kahel sajast tekib südamepõletik.\nLihased haiget liigestes maades jõutakse diagnoosini alles 10 aastat pärast haiguse algust. Diagnoosi kinnitavad lülisamba röntgeniülesvõtted, kus on Lihased haiget liigestes sakroiliit nimme-ristluuliigeste põletik ja põletiku tõttu tekkinud luusillad lülide vahel. Põletiku tõttu on sete kiirenenud, CRP tõusnud ja hemoglobiin langenud.\nRAVI Kui põed lülisambapõletikku, on kõige olulisem teada, et põletik püüab lülisammast Tooriistad valu liigestes kodus jäigastada. Seetõttu peab igapäevase eluviisi osaks saama rühti ja lülisamba liikuvust säilitav ravivõimlemine. On soovitatav, et vähemalt korra päevas ajad selja täiesti sirgeks nii, et seisad, selg, kannad ja kukal vastu seina.\nKui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Tavaliselt kasutatakse valu- Lihased haiget liigestes põletikuvaigisteid ning sulfasalasiini. Kõige raskemate haigete raviks tuleb kasutada steroidhormoone ja vahel ka tsütostaatikume. Vajadust mööda tehakse lõikusi. See ei ole üksainus haigus, vaid mitu haigust, mille tunnuseks on liigesepõletik.\nUue liigituse järgi jagatakse noorte liigesepõletik seitsmeks alatüübiks. Neid kõiki nimetatakse kokku juveniilseks Lihased haiget liigestes artriidiks JIA. Eestis haigestub igal aastal umbes poolsada last, kellest pooled on haigestudes alla 5 aasta vanad.\nEri haigusvormidel võib olla erinev põhjus. Pärilikud tegurid võivad suurendada haigestumise riski. Mõned noorteartriidi vormid on omased vaid lapse- ja noorukieale oligoartriitmõned vormid esinevad ka täiskasvanueas reumatoidartriit, psoriaatiline artriit, lülisambapõletik. Jäikus võib olla kas ainult haigestunud liigestes või üle kogu keha. Liigesevalust tingitud lonkamine, muul viisil Ravi haiguste haigus liigese säästmine või uinumisraskused Lihased haiget liigestes olla ilmsed.\nSete võib olla kiirenenud ja CRP üsna kõrge. Alati uuritakse ka reumatoidfaktorit ja tuumavastaseid antikehi tuumavastuaineidkuna nende abil on võimalik määrata haiguse Lihased haiget liigestes.\nNoorte liigesepõletiku tänapäevases ravis kasutatakse kõiki neid Lihased haiget liigestes, mis on kasutusel ka täiskasvanute reumatoidartriidi ravis. Võidakse määrata ka mitu ravimit korraga kombineeritud ravi. Väga oluline ja Lihased haiget liigestes oskusi nõudev on ravida luustiku arenguhäireid nii, et jalad kasvaksid ühepikkuseks, põlved oleksid sirged, randmed ja labajalad õige kujuga.\nLuude ja liigeste Lihased haiget liigestes suunamiseks kasutatakse erilisi lahaseid, tugisidemeid või lõikusi. Ravi juurde kuuluvad ka alalõua ja hammaste kasvu suunamine ning korrapärane silmade uuring.\nVanemas eas leitakse artroosi peaaegu Lihased haiget liigestes, kuid vaid väiksele osale põhjustab see raskeid vaevusi. Kui elanikkonna keskmine vanus suureneb, suureneb ka artroosihaigete arv. Aasta-aastalt tehakse põlve- ja puusaliigese artroosi haigetele üha rohkem tehisliigeste paigaldamise lõikusi.


20 asja, mida te Jim Chanosest ei teadnud - raha © - nr 1 ametlik raha ja Networthi allikas Kuidas kaaluda kahjumit 1 nadal Marathi\nSellel on gümnaasium Oma rammusate prillide ja õhukese raamiga võib Chanos välja näha nagu arhetüüpne nohik, kuid tegelikult on ta innukas sportlane, kes on Manhatan Edge Gymi kaasomanik ja võib tema enda sõnul kaaluda üle naela. Siis pidid nad vaikima; «Keegi ei osanud talle ühtegi sõna vastata ega julgenud temalt seda päeva küsida» 22, See eraldab Jeruusalemma tabanud katastroofi "märgist" ja lõppeva tulekust. See seletab, miks inimesed sellest eemale hoiavad. Mitu puhkust puhkab 1 ja 9. Ka see pidi jüngrid segadusse ajama.\nKogumisregistrid Viideraamatud on mõeldud selleks, et kajastada süsteemi tingimuslikult pidevat teavet töötajate, kaupade, klientide nimekirjad\nVõite olla üllatunud, kui saate teada, et Matteuse\nVõi kuidas me töötame 1. Kuidas me töötame\nKuidas pärast pillide võtmist rasestuda? | Emad täna\nKui hirmutav see neile pidid olema! Messia järgijad peaksid triumfeerima ja võitma, mitte ei tapetud ega hävitatud, arvasid nad.\nSiis hakkab Jeesus rääkima evangeeliumi kuulutamisest kogu maailmale. Siis "lõpp peaks tulema" 24, Ka see pidi jüngrid segadusse ajama.\nTõenäoliselt arvasid nad, et Messias "tuleb" kõigepealt, siis asutab ta oma kuningriigi ja alles siis läheb Issanda sõna maailma Jesaja 2,1: 4.\nJärgmisena näib Jeesus pöörduvat ja räägib taas templi laastamisest. Seal peaks olema "püha paigas kõrbemise jälestus" ja "siis põgeneda mägedesse, kes on Juudamaal" Matteuse 24, Väidetavalt puhkes juutide seas võrreldamatu terror.\nSee peaks olema nii kohutav, et keegi poleks elus, kui neid päevi ei lühendataks. Ehkki Jeesuse sõnadel on ka globaalne vaatenurk, räägib ta peamiselt sündmustest Juudamaal ja Jeruusalemmas. Tempel, Jeruusalemm ja Juudamaa on Jeesuse hoiatus, mitte kogu maailm.