Fisher-Price mänguklotsid 2 tükki (115086781) - Osta.ee\nIlusad mänguasjad (2tk)\nPuidust arendavad krokodillid, 2 tk\nFisher-Price mänguklotsid 2 tükki\nEseme ID: 115086781\nEseme ID: 115086781 Seisukord: kasutatud\nK 31.10.2018 20:14:43\nK 28.11.2018 20:14:43\nsaskia2100% / 1426 / Vaata müüja teisi esemeid\nUuena ostetud kvaliteetsed Fisher-Price suured mänguklotsid beebile-väikelapsele.\nKorralikud, puhtad, terved.\nPalju erinevaid funktsioone, erinevaid vidinaid, liikuvaid osakesi.\nPeal olevaid nuppe saab sisse vajutada, see paneb liikuma esiküljel olevad rattad.\nBrabantia roostevabast terasest disainprügikast\ntrendikad slim fit poiste stretchpüksid 158-164\nstiilsed Angelo Litrico teksalaadsed vabaajapüksid 32/32


Raadiolevi FM jaamad - Lehekülg 2\nNäitan vasteid 16 kuni 30 121-st\n08-06-12, 12:48 #16\nNüüd ei saa küll vaiki olla.\nKuidas saab polaarmodulatsiooni puhul olla sagedusriba 20kHz kui selle kandesagedus oli 31,25kHz ??? Sageduriba lõigati ka siis 15kHz juurest julmalt maha.\nMonorežiimis võis läbi ajada jah ükskõik mida.\n08-06-12, 14:35 #17\nMonorežiimis võis läbi ajada jah ükskõik mida\nAga seda aega ma mõtlesingi, kui veel asi monos käis! Aga häbematul ajal oli ka stero parem kui hetke seisus meie riigis.Tallinna all pole mingit probleemi keera antenn põhja poole ja naudingut kui palju. Ilmselt lõunapool, tänu ülekande liinidele ei tule seda 15 KHz ka läbi. Kuidas sealpool on, seda ma ei tea? See mis mul kuulda on ja mis mujalt tuleb on nauditav ja ei kõla Selga raadio moodi. Põhjust ma ei tea, aga ma konstateerin fakti. Nüüd ehk sain veidi targemaks, aga ma pole ka asjale tähelepanu pööranud, aga see mida ma kuulen on kvaliteedilt väga kontrastne. Toas mängib ikka raadio moodi asi, mitte aga mingi kesklaine pill .Noored mehed ei tea sellest midagi ja vanemad saavad aru millest jutt.\nViimati muutis humax : 08-06-12 kell 15:13\nUurisin vahepeal ka Nõmme raadio tehnilist osa, muusika pidi neil 320 kbps mp3 olema ja nii ka otse saatjasse minema.\nViimati muutis moi : 08-06-12 kell 18:41\n08-06-12, 17:38 #19\nUurisin vahepealka Nõmme raadio tehnilist osa, muusika pidi meil 320 kbps mp3 olema ja nii ka otse saatjasse minema.\nSiis on su oletusel alus olemas ja ilmselt on ikkagi probleem pakkimises ja ülekande liinides, Midagi häirivat peab siis ikkagi kusagil olema.Kui antenni üles saad, siis saad ka võrdluse naabritega ja nende tehnikaga. Huvitav oleks teada, kui keegi viitsib jamada ja mõni masin võimu järel on siis kas netiraadios nii meil kui lätlastel on ka mingi vahe olemas ja see annaks küsimusele vastuse ja võrdluse stuudiote ja sealt väljuva signaali suhtes, Minul seda võimalust pole ja läpaks oma süsteemiga teeb jubetat heli ja selle järgi pole midagi hinnata. See peaks veidi parem aparatuur olema hea kuulmise ja analüüsivõimeline vend olema.Võib olla ka abi headest klappidest.Ma küll kahtlen selles ettevõtmises. aga mine tea, mis üllatada võib.