\nJeesuse kuulutatav apokalüptiline hoiatus viitab peamiselt Jeruusalemma ja Juudamaa juutidele. Sündmused alates AD 66— Kas põgenenud - hingamispäeval? Seetõttu pole üllatav, et Jeesus ütleb: "Kuid paluge, et teie lendu ei tehtaks talvel ega hingamispäeval" Matteuse 24, Mõni küsimus: miks mainib Jeesus hingamispäeva, kui hingamispäev ei ole enam kirikule siduv? Kuna kristlased ei pea enam hingamispäeva pärast muretsema, miks nimetatakse seda siin konkreetselt takistuseks?\nJuudid uskusid, et hingamispäeval reisimine on keelatud.\nIlmselt oli neil isegi maksimaalne vahemaa, mida sel päeval läbida, nimelt hingamispäeva jalutuskäik Apostlite teod 1, Lukase jaoks vastab see oliivimägi ja kesklinna vahelisele kaugusele Lutheri Piibli lisa kohaselt oli see küünart, umbes 1 km.\nJeesuse sõnul on aga vaja põgeneda kaugele mägedesse. Hingamispäeva jalutuskäik ei viiks neid ohualast välja. Jeesus teab, et tema kuulajad usuvad, et hingamispäeval ei tohiks nad pikad põgenemisteed minna.\nSee selgitab, miks ta palub jüngritel küsida, et lend ei peaks langema hingamispäeval. Seda üleskutset tuleb vaadelda ajal, mil nad mõistavad Mosaiikiseadust. Me võime kokku võtta Jeesuse arutluskäigu järgmiselt: ma tean, et te ei usu hingamispäeval pikadesse reisidesse ja te ei tee midagi, sest usute, et see seadus seda nõuab. Nii et kui asjad, mis Jeruusalemma saabuvad, langevad hingamispäeval, siis te ei pääse neist välja ja te leiate surma.\nSeepärast ma annan teile nõu: palvetage, et sa ei peaks hingamispäeval põgenema. Sest isegi kui nad otsustasid põgeneda, olid reisipiirangud, mis valdasid üldiselt juudi maailmas, tõsine takistus dar. Nagu ma ütlesin, saame Jeesuse hoiatuste seda Kaalulanguse plaadid seostada Jeruusalemma juudi kristlased, kes pidasid endiselt Moosese seadust Apostlite teod 21, 26 oleks mõjutatud ja nad peaksid põgenema.\nKui olud nõuaksid sel päeval põgeneda, Kuidas kaaluda kahjumit 1 nadal Marathi nad südametunnistuse konflikti hingamispäeva seadusega. Ikka pole "märk" Vahepeal jätkas Jeesus oma kõnes, mille eesmärk oli vastata oma jüngrite kolmele küsimusele tema tuleku "millal" kohta.\nMärkame, et seni on ta neile põhimõtteliselt vaid selgitanud, millal ta enam ei tule. See eraldab Jeruusalemma tabanud katastroofi "märgist" ja lõppeva tulekust. See on nagu tagatisraha, mida maakler hoiab kuni kauplemise sulgemiseni.\nMõju korral sulgeb maakler teie tehingu automaatselt, kui tehing läheb teile vastu rohkem kui marginaalis on. Seda nimetatakse likvideerituks ja see tähendab, et kaotate oma marginaali tervikuna.\nSellepärast peate kindlalt mõistma, kuidas marginaaliga kauplemine ja finantsvõimendus toimivad, kuna võite kaotada palju raha, kui teil pole nõutavaid stop-loss tagatisi.\nKuningas Saalomoni miinid (20. osa)\nMis on marginaaliga kauplemise plussid ja miinused? Plussid Kauplemine rohkemaga, kui teil on maaklerikontol Suurendage oma kasumit ilma, et peaksite rohkem raha deponeerima Saadaval praktiliselt igas kujuteldavas varaklassis Kauplemisega kauplemist saab kasutada pikkade ja lühikeste tellimuste korral Valdav osa veebimaakleritest pakub marginaali Kahjude leevendamiseks võite installida stop-loss korraldusi miinused Ühest tehingust võite kaotada kogu marginaali Ei sobi algajate kauplejatele Väärtpaberitega kauplemise kohta on palju õppida, nii et jagame põhialused samm-sammult.\nFinantsvõimendus Ennekõike on sageli eksiarvamus, et finantsvõimendus ja marginaal viitavad ühele ja samale asjale. Ehkki need on omavahel seotud, on siiski väike erinevus. Lühidalt, samas kui võimendus viitab mitmekordne mida kavatsete oma kaubanduses rakendada, viitab marginaal ettemaksule, mida maakler teilt nõuab.\nNäiteks võib see olla 5x ja 5: 1 või 10x ja 1. Lihtsuse huvides arutame võimendust mitmekordsena, kuid pidage ainult meeles, et mõned maaklerid võivad seda kuvada suhtarvuna. Sellest hoolimata dikteerib teie kasutatava finantsvõimenduse summa teie tehingu väärtust. Tavaliselt oleksite teeninud dollarit kasumit, kuna teie saldo on 1, dollarit.\nKui aga kasutasite võimendust 5x, peame selle korrutama viiega. Sellisena teenisite tegelikult kasumit 5 dollarit. Seda öeldes peame arvestama ka sellega, mis juhtuks, kui teie Apple'i aktsiakaubandus läheks teist teed.\nSiiski kasutasite võimendust 5x, nii et teie kahjum on tegelikult dollarit Nagu näete, ei kehti finantsvõimendus mitte ainult tehingute võitmisel, vaid ka tehingute kaotamisel.\nVaru Nii et nüüd, kui teate, kuidas finantsvõimendus praktikas töötab, peame nüüd uurima teie marginaalinõuet. Kõige põhilisemas vormis on marginaal algtagatis, mida maakler nõuab teilt võimendusega kauplemiseks. Võhiku mõistes võrdub see lihtsalt teie tehingu suurusega ilma võimenduseta. Sõltumata sellest, kas see on vaskspiraal või hormoonspiraal, võite kohe pärast selle eemaldamist rasestuda ohutult.\nPärast hormonaalse spiraali saamist võib ovulatsioon võtta veidi kauem kui vasest, kuid rasedaks jäämine on ohutu ja tavaliselt kiirem kui pillid. Kuid igal juhul ei pea pärast rasestumisvastaseid vahendeid uuesti rasestumine olema probleem. Kui näete, et menstruatsioon ei lange või muretsete liiga palju, kuna rasestumine võtab aega, siis ärge kartke pöörduda oma arsti poole aidata teil leida konkreetse juhtumi jaoks sobiv lahendus ja kui kõik on hästi läinud, kogete varsti mõnda neist esimestel päevadel harvad raseduse sümptomid.