\nViimati muutis humax : 08-06-12 kell 18:46\n08-06-12, 18:45 #20\nInfot netiraadiote kohta http://www.radiolist.net/\n08-06-12, 21:17 #21\nVähemalt Koeru masti käis osa programme üle 128kbps kanali. Kes kuskil vahepeal ja ka Tallinna saatja signaali kätte saab, siis erinev helipilt garanteeritud. Vahepeal oli Elmariga Koerust mingi jama, parema kanali nivoo ujus kuni täieliku vaikuseni ja seda üsna pika ajavahemiku jooksul, ilma et keegi oleks märganud. Tahtsin juba auto garantiisse saata\n08-06-12, 22:52 #22\nLR2 veebiversioon on samuti kuni 128kbps, seejuures nagu oleks mp3 variant paremini kõlav kui AAC variant. Võrreldes eetriraadioga on mp3 veebist üsna sarnane, erinevus on märgatav kuna eetrisignaalis on paraku siiski kahinaid. Subjektiivselt tunduks et koos kahinaga on natuke "õhku" rohkem, praktiliselt aga usun et küllap on ka mastini link 128kbps.\nBanana raadiote häda on kindlasti ka selles et paljudki saated mis tehakse ette, pakitakse räigelt kokku. ERR kõnesaade, kus kõrgemad helid lihtsalt on moondunud kriuksumiseks... sorry poisid raadios, see et netis leidub jumalasõna raadioid 32kbps või 40kbps andmevooga, ei tähenda et kõik kõnesaated peavadki olema sellised. Niisamuti tehakse muusikasaateid ette subjektiivse kvaliteediga kuni 96kbps, mitte rohkem - pigem vähem. 80kbps. Fanatismist või huvist helide või helikvaliteedi suhtes ei tasu ERR puhul rääkida, inimesed on küll kunagi mingit pilli õppinud (see tagab et neid lastakse nuppude juurde), kuid see automaatselt ei tähenda et nad helikvaliteedi tehnilistest tagamaadest midagi taipavad. Näiteid leiab nii raadioeetrist, telest, ka stuudiotest väljub vahel krt teab mis "helilaadne" toode.\nTahan öelda et isegi kui "releikad" ja saatjad saavad enamvähem hakkama, siis programmitootjad väljastavad oma programmi meil alla igasugu arvestust tasemega. On selle põhjus peidus andmemahtudes? Paljud saated on veebist järelkuulatavad, neid on vaja arhiveerida, kas ehk on selles põhjus miks saated on sedavõrd küündimatu kvaliteediga? On odavam ja lihtsam teha saade otse niisugune nagu ta järelkuulatavaks/arhiivi jääb kui et keegi hakkab pärast veel täiendavalt üle pakkima. Eraldi nähtus on meie konnajalgadega Levira - kes maksustab iga viimase kui biti viimsepäeva hinnaga...\nSee aga ei seleta miks näiteks uudiste ajal, kui vahetada jaamu Vikerraadio, Klassika ja R2 vahel (sellel ajal on neil kõigi üks ja sama programm) - on kõigil neil isemoodi tämber, üks hullem kui teine!\nedit: vaatasin nüüd just ka ERR veebiversioonide andmevooge tollelt Pläsku lingilt - no ma ei eksinudki, R2 ja Klassika ongi vaid kuni 96kbps! Ja muud ERR raadiod 48kbps! Mida me siis tahame saada?\nedit2: kuulasin just meie Klassikaraadiot, hakkas tunduma et kuskil ahelas on põhimõtteliselt kellad valesti - st et programm ja muusika mingil hetkel saab 44,1kHz asemel sämplinguks 48kHz, et selline vastki kriipiv moonutus on kogu aeg juures. Et lihtsalt nagu ühest spdifist tuleb 44,1kHz ja see mis seda siis edasi majandab, teeb seda oma kellaga mis juhtumisi aga 48kHz. Ja nii ongi, täistunni signaalidega paljastus räige pirisev moonutus, mis paistis ka analüsaatori ekraanilt, kahjuks ei salvestanud seda, muidu näitaks. Tase my ass!\n... Elion levitab ERR raadioprogramme 48kHz sämplinguga, kas äkki võetakse ka mastidesse programm sisse läbi Elioni?