\nPärast seda, kui ta soovitas oma tööandjal tuua sisse Drexeli rahastatud ettevõte Integrated Resources, pöörduti tema ülemuste poole paljuski tagasi selle tõttu, et ettevõte pani loo maha matma. Chanose tollane juht Jim Levitas meenutas, kui vihaseks see otsus läks: "Jim armastab avalikkust," rääkis Levitas ajakirjale NY Magazine. Ta vallandati Deutsche Bankist Pärast mitut edukat aastat tabas Chanos Mõned loetletud varjatud meetodid hõlmavad ajakirjaniku kehastamist siseteadmiste ärakasutamiseks ja teadlikult põletikuliste kuulujuttude levitamist.\nIlmutamata Deutsche Bank otsustas, et Chanos on palgal püsimiseks liiga suur risk ja Chanos leidis end taas nimekirja lõpus. Ta asutas Kynikos Associates Ettevõtte asutasid Chanos ja tema endine Deutsche Banki boss Jim Levitas eesmärgiga osutada investeeringute haldamise teenuseid kodumaistele ja rahvusvahelistele klientidele. Bloombergi andmetel Lisaks üksikisikute teenindamisele pakub ettevõte ka pensioni- ja kasumijaotuskavasid, heategevusorganisatsioone, korporatsioone, sihtkapitale ja välismaiseid riigifonde.\nTa läks peaaegu pankrotti Kynikos oli oma tegevuse algusaastatel silmapaistva eduga ja Õnneks ootas teda kulisside taga päästja: Ziff Davise toimetuse varanduse pärija Dirk Ziff pakkus ettevõtte varanduse taastamist, süstides ettevõtte pinnal hoidmiseks piisavalt uut raha.\nTa on enim tuntud Enroni vastu kihlvedude tegemise poolest Niipea kui vaatasin Enronit, nägin, kuidas juhid lahkuvad," meenutab ta.\nSee pole midagi erilist, kuna ta teeb seal palju sisseoste, kuid see päev ei saa olema selline nagu kõigil teistel.\nTavaline on see, et keskmine ovulatsiooni algus on keskmiselt üks kuni kolm kuud juhul, kui te pole varem rasestunud.\nMarginaalne kauplemine maksimaalse kasumi saamiseks! 🥇 Leidke parim maakler! Mai\nMe lihtsalt ei teadnud, et see on tõeline pettus.


Diip kunstiinimene: "Mugavuspagulusest". Minu mätta otsast. Üldiselt ka.\nKui emme selle aasta suvehakul koondati (muudatustest, mis selle tingis, võiks lausa absurdikomöödia nimega "Tegelikult saadakse uusi töökohti just nii" lavastada, aga emme ei lubanud mul sellest kirjutada) hakkas ta rääkima, et tema kolib nüüd Rootsi, sest siin ta enam uut tööd ei leia vanuse ja oskuste tõttu. Ei, ta ei ole algharidusega, vaid magistrikraadiga. Ilmselt oleks ta ka doktor, aga siin tunnen mina end veidike süüdi. Mul oli kopp ees emast, kes käis vaid koolis. Ma tundsin puudust emast, kes vaataks "Vapraid ja ilusaid" ja klatšiks naabreid, selle asemel arutasime meie söögilauas semantika ja semiootika erinevuste üle. Mina laitsin tema edasiõppimise mõtet ja kuna ka õde oli siis veel tilluke, otsustaski ema õpingutest loobuda. Kui teemast veidike kõrvale kalduda ja liialdada, siis on see juba teine kord kui ema minu pärast koolist loobus. Esimest korda 20-aastasena kui ta ülikoolis õppimise asemel pere tahtis luua. Ajad olid siis ka sellised...\nÜhesõnaga. Kui ema koondati hakkas ta oma Rootsi kolimisest rääkima aina rohkem, nii et me saime aru, et tal ongi tõsi taga. Rootsi kriminaalhooldusametis otsitakse tikutulega taga selliseid töötajaid nagu tema ja nii ta ongi endal selle sihiks võtnud. Pea kuuekümne-aastasena õpib ta rootsi keelt ja ei häbene vahepeal teha ka lihtsamaid töid. Ka selle otsuse eest on ta oma Eesti tuttavatelt saanud kriitikat, et kas tal tõepoolest pole häbi koristaja olla, tema hariduse ja töökogemusega. Mina aga mõtlen, et miks see koristajaks olemine siis nii häbiasi on? Eriti kui palk selle töö eest on korralik. Koristajat peavad alamaks rassiks ilmselt need inimesed, kes ise koristajat inimeseks ei pea. Mina iseenesest tunnustan emme otsust ja sihikindlust ning jonnakust võõras riigis üksinda hakkama saada. Jah, meil on Rootsis sugulased, kellega suhelda, kuid see ei ole sama, mis perekond siin.\nEgoistlikust vaatevinklist olen ma muidugi pahane, et emme ära kolis. Meile kuluks vanaema abi ära. Samas annan ma ju endale aru, et see ei ole minust aus, seda emale ette heita. Kusagil ei ole öeldud, et lapse lapse sündides peab emast vanaema saama. Ei pea. Ma püüan seda endale meelde tuletada iga kord kui Idale hoidjat oleks vaja. Emast ei saa vanaema ja vanaema ei tähenda tasuta lapsehoidjat. Lapse saamine on minu valik.\nPalju rohkem pahane olen ma aga kahe asja peale.\nEsiteks väljendi peale "mugavuspagendus". Mis õiguse võtab keegi endale välismaal töötavaid mugavaks nimetada? Kui midagi, siis nende elu on pigem ebamugav. Kunagi Marina kirjutas oma blogis väga õigesti nendest meestest, kes Soomes töötavad (ma ei leidnud enam seda postitust kahjuks). Tihti räägitakse, kuidas need mehed oma Eestis elavaid naisi petavad vms, aga tegelikult teevad nad 24/7 tööd, elavad kitsastes oludes ja kõike vaid selleks, et nende peredel Eestis oleks mugav elu. Need on inimesed, kes siin saaksid oma töö eest miinimumpalka, aga mujal kordades rohkem. Jah, on erandeid ja kõik ei ol alati nii mustvalge, kuid see mudel, millest mina räägin ei ole sugugi mugavuspagulus. Pigem ebamugavuspagulus.