\nViimati muutis OSX : 09-06-12 kell 00:12\n09-06-12, 10:49 #23\nMinu andmetel lähevad läbi Elioni vähemalt Tartu Soinaste ja Valgjärve mastid. Tähelepaneku tasandil, kui on olnud Elionil suured apsakad oma serveritega kadusid ka raadioprogrammid osaliselt.\nViimati muutis humax : 09-06-12 kell 10:55\n10-06-12, 11:34 #24\nSelle teema lõpetuseks võiks öelda, et olme kus me oleme,aga naaber riigid on meist mitu sammu ees ja seda just levijaamade kvaliteedi suhtes. Meil kiputakse võrdlema meid ja lätlasi, kuid selles teemas pole midagi võrrelda, faktid räägivad enese eest ise! Ma ei hakkagi võrdlema meie levijaamu, kuid kellel on võimalust, tahtmist ja viitsimist seda teha siis kui võrrelda läti LR-2 ja meie Elmarit siis tajute milline õudus unenägu on meie Elmar oma väljastatava programmi kvaliteedilt. No ei ja veelkord ei, ei kutsu ikka kuulama küll! Kvaliteet on paljudele määrava tähtsusega ja üks reklaami varjatud osa mida paljud ehk ei mõistagi. Ma ei hakka rääkima sisust, see on teine teema. Jutt on ainult kvaliteedi tasemest, millist heli kuulata ja nautida ja see on ka kultuuri üks tähtis tegur millisena raadiokuulaja seda heli kuuleb ja kui naturaalne see on.Me pidime olema ju nii tublid ja innovaatilised ja kõik on nii hästi, kuid kahjuks peab nentima et kõik pole nii ja jutt selles osas on puhas phull shitt! See jutt pole emotsioonide tasandil. Kuna pikka aega olen tegelenud kauglevi ja selle tabamisega siis on võrdlusmoment Skandinaaviast kuni Itaaliani olemas ja seda korduvalt väga tugeva ka korraliku steroheli näol, et seda võrrelda ja välja öelda kus meie oleme. Kui siin vihjati normidele siis huvitav miks on nii suur vahe riikide vahel, aga fakt on see et heaks kvaliteediks on võimalused olemas ja mitte halvad. Kokkuvõtteks, kuna see on minu "nõrk külg" siis tehnika läheb täiustamisele, tuleb katusele 5 elemendine yagi, lisaks antennivõim. See tuleb uus teha, sest oli väliefektil ja möödunud aastal peksis äike selle segi, seat äike, tänu Haanja kõrgustikule on siin piirkonnas võimas ja pole hullu, elame edasi. Kõike seda soosib ka asukoht, kus asun ja selle asja eesmärk on selline sportlik huvi asja vastu ja mõnus ja nauditav heli on toas. Arengu võimalust kui palju!\nPS, kui keegi huvi tunneb siis maanteeameti kodulehel on reljeefi kaart olemas kust saab asukoha kõrgust merpinnast vaadata,\nViimati muutis humax : 10-06-12 kell 12:15\n10-06-12, 12:23 #25\nkuulata ja nautida ja see on ka kultuuri üks tähtis tegur millisena raadiokuulaja seda heli kuuleb ja kui naturaalne see on\nHalba helikvaliteeti ei õigusta muidugi miski, aga ma ei kujuta küll ette, et istuks ja naudiks läbi lampvõimude ja superkõlarite Elmari raadio poolt pakutvat "kultuuri".\n10-06-12, 12:25 #26\nItaallased tilguvad ka täna praegu kohati siia, näiteks 89,9MHz, kuid seal ainult rääkis keegi, ei suutnud signatuuri tabada. Samas, levi kõigub väga suurelt, lihtsalt kuulamiseks nagu ei sobi, sportlikus mõttes aga hoiab meeled ärevil.\nHumax, kas lisad olemasolevale antennile kaks elementi või teed uue otsast lõpuni?\n10-06-12, 12:32 #27\nEga seal polegi midagi ette kujutada! Ei naudigi ja isegi taustaks ei kuula .See on hullumaja oma sisult, saatke meile SMS ja helistage! Korra mõtlesin, et nad võiksid oma kerjamise masina maha müüa ja raha eest midagi sisukamat osta, kuid see on sisust, Eesti muusika vastu pole midagi ja vahest kuulaks küll, kuid sealt allikast pole see vastuvõetav.