\nJa ei saa öelda, et noored ärge minge ära, et teid on siin vaja. Kui minu vanemad poleks mul lubanud Norra minna, siis ma ei oleks täna see, kes ma olen. Tõsi, võiks ju küsida, et kes ma siis olen, millised on minu saavutused. Erilisi saavutusi mul ette näidata pole, kuid enesekindlust ja julgust - seda on mul piisavalt. Norras elamine avardas mu silmaringi, andis mulle uued oskused ja teadmised, millest mul Eestis elades kasu on.\nTeiseks olen ma pahane selliste koondamiste peale. Emme tegi oma tööd hingega, missioonitundest nii nagu suure tõenäosusega paljud kriminaalhooldajad, sotsiaaltöötajad jne, sest palk on neil naeruväärne. Ma mäletan, kuidas talle teinekord helistasid paanikas naised, et tule palun appi, Vello tahab endal veene läbi lõigata või muud säärast. Emme tormaski appi. Ma mäletan, kuidas ta rääkis kelletki oma hooldusalusest (ilma nimeta muidugi), et nii tore poiss, aga näe isa tappis ära. Ma tean, kuidas roolijoodikud ja igatsugu rikkumistega tema juurde sattunud inimesed teda hiljem kiitsid ja tänasid. Paljud said ilmselt oma elu jonksu just tänu sellele, et emme uskus nendesse. Ta uskus, et neid on võimalik muuta, et igas inimeses on kübeke head. Mina ei mõistnud teda tihti, sest mis hea sa ikka olla saad kui sa kellegi maha oled löönud. Emme uskus (usub), et ka sellises inimeses on midagi head. Sellepärast ei tööta ka mina kriminaalhooldajana, emme töötas (tal oli muidugi miski udupeen ametinimetus, aga minulikult ma ei süvenenud kunagi täpselt, et kes ta siis oli). Mina teadsin, et tema missioon oli lihtsustatult öelduna "pätte" inimesteks muuta.\nÜhesõnaga ta tegi oma tööd hästi. Ja siis mind pahandavadki, et temasugused inimesed jäävad tööta, neile pakutakse madalamaid ametikohti ja nende asemele tekitatakse uusi ja mõttetuid ametikohti (tihti tuleb mulle silme ette seriaal "Riigimehed" koos sotsiaalse sidususe ministriga).\nJah, võib ju kritiseerida, et Rootsi minek oli lihtsama vastupanu tee valimine, et oleks ikka siin pidanud proovima. Aga... Mitut 60-aastast inimest te teate, kes ausalt kandideerides oma erialale tööle oleks saanud? Mina ütlen, et emme sobiks ideaalselt mõnda kooli õppejõuks, kuid palju selliseid pakkumisi on? Ta sobiks ka sotsiaalministriks. Aga ei ole ju nii, et saadan cv ja olengi juba kuu aja pärast minister. Ja siis ma mõtlengi, et mis on parem, kas teha ajutiselt tööd välismaal kasvõi koristajana sama palga eest, mis siin saavad "sotsiaalse sidususe ministrid" ja püüelda parema töökoha poole valdkonnas, mida sa tunned läbi ja lõhki või passida paarisaja-eurose Töötukassa rahaga kodus? Tema valik oli õige. Aga mugav? Kindlasti mitte.\nJa kaotajad ei ole vaid meie perekond. Kaotaja on ka riik, kes sellistel inimestel laseb ära minna. Seda veel mugavuseks ja laiskuseks nimetades.\nMeie Idaga saadame täna emmele "grattis på födelsedagen"! Meil on nüüd Rootsi vanaema.\nmiiu November 7, 2014 at 9:20 PM\nvälismaal karjääri tegemine (tubli emme!!!!!!111) ja võõra riigi sotsiaalsüsteemi süüdimatu lüpsmine ("soomes antakse meie neljalapselisele perele tasuta sotsiaalkorter ja toetusraha, eestis ei anta midagi!") on kaks maksimaalselt erinevat asja. viimast nimetan mina jätkuvalt mugavuspaguluseks. :)\nja meie mana on ka rootsimaal, tunneme hästi teie valu. aa ja födelsedagen* :)\nKeiu November 8, 2014 at 1:01 AM\nSiis on teada, miks sa nii tubli ja tegus oled - ikkagi oma ema laps :) Tuult talle ka tiibadesse!!!


On aeg toataimi turgutada - Tänane leht\nAednik Kristine Fenske sõnul annab taim märku oma kolimisvajadusest, kui juured on poti aukudest välja tunginud või on näha, et taim on poti tihkelt täis kasvanud. FOTO: Kristjan Teedema / Tartu Postimees\nVeebruari lõpus ja märtsi alguses on mõistlik uurida, mis toimub toataimede potisügavustes, et vajadusel need ümber istutada või võtta tütartaimi. Tartu Ülikooli botaanikaaia aednik Kristine Fenske jagas asjakohaseid nõuandeid.\nOn taimi, mida sugugi igal aastal ei pea ümber istutama, kuid paljud neist seda siiski ihkavad. Kristine Fenske sõnul annab taim märku kolimisvajadusest, kui juured on poti aukudest välja tunginud või on näha, et taim on poti tihkelt täis kasvanud.\n„Taime on soovitatav kasta paar päeva enne selle töö ettevõtmist. Kui vahetult enne kasta, siis ei taha vana muld juurte ümbert ära tulla, kui aga kastmata jätta, võib juuri liialt vigastada,” andis Fenske nõu. „Kindlasti ei tohiks taime lihtsalt potist välja võtta ja samas seisus natuke suuremasse potti torgata.”\nTaimelt tuleks vana mulda juurte ümbert võimalikult palju eemaldada, juuri natuke lahti harutada, koledamad juured eemaldada ja isegi veidi kärpida, et juurdumine oleks parem.\nUus pott olgu sentimeeter-paar eelmisest suurem. Kas eelistada savist või plastist anumat, pole vahet, aga põhjas peavad olema augud.


Kuidas Maha Lõigatud Mütsid? 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKelder Wc Paigaldamine\n3 Reljeefseadmed Käsitööriistad Jõulude Tegemiseks\nHot Teemad: Puhastamine Musta Küpsetuspaagi\nQuick Guide Muutes Oma Da © Cor Ilma Tõesti Muutuvad Da © Cor\nKuidas Planeerida Kaunist Mitmeaastast Aeda\nPinnakatete dimensiooniline vöötohatis ei ole võimalik lõigata. Kui kasutate tavalisi vöötohatisi, siis võite otsad ära lõigata ja kasutada neid vööri kattena, kuid see ei ole võimalik mõõtmetega vöötohatistega. Kui te olete oma katusetööd teinud mõõtmetega katusesindlid, siis peaksite ostma samast materjalist valmistatud kraavi katteid.\nPinnakatete dimensiooniline vöötohatis ei ole võimalik lõigata. Kui kasutate tavalisi vöötohatisi, siis võite otsad ära lõigata ja kasutada neid vööri kattena, kuid see ei ole võimalik mõõtmetega vöötohatistega. Kui te olete oma katusetööd teinud mõõtmetega katusesindlid, siis peaksite ostma samast materjalist valmistatud kraavi katteid. Oluline on veenduda, et mõõtesarnased ja mütsid on sama vanusega, vastasel juhul peate asendama 1, enne kui teine asendada, ja enamik inimesi eelistab asendada mõlemad samal ajal, kuna see on lihtsam.\nVideod Seotud Artiklid: Kudumine - silmuste mahakudumine, kudumi lõpetamine.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Maha Lõigatud Mütsid?\nBetooni Tõstmine Diyeri Jaoks\nOn Soola Vesi Basseinid, Mis On Paremad Klooripuude Nahale?\nRihma riidepuur on metallist tugisüsteem, mida kasutatakse teki või hoone põranda paigaldamiseks. Kui tekiehitise keskel on konstruktsioon, vältige kõige sagedasemate riidevarraste vigu. Need vead hõlmavad muuhulgas riidevarraste taaskasutamist, mitte täites kõiki küünte auke riivvarrasse ja kasutades vale suurusega riivist.


Haigekassa hüvitab tervishoiuasutustele eriolukorraga seotud kulusid – Arst.ee portaal\nHaigekassa hüvitab tervishoiuasutustele eriolukorraga seotud kulusid\nAsud siin:Home/Haigekassa hüvitab tervishoiuasutustele eriolukorraga seotud kulusid\nHaigekassa hüvitab tervishoiuasutustele eriolukorraga seotud kulusid\tJaan Normak\t2020-05-08T04:50:14+00:00\nHaigekassa rahastab tervishoiuasutuste kulusid, mis on seotud koroonaviiruse patsientide ravi ja isikukaitsevahendite soetamisega, samuti katab haigekassa eriolukorra ajal raviasutuste püsikulusid, toetades nii raviasutuste finantsilist jätkusuutlikust.\nLisaraha teenuseosutajate täiendavate kulude katmiseks on haigekassale eraldatud riigieelarvest. Märtsikuu toetus tervishoiuasutustele on hinnanguliselt ligikaudu 20 miljonit eurot ning aprilli kuludeks on hetkel planeeritud ligikaudu 35 miljonit eurot.\n„Lisaraha on mõeldud eelkõige selleks, et tagada tervishoiuasutuste, olgu see siis hambakliinik, tervisekeskus või haigla, rahaline toetus ka eriolukorras, kus kulud on viirusega seoses ühest küljest suuremad, aga samas teisest küljest on kahanenud plaanilisest ravist saadav sissetulek. Meie ühine eesmärk on, et tervishoiuasutused oleks valmis esimesel võimalusel inimesi ravima,“ ütles haigekassa juht Rain Laane.\nHaigekassa katab oma lepingupartnerite (haiglate, perearstide, hambakliinikute, eriarstiabi pakkuvate eraettevõtete, õendusteenuse pakkujate ja ennetusteenuseid pakkuvate asutuste) püsikulud. Kokku on haigekassal lepingud ligikaudu 1400 erineva tervishoiuteenuse pakkujaga.\nErasektori tervishoiuasutusi toetab haigekassa vastavalt nende teenuste mahule ja osakaalule kogu haigekassa eelarvest. Lisaks on erasektoril võimalik kulude katteks kasutada Töötukassa poolt loodud täiendavaid meetmeid.\n„Püsikulude katmisel arvestame asutuste tegelikke väljaminekuid. Arvestuse aluseks on haigekassale esitatud raviarved ja hüvitatavate kulude osakaal. Püsikuludeks on töötajate palgad, maksud, aga ka näiteks hoonete kulud,“ selgitas Laane.\nSamuti saavad tervishoiuteenuste osutajad lisaraha isikukaitsevahendite soetamiseks, sest neid kulub haigete abistamisel tavaolukorrast enam ning need on kallimad.\nLisaks katab haigekassa koroonaviiruse testidega seotud kulud, seda jätkuvalt nii siis, kui inimesel on viiruse sümptomid ja ka siis, kui testi on vaja teha inimese plaanilisele ravile suunamiseks.\nLisaraha on samuti ette nähtud neile haiglatele, kus loodi koroonaviiruse patsientide ravimiseks eraldi osakonnad. Laane sõnul hüvitab haigekassa seal nii näiteks nende tervishoiutöötajate palgakulu, kes on patsientide vastuvõtmiseks valmisolekus, kui ka selle, kui inimene juba reaalselt diagnoosiga ravile jõuab. „Samuti hüvitame koroonaviirusesse nakatunud inimesi ravivatele tervishoiutöötajatele kõrgema töötasu. Seda kõike selleks, et haiglad oleksid jätkuvalt valmis koroonaviirusega patsiente vastu võtma ja ravima,“ kinnitas Laane.\nLisatasu on ette nähtud erakorralise meditsiiniabi osakonna töötajatele, kes võtavad vastu koroonakahtlusega patsiente. Ka eraldatakse raha perearsti valvekeskuste töö katteks, perearsti nõuandeliini 1220 toetuseks ning perearstide ületunnitööks.\nSamuti toetab haigekassa kiirabisid. Lisarahastus on ette nähtud muu hulgas kõigile kiirabitöötajate suurema palga tasumiseks. Kaetud on ka kiirabide puhastusega seotud kulud ja täiendavad isikukaitsevahendid.\nHaigekassa tasub lisakulutusi eriolukorra lõpust edasi maksimaalselt 60 päeva, kokku on eriolukorras tekkinud kuludeks tervishoiuasutustele arvestatud kuni 171 miljonit eurot.