\nViimati muutis humax : 10-06-12 kell 19:35\n10-06-12, 12:55 #28\nEi uue teen ja aluseks võtan vanade vene normide järgi 100MHz lähedal oleva antenni andmed. See oli kusagil 4-5 kanali lähedal, sest kunagi sai nii tehtud ja väga hästi käis, oli 12mm vasest, kuid aja jooksul lagunes ära kuradi varesed panid asjale punkti. Lendu tõustes rakendab jalgadele niipalju jõudu, et lõpuks elemendid murdusid. nüüd pole materjali saamisega probleeme ja võtan vase. Hea oleks muidugi üle hõbetada, aga kus kurat sellist luksust saad lubada. Pole ka nii kriitilne, egas siis ideaalset saa ja tahtmine pole tervisele kahjulik. Miks vask, saab poomi ja elemendi liitekohad kokku tinutada ja korralik liide olgugi, et kõrgsagedus käib mööda pinda ja poleks nagu tähtis, Mõõtudelt tuleb suht suur ja siis on hea kui oleks võimalikult monoliitne, aga võib ka alu, materjalist teha. See praegune tehase oma on matrjalil läbimõõt on veidi liiga väike, Kui sirvida vanu vene raamatuid antenni ehituse kohta siis nendes on mat läbimõõt antud ja sellest tasuks kinni pidada. Võimendi tuleb võimalikult antenni lähedale üles katuse alla, siis kompenseerib ka kaablis tekkiva KS sumbuvuse. Võimendi peab olema hea ja võimalikut madala müraga ja ainul riba võimendi 80-130Mhz.Täpselt ei mäleta seat paberid on mujal aga oli vist BF 961 transs ja ainult üks ja venelaste KP-350-st sõjameest ei saanud. Mingi sakslaste skeem oli,\nViimati muutis humax : 10-06-12 kell 13:11\n10-06-12, 13:17 #29\nOlen tähelpannud et levi läheb siis heaks kui põhja - lõuna suunal on suur õhurõhkude vahe ja meie jääme rõhkude vahele.Seda aega on suht palju kui lõuna suunast feedinguga tuleb ja see näitab seda, et midagi muutub, kas ilm läheb paremaks või halvemaks ja koos sellega levi muutub, see on üks igavesti põnev värk ja reeglipärasust polegi leidnud,Selge on ka see, et soomlased- rootslased tulevad otselevina ja itaallased tulevad atmosfääri peegeldusest pole tõenäoline et need otse tulevad, ei iial! Mida ainult üks kord olen kuulnud on sakslased seevastu poolakad on sagedamini külas, tihti on ka inglasi kuulda.Üldiselt tuleb vist ka antenn teha uuesti keeratavks ja mootoriga, sest praegu käib see käsitsi sest antenni tagumine ots jääb lõuna suunda või veidi küje pealt, siis on endal mugavam.\nViimati muutis humax : 10-06-12 kell 13:29\n10-06-12, 13:24 #30\nEi uue teen ja aluseks võtan vanade vene normide järgi 100MHz lähedal oleva antenni andmed. See oli kusagil 4-5 kanali lähedal\nKunagi tuli endalgi neid ehitada. Nende veneaegsete TV antennide võimendustegur kukkus kõrgemas otsas oluliselt kiiremini, seega soovitan kasutada 5. kanali mõõte.\nSee praegune tehase oma on matrjalil läbimõõt on veidi liiga väike, Kui sirvida vanu vene raamatuid antenni ehituse kohta siis nendes on mat läbimõõt antud ja sellest tasuks kinni pidada.\nMaterjali jämedusest sõltub muuhulgas ka antenni ribalaius. Mida jämedam toru, seda laiem on antenni riba. Vanasti oli hea materjal duralumiiniumist suusakepid.