2008 - 2012: Kaardistamisest, turismist, kurja koera indeksist\nKaardistamisest, turismist, kurja koera indeksist\nOlen viimastel päevadel tänapäevase kartograafiaga tegelenud - põhjusi, eesmärke isegi kaks, käimasolevad projektid, millest esimene kujutab koduvalla kaarti, millel peaks kõik siin leiduva kuidagi sünteesima, üldistama, kajastama ning teine, lähteülesanne JAPi piirkonna turiismiinfo andmebaasi loomiseks. Need kaks projekti on mitmel korral kokku jooksnud, mitte kinni, vaid üheks üldisemaks ülesandeks, nimelt ootan teist päeva valla aluskaardi hinnapakkumist teiselt pakkujalt. Teises projektis, turiismiinfo kaardiserveris, sai minu üheks ülesandeks, Nahkanui mehe idee põhjal, joonistada tänapäevane piirkonna kaart, kasutades vanadele kartograafidele omast selgust, lihtsat joont ning üldist, tänapäeva sobivat, postbarokset laadi. Ehk on see võti ka esimese projekti jaoks, tähendab, loobumine kirevusest, liigsest detailist, keskendumine olulisele - põhiteed, külad, mõisad, poed, vaatamisväärsused, järved ja jõed, olgugu, et valla kaardi projekti jaoks on isejoonistatud (eeskujuks EW aegne kaart) skemaatiline kaart veel mitte väga tõsiseltvõetav alternatiiv, ootan endistviisi teist hinnapakkumist. Paistab, et minu vildikakaart tuli välja analoogne 1923 aasta Harjumaa omaga, eks sama kontseptsioon sealgi:\nKuid keskendume praegu turismiteemale, paar päeva olen seedinud Peetris toimunud JAPi turismiarenduskoosolekut - kas seda saaks kokku võtta seal osalenud Aldo sõnadega, et ta on Järvamaal selliseid häid turismialgatusi näinud juba kümme aastat, aga tegudeks pole veel läinud? Nii ja Naa. Nagu selgus, tegeleb mitu üritust Järvamaal turisimi arendamisega, ehk midagi ikkagi toimub. Reaalseks tulemuseks oli ka juba mainitud lähteülesanne turismimarsruutide ja -objektide haldamise programmile, millega peaks saama tulevikus igaüks omale meelepäraste liikide objektide (mõisad, looduskaunid kohad, turismitalud, muistised) hulgast välja sõeluda ning koostada personaalse tursmikaardi. Kolmandaks muidugi pilootprojekt Kõue kaardina, mille tulemust terve JAPi piirkond ootab, et võimalikult oma vallale rakendada.\nKoosaolekul osalenud Eivere mõisa omanik Janne ütles, et reaalne kasu on vaid pakettidest (mõisatuur, linnatuur), et välisturiste paeluda. See on muidugi ideaal, kui igale turistile leiab sobiva paketi, mis teda rahuldab. Siin tuleb mängu turisti mõiste, mille all mõeldakse isikut, kes viibib võõrsil üleöö. Pildil Eivere mõis 2006. aastal, praeguseks on see neoeklektiline loss kenasti klantsitud nii seest kui väljast ning ümbritsetud raudvarbadest aiaga:\nMinu jaoks on turism midagi üldisemat või ma soovin selle segada üldise eluga, ehk arvan, et pole vaja rohkem raudaedadega ümbritsetud ööbimiskohti, kuhu väljamaalased sisse aetakse, kaitsmaks neid külaelu üldisema miljöö eest. Minu jaoks algab turism (eelkõige tunnen ennast turistina jalgrattal kohti avastamas) turvalisest külatänavast, väga iseloomulik, kuid teatud mõttes uskumatu on minu jaoks turismi väärtus kurja koera indeksis, ehk kõige ebameeldivam on mulle olnud ründavad koerad. Sellest teooriast võib südamerahus välja jätta kõik need embrüonaalses staadiumis bussis olesklevad laibad, keda solgutatakse aedadega piiratud maaaladelt analoogsetele. Peetri kosolekul jagati ka hulgaliselt tänapäevaseid turismiteooriaid ning ühel nendest olid turisti tüübid, ehk intelligentne, oma jala peal käiv, uuriv, objektiivset elu otsiv turist sattub kindlasti ka külavahele. Muidugi on kõiksugu intriigid seal eksootika, võibolla ongi ta koerade gaasitamise või kellelegi tappa andmise peal väljas ekstreemturist, enamasti aga ei saa võõrustaja üle oma varju hüpata, ehk, kui üldine elu on vilets, inimesed kurjad ja koerad lahti, ei aita siin ka mingi virtuaalne rakendus, järgmine kord valib turist uue sihtkoha. Tulen tagasi oma kunagi teesi juurde, et üldisele viletsale foonile ei ole mõtet kiiskavat torni ehitada, reisisihtkoha sõbralikkuse määrab keskmise inimese heaolu, rõõm külalist vastu võtta, kui me saame üldse suuremas plaanis välisturmist rääkida.\nMis oli üllatuseks, et JAPi piirkonnas tegelikult ei leidu majutajat, kes võtaks ööseks vastu bussitäie rahvast (50 inimest). Siinkohal on Triigi Mõisa uuendatud äriideel perspektiivi, kui seal nii suur ööbimiskohtade arv sisse peaks jääma.\nTags JAP, Järvamaa mõis, kurja koera indeks, Ründav loom, turism\nMa ei oska öelda, kuhu siit üks kommentaar kadus. See oli antud postituse kohta ja ma avaldasin selle. Kas blogger sõi selle ära või oli kogemata kommenteerija kirjutanud mingi vale teema alla, aga see on vähetõnenäoline. imelik lugu.\n10. märts 2009 19:50\nKirjutan vastuse hulkuma läinud kommentaarile, niipalju, kui sellest mäletan: Külavahel annavad just märku lahtised, kurjad koerad. Mul ilmselt puudub ettekujutus nende mõnede rahulike kinnisel krundil olevate koerte näol, kui palju neid võib üldse olla, sest paistavad just esimesed välja ja mitte hästi. Kui koer on peremehe peegel, siis ütleb see ka ümbruskonna kohta palju. Reaalset trahvimist tahaks muidugi näha, või on selleks vaja ka kuni luuni tükk välja hammustada. Aga võibolla kellelegi isegi meeldib, kui mingi võõras koer tormab peale ja teeb hääli ja zheste, mis on üheselt mõistetavad kui, tapan su ära ning rebin tükkideks.\n10. märts 2009 20:28\n"Tulen tagasi oma kunagi teesi juurde, et üldisele viletsale foonile ei ole mõtet kiiskavat torni ehitada, reisisihtkoha sõbralikkuse määrab keskmise inimese heaolu, rõõm külalist vastu võtta, kui me saame üldse suuremas plaanis välisturmist rääkida."