Kümme päeva nõudke päikesevalgusest eemal. Manipulatsioone korratakse tühja kõhuga kolm korda. Lõppude lõpuks tilgub talle müügiprotsent. Näiteks reumatoidartriiti iseloomustavad liigeste sümmeetrilised kahjustused teisisõnu mõlema jäseme samad liigesed , sageli hüppeliigesed ja jalgade liigesed. Vastuvõtmine peaks enne söömist olema ebaõnnestunud, sest seal on palju kiudaineid, mis aitab parandada seedimist. B1-vitamiini puudumise tõttu häiritakse südame-veresoonkonna süsteemi toimimist.\nKui deformeerumise osteoartriit enamasti mõjutab kõige koormatud liigesed, tavaliselt puusa koksartroos ja põlve gonartroos põlve, puusa. Vasaku põlveliigese gonartroos:. Liigesekulumus on Tööasendeid tuleb vahetada ja pikaajalise töö korral aitab vahevõimlemine leevendada liigeste ühekülgset koormust. Ettevaatust Erinevalt veresoonkonna, valu vanusega patsientidel artroos põlve pingutatud. Tavapäraselt võib ka täheldada põlve paistetust, mis võimendub koormusega.


Savtšenko kohtufarss jõuab täna loogilise lõpuni - Tänane leht\nNadja Savtšenko. FOTO: IVAN SEKRETAREV/AP\nEile ei jõudnud kohus Lõuna-Venemaal Donetskis Ukraina vangistatud sõjaväepiloodi kohtuotsust veel välja kuulutada, kuid midagi muud peale süüdimõistmise on sealt raske oodata. Nadja Savtšenko on ise korduvalt teada andnud, et ei kavatse otsust õiguslikult kehtivana tunnistada.\nKohtunik Leonid Stepanenko hakkas otsust küll ette lugema, kuid lõpuni ta sellega eile miskipärast ei jõudnud. Otsuse lugemine peaks uudisteagentuuri Interfax teatel jätkuma täna kohaliku aja järgi kell kümme hommikul. Küll olid aga Vene uudisteagentuurid juba eile ennelõunal enneaegu teada andnud, et naine on süüdi mõistetud.\n«Savtšenko sooritas salga inimeste koosseisus kahe isiku ettekavatsetud mõrva, mille motiiv oli vaen ja vihkamine,» sõnas Stepanenko otsust ette lugedes. Nimelt olevat Savtšenko aidanud suunata suurtükitule otse Vene riikliku telekanali Rossija-24 ajakirjaniku Igor Korneljuki – kes pärast killutabamust Luganski lähedal operatsioonilaual suri – ja helirežissööri Anton Vološini peale, kes algul läks kaduma, kuid kelle surnukeha leiti hiljem.