\nKindlasti on siin omajagu tõtt. Nagu Paideski puudub turismi toetav infrastruktuur, puudub see ka Järvamaal tervikuna. Ma ei näe hetkel muid lahendeid sellest olukorrast välja tulemiseks kui luua tõsiseltvõetav portaal, mis koondab kliendisõbralikul viisil kõik pakutavad turismiteenused piirkonnas ning võimaldab neid omavahel segada sobivaks paketiks. Olemasolevad ja võimalikud teenusepakkujad saab juba toimiva võrgustiku kaudu panna asjast huvituma. Muidu ei juhtu midagi.\nJanne poolt öelduga saab nõustuda ainult mööndusel, et jutt käib võrgustiku liikmetest mitte katusorganisatsioonist, kes siis sihtgrupile pakette toodab. Jah, alati võib olla mõni standardtoode aga üldiselt sealt need "embrüonaalses staadiumis" tegelased ilmuvadki. Tegelikkuses on võtmesõnadeks siiski personaalsus ja individuaalsus. Mida paindlikum on teenusepakkuja, seda parem talle. See toimib nii grupi kui ka üksikisiku tasandil. Ja selleks PEAB OLEMA teenusepakkujate võrgustik. Ja selle võrgustikus haldaja, kes suudab vastavalt kliendi vajadusele lahtised otsad üheks tervikuks siduda. Toimiv võrgustik aga hakkab toimima lumepallina, kaasates üha uusi ja uusi raha teenimisest huvitatud ettevõtteid ja üksikisikuid.\n10. märts 2009 23:19\nHee, see oli minu kommentaar, mis siis kuskile plagama pani :) Muude mõtete seas tahaks öelda, et kui probleem on tõsine, peab ka kogukond tõsiselt tegelema. Kuulsin, et Habaja küla lapsed ei saa mööda külateed jalgsi või rattaga Harmi kooli minna, sest tee peal olla kurjade koertega maja, kust need elukad ka tee peale pääsevad ja olla ka lapsi ehmatanud, isegi näksanud. Koerad käivad kindlasti külaelu juurde, aga iga koeraomanik peab ikka teadlik olema ka sellest vastutusest, mis koeraga kaasneb.\nPS: oma viimase koeraga õppisin, et paraku ei kehti alati see põhimõte koer kui peremehe peegel. Ja sellest tulenevalt soovitus kõigile, kes koera hakavad võtma - ärge laske end kasvatajal ära rääkida ja tehke võtmetesti jms, et veenduda, et see koer ei ole arg.\n10. märts 2009 23:48


Ull Lugu: Lained, päike ja tuuul\nCoromandeli poolsaar on ka see koht, kuhu kõik need, kes UM-le satuvad, kindlasti minema peavad. Ütlevad turismiteatmikud. Et seal on kuuma veega rannad. Sihukesed, et natuke kaevad (selle jaoks laenutad sa endale parklast 25 raha eest labida, pärast saad 20 tagasi - kah väga hea äriidee), siis imbub su auku maa seest kuum vesi ja siis lased ookeanist vastavalt vajadusele külma juurde. Ja siis on soe vann valmis.\nNoh ja siis kõik muudkui kaevasid.\nMõned olid oma vannid juba valmis saanud.\nTermin "kuuma veega rannad" on sama õige nagu see, et "kõik eestlased on kaabakad". Selliseid pilte nagu ülal, leiab igast reklaambrošüürist. Tegelikkuses näeb asi välja niisugune:\nLiivaranna keskel (pildil suht tagaplaanil, vasakul oleva mäe juures)) on ainult umbes 10-20 m laiune riba, kus see sooja-vee-jutt kehtib...\nAga no tehtud-nähtud sai. Ja rannad on ju iseenesest ilusad.\nEdasi matkasime katedraali koopasse. Kaili jõudis matka alguses korraks unistada 90-kilomeetrisest Suurest Matkast (Great Walk), aga pärast pooltteisttundi päikeselõõska imestas, et küll võivad inimesele mõnikord ikka lollid mõtted tulla...\nTeekond Katedraali koopasse\nVahepeal juhtus ju veel selline lugu, et kohtusime Leegi ja Jassuga. Asi see siis ära ei ole, kaks korda 11 tundi lennata ja siis maakera naba all sõpradega kokku saada! Tegelikult on Leegi selles süüdi, et me just UM-le sattusime - tema andis ühel hetkel pooljuhuslikult teada, et parasjagu on soodsad lennupiletid saadaval.\nLeegi ja Jassu teeneks on ka see, et me praegusel hetkel istume Aucklandis ühe kohaliku kuti sidrunipuu all ja ootame ülehomset. Kutt ise on kuskil kalal. Andsime täna ära oma rendiauto - see käib siin ikka küll imelihtsalt! Sõitsime auto kontori ette, suured ruumid, aga kedagi pole. Ümberringi kirjad, et ärge paanitsege, kui meid ei ole, küll me tuleme. Või kui teil ikka väga kurb hakkab, siis helistage numbril see ja see. Kui teil omal telefoni pole, võtke laua pealt... No me ei jõudnud seda kõike veel läbi lugeda, mis lõbustusi me seal puha oleksime saanud endale lubada, kui tuli üks onkel. Küsis, mida me tahame. Meie, et auto tõime tagasi. Onu, et kuhu te nüüd lähete. Meie, et linna. Onu, et viige siis linna kontorisse. Meie, et ei taha (meil ju see sidrunipuu südamel, peealegi telk juba sinna üles pandud). Onu, et mis te siis minust tahate. Meie, et ei midagi muud, autot tulime tooma. Onu ütles, et tõite ju, mis ma veel pean teie heaks tegema... Me tagurdasime selg ees välja ja ütlesime, et ei rohkemat midagi, vetsus saame me ise hakkama...\nNiisiis on algamas meie UM-elus uus ajajärk. Päris tööle meil esimese hooga pole õnnestunud saada, ehkki käisime veidi ka mööda ploomi- ja aprikoosikorjamise kohti - ütlevad, et "no visa, no work, sorry!" Pidi 50 000 trahvi tähendama tööandjale. Seega lepime ka vähemaga - või siis rohkemaga: leidsime kuti, kes mõne töötunni eest päevas annab meile miljonäride palmisaarel süüa ja võtab kaissu. No võib-olla kaissu ei võta, aga voodid on küll kauba sees. Seda nimetatakse wwoofimiseks... Alustame oma esialgu kahenädalase tööpuhkusega kuupäeval nimega 13 - täpselt nagu Soomes ja Islandil...\nLained, päike ja tuuul... (kutil on jaht ka!)\nPäkapikurohket advendiaega meile kõigile!\nPosted by Ulvi at 9:20 PM\nKaidi December 11, 2015 at 12:18 AM\noi kui tore asi on ikka reklaam, icicic! see ikka totaalne muutumine siis - kuuma veega rannad enne ja pärast!


ADM Hosting sai Briti valitsuse pilveteenuste partneriks - ITuudised\nAutor: Indrek Kald • 3. juuli 2018\nADM Hostingu juhi Klemens Arro sõnul valmistusid nad raamhankeks põhjalikult. "Pidime vastama väga erinevatele nõuetele alates mitmekesisest meeskonnast ja lõpetades keskkonnasäästliku ettevõtlusvormiga. Lisaks sellele muidugi tavapärased tehnilised nõuded, aga ka näiteks valmisolek põhjalikuks taustakontrolliks, kui hakkame haldama riigisaladuse kaitse all olevaid andmeid," kirjeldas ta.\n"Meile teadaolevalt on ADM Hosting esimene Eesti hostingufirma, kes on nii rangete nõuetega ja kõrgetasemelise hanke võitnud," lisas Arro.\nTema sõnul tähendab raamhanke võit ADM Hostingule ühelt poolt uusi ja suuremaid ärivõimalusi Suurbritannias, aga teisalt ka suuremat vastutust. "Kuigi ADM Hosting on Suurbritannia kliente teenindanud juba mitu aastat ning oleme loonud sinna ka oma esinduse, on valitsusasutustele teenuse osutamine kindlasti oluline hüpe meie Euroopasse laienemisel. Ka kogemuse ning vastutuse mõttes on see äärmiselt oluline samm," märkis Arro.


Kust tuleb raha ligi miljon eurot maksvaks Antarktika ekspeditsiooniks? - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nEttevõtja Tiit Pruuli pühapäeval toimunud Antarktika ekspeditsiooni pressikonverentsil, mis toimus Suure Tõllu pardal\nEile andis Eesti Meremuuseum teada, et ettevõtja Tiit Pruuli eestvedamisel korraldatakse selle aasta juulist kuni järgmise aasta veebruarini ekspeditsioon Antarktikasse, tähistamaks maailmajao avastamise 200. aastapäeva. Ligi miljon eurot maksma minev retk toimub erinevate ettevõtjate toel.\nEelmise aasta oktoobris käivitatud projekti eeldatav eelarve on 900 000 eurot. Seda, et tegemist on esialgse eelarvega, rõhutab ka projekti eestvedaja, ettevõtja Tiit Pruuli, kelle sõnul on kalkulatsiooni sisse juba arvestatud nii kahemastilise purjelaeva Admiral Bellingshauseni ost kui ka terve rida teenuseid, mida retke jooksul vaja läheb.\n„Kui me saame mõne telekommunikatsioonifirmaga kokkuleppele, et ta retke jooksul maksab meie sidekulud, siis on see kohe paarkümmend tuhat väiksem,” rääkis ekspeditsiooni peakorraldaja. Praeguseks on ära tehtud ka kõige suurem, 500 000 eurot nõudnud investeering ehk purjelaeva ost. See kuulub osaühingule, mille osanikud on Pruuli ise ja kütuseärimees Heiti Hääl.\n„See osaühing pöördus Baltic Workboatsi poole, et nad teeks selle laeva polaarekspeditsiooni jaoks nö mereklaariks,” kirjeldas Pruuli. Kuna tegemist on Hispaaniast ostetud laevaga, siis Antarktikasse sõiduks tuleb üle vaadata nii kütte- kui navigatsioonisüsteemid, paigaldada kaasaegsemad sidesüsteemid ning vahetatakse välja mootor. Kuigi nende tööde maksumus on laias laastus 100 000 eurot, teeb Baltic Workboats seda sponsorkorras.\nKui laev on ekspeditsiooniks valmis, siis läheb see MTÜ Thetis Ekspeditsioonid käsutusse, kelle ülesandeks jääb siis ülejäänud 400 000 euro leidmine, mis peaks katma professionaalse laevameeskonna, sadamamaksude, kütuse ja erinevate teenustega seotud kulud. „Siis võtame projekti kaenlasse ja hakkame käima mööda ettevõtteid,” rääkis Pruuli, kes kuulub ka ekspeditsiooni korraldava MTÜ juhatusse.\nTema sõnul on sellest juba esimesed 100 000 eurot kokku saadud, kuid suuremad sponsorid tehakse alles mõne aja pärast teatavaks. Samas on ekspeditsiooni läbiviijad juba avalikustanud mõned ettevõtted, kes Antarktika retkele õla alla panevad. „Laeva toit tuleb suures osas Põltsamaa Felixilt, video- ja fototehnika tuleb Canon Overallist, Kalev paneb madrustele kommid kaasa,” loetles Pruuli.\nEttevõtja ütles, et ise teeb ta seekordsest 8-kuulisest retkest väga väikese osa kaasa. „Mina olen seekord suhteliselt vähe pardal, minu töö on ikkagi maa pealt koordineerida ja kogu programm kokku panna, seda hoida,” lausus Pruuli, põhjendades, et on ise tänaseks Antarktikas juba piisavalt käinud.\nEkspeditsiooni meeskond on plaanitud 12-liikmeline. Lisaks professionaalsele laevameeskonnale on plaanitud kogu retke vältel ka mõne teadlase ja ajakirjaniku kaasasõit. Meeskond võib retke jooksul vahetuda.