Filter Maanteekarikasari 2016 - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas mi.re » 12. 10. 2015. 17:04\nEtteruttavalt nüüd siis ka Filter Maanteekarikasarja 2016 aasta kalenderplaan. Tõsi, päris 100% lukus veel ei ole, kuid rattalaadaks, kus regamise avame, saab lukku.\nUuenduseks on kalendrisse lisandunud põnev mäetipu finišiga Viljandi etapp ning Fakto Auto Tallinna Rahvasõit hakkab samuti kuuluma Filter Maanteekarikasarja, olles selle sarja finaaliks.\n1. etapp 07. mai Kuusalu\n2. etapp 22.mai Elva\n3. etapp 05. juuni Tabasalu\n4. etapp 19. juuni Viljandi\n5. etapp 10. juuli Haapsalu\n6. etapp 31. juuli Pandivere\n7. etapp 21. august Võru\nFinaal 3. september Fakto Auto Tallinna Rahvasõit\nPostitus Postitas Cresent » 13. 10. 2015. 12:07\nIlus plaan. Millal distantsid ära otsustatakse?\nPostitus Postitas Tr11 » 13. 10. 2015. 13:48\nPlaan tõesti ilus, Viljandi etapp sobib ajaliselt väga hästi peale Tabasalu, muidu oli varemalt parimal rattasõidu ajal suur auk Filtri kalendris sees. Viljandis saab ka väga ägeda tõusudega raja teha. Ainult, et kas Kuusalu peab tõesti nii mai alguses olema? Võiks kasvõi nädal hiljem olla - kõik ei saa varakevadel Mallorcal vormi ihumas käia.\nPostitus Postitas Jaagu » 13. 10. 2015. 14:57\nPostitus Postitas Prommar » 13. 10. 2015. 15:25\nÄra alahinda Eesti harrastajaid.\nPostitus Postitas erikr » 13. 10. 2015. 15:31\nPaar viimast aastat on saanud märtsi algusest maanteele. Mai alguseks saab hea tahtmise juures 2 tuhhi alla küll. Ei pea lõunamaale minema.\nPostitus Postitas josefk » 13. 10. 2015. 19:41\nEt teema ses suunas on liikunud, ütleks omalt poolt, et hooaeg võiks alata veelgi varem ja lõppeda veelgi hiljem. Just varakevadel ja hilissügisel saab parimad tuuleolud vägeva maanteevõistluse pidamiseks (ses osalemiseks). Kui Kuusalu on liiga vara, siis ei pea ju osalema ja saab oma ideaalkilomeetraaži edasi koguda. Ei ole iial kevadlaagris käinud, aga talviti trenni on ikka tehtud ning pole veel tundnud, et hooaja esimesel võistlusel "tulemus" kilometraaži taha jääks. Tippvorm rattal saabub nagunii suve lõpuks, oli hooaja algus nädal varem või hiljem. Ehk siis rohkem etappe ja olemasolevad enamvarieeruva trassiga, kas või tagurpidi kui muud pähe ei tule. Selline soovunelm hoopis.\nPS! Maanteega on see pluss, et iga võistlus ei pea olema Võistlus. Osad võibki jätta kiiruse kogumiseks, eriti hooaja algus. Kui tõesti tulemus see kõige tähtsam hooaja lõpuks on.\nPPS! Õnneks on teine maanteesari veel, kus varakevadele ka suuremat rõhku pandud. Loodetavasti jääb sarjana püsima. Septembris tundsin aga küll maanteevõistlusest või paarist puudust.\nPostitus Postitas Jaagu » 13. 10. 2015. 21:23\nPrommar kirjutas: Ära alahinda Eesti harrastajaid.\nÕige, minu viga. Samuti tuleb Kuusalu Rattarallit alati täie tõsidusega võtta. See, et seal on väga ilus rada, kevad ümberringi, lind laulab, sinilill õitseb jne., las see jääda pehmodele. Tõeline harrastaja on tegelikult proff, kes teeb kõvasti trenni, et minna ja panna.\nPostitus Postitas Vapper Mäger » 24. 10. 2015. 09:57\nPostitus Postitas BHratas » 24. 10. 2015. 20:18\nTundub, et kõik toimib ja 60% hinnaalandust on ka juures. Kuid mind huvitab üks punkt registreerimise juures:\n5. Maksa arve sama päeva jooksu. Laekumisi kontrollitakse järgmisel päeval kell 12:00. Juhul kui raha ei ole selleks ajaks korraldaja pangakontole laeknud, siis kustutakse võistleja registreerunute nimekirjast.\nKuna nädalvahetustel ülekandeid ei toimu, siis pühapäeval kell 12:00 ei ole kindlasti korraldaja arvele laekunud sentigi, vaid esmaspäeval. Kui vahepeal kustutakse võistleja registreerunute nimekirjast, siis...\nPostitus Postitas rootsrai » 28. 10. 2015. 15:19\nKuna võistlustel on pika ja lühikese maa sõitjate arv enamvähem võrdne, võiks lühikese maa sõitjatel olla omette üldarvestus. See meelitaks rohkem "pühapäevasõitjaid" ligi , kes muidu ei viitsiks kodust väga kaugele võistlema minna , kuna üldarvestuses nad ei mängi mingit rolli.\nPostitus Postitas gliff » 29. 10. 2015. 20:06\nrootsrai ettepanek mu arust täitsa hea. Eks veidi keerulisemaks läheks see värk muidugi korraldajale.\nPraegult on muidugi näiteks M60 klassis võimalus natuke taktikaga mängida. Kui konkurendid sõidavad mõlemad muidu lühikest maad ja hooaja lõpus seis tasavägine, siis on võimalus minna Võrus ( nüüd Faktol) pikka sõitma, etapil klassivõidust loobuda, aga punktidega lühikesel maal vastavas vanuseklassis võistlejat edestada ja üldvõit endale saada.\nAga üldiselt siiski oleks see paljudele suureks motivatsiooniks ja arvatavasti tuleks paljud kodust kaugemale ka sõitma, kes muidu oma kodukandi etapil ehk ainult sõidavad.\nNäha on, et osavõtjaid kokku on päris suur hulk ja paljud sõidavadki ainult ühe või paar etappi. Mihklile mõtlemiskoht, et kas oleks mõtekas selline väike vangerdus teha.\nPostitus Postitas Snk » 03. 11. 2015. 15:01\nrootsrai kirjutas: Ettepanek\nJuhul kui lühikese maa sõitjal tuleb oma üldarvestus, siis palju võistlejat ümberregistreerivad ennast lühikese rajale, sest mina näiteks ei ole nii tugev rattur nagu Shultz, Kukk, Jakin, Oolo jne... aga olen ikka kiirem ja tugevam kui "pühapäevasõitja" ja siis saaks endale medali kaela.\nPostitus Postitas gliff » 04. 11. 2015. 15:32\nAga praegult on ju ka võimalus kõigil tugevatel tulla ja lühikestel paugutada. Üldarvestuses ei pruugi vanuseklassi eesotsas olla, aga igalt etapilt korjaks ikka poodiumi ära. Eks see ikka moti küsimus ka, et milline distants valida. Pika maa viimased kaotaks lühikesel kindlasti hulka vähem esimestele, aga ikkagi sõidavad just pikka.\nAga see on ka ainult minu arvamus, mis ei pruugi sugugi tõelähedane olla.\nPostitus Postitas mi.re » 09. 11. 2015. 16:39\nEks see on üsna põhimõtteline otsustamise koht, kuidas absoluutarvestust käsitleda. Senimaani on mõte olnud pigem selles, et niiöelda tulemuspõhine võidusõit peaks käima ikkagi pikal distantsil ning lühike distants peaks jääma neile, kes soovivad osaleda rohkem melu ja koos sõitmise eesmärgil; teisisõnu oleks lühike distants suunatud rohkem definitsioonipõhisele harrastusspordile. Erand on muidgi noortesport ja M60+ klass, kelle põhivõidusõit toimub lühikesel distantsil.\nSamas eks selle üle ole palju mõeldud, et äkki peaks seda fookust muutma. Teisalt jälle, praegusel juhul oleme lühikese distantsi osalustasu saanud hoida madalama, kuna seal pole nii palju autasustamise kulusid ning vajadust kohtunikebrigaadide järgi. Kui teha ka lühikesele distantsile eraldi absoluutarvestus ning etappidel vanuseklasside autasustamine, siis koheselt tekib vajadus ka täiendavate kohtunikebrigaadide ja medalite/karikate ja auhindade järele, mis omakord tähendaks paraku ka lühikese distantsi osalustasu tõusu.\nSiiski panen aga mõtisklemiseks kirja mõtted, mida on kaalutud hooaja 2016 osas:\n1) Pika distantsi esikolmikute etappidel autasustamise asemel autasustada kõigi vanuseklasside võitjaid nii pikal kui lühikesel distantsil. Teine ja kolmas koht seega etappidel medalit ei saaks. Teoreetilislet saaks sellisel juhul tihendada ka vanuseklasside arvu, näiteks teha seenioride klassid iga 5 aasta järel.\n2) Anda Lühikese distantsi start vanusegruppide kaupa. Näiteks noortestart (M/N-U15 ja U17), siis põhistart, M/N-U30 ja M/N30 ja M/N40. Ning siis seeioride start M/N50 ja M/N60+. Kaaluda võiks ka eraldi naiste stardi tegemist.\nNäen selle meetme eelisena ennekõike ohutust - väiksemates gruppides esineb vähem kukkumisi. Samuti saaks kõik sõita võidu just omaealistega ning noorteklasside puhul kaoks ära niiöelda tuules istumise ja ainult finiši tegemise fenomen. Teisalt jälle elimineeriks see absoluutarvestuse pidamise mõtte. Isegi kui öelda, et stardivahe (näiteks 2 min) elimineeritakse tulemuste koostamisel, siis on selge, et näiteks seenioride grupp ei läbi rada sama kiirelt kui põhistardi grupp.\nAga avaldage mõtteid. Eks varsti jõuab kätte see aeg, kus hakkame 2016 juhedit kokku kirjutama ning siis tuleb need teemad lukku panna.\nPostitus Postitas rootsrai » 09. 11. 2015. 19:52\nMina pooldaks seda teist ideed, lühikesel sõidul on tõesti peagrupp kogu sõidu ikka hirmuäratavalt suur ja 90% loksuvad lihtsalt kaasas ja loodavad lõpus heale õnnele. Siiski võiks lühikesel sõidul osalejatel mingitmoodi ka üldarvestus ilmuda. Näiteks üleüldine punktisüsteem üldarvestuses võiks jääda samaks, lihtsalt on juurede lisatud üks rida kus on märgitud mitmendat kohta hoiab lühikese sõidu arvestuses. Siiski ei oleks see ju päris üldarvestus ja auhindu ei peakski jagama. Lihtsalt oleks hea jälgida kes on su konkurendid ja kus maal oled "omasugustega"(loe lihtsurelikega) võisteldes.\nPostitus Postitas rihoe » 10. 11. 2015. 00:28\nPostitus Postitas gliff » 10. 11. 2015. 20:15\nKui lisaks tervisespordi ja pingevaba grupile veel eraldi starte tuleb, läheb ehk asi paljude jaoks juba segaseks ära. Liikluses läheks ka asi arvatavasti keerulisemaks ja saatetehnikat kuluks rohkem. Tavaliselt peagrupp ju pole väga suurem, kui 40- 50 pead ja kust mujalt noored grupis võistlemise kogemust ikka saavad, kui võistlustelt.\nMuidugi mida suurem grupp, seda ohtlikum, aga kui kõik praegused vanuserühmad eraldi lahti lasta stardist, muutub grupisõit vist pigem meeskondlikuks temposõiduks vähemalt puntide suuruse poolest.\nEks neid tuules passijaid oleks siis ka ja ega kõik tõesti ei jaksagi käia ees tööd tegemas peagrupis. Tagumistes puntides on küll jah ka selliseid, kes terve sõidu lihtsalt püüavad soojas varjus püsida ja siis lõpus teevad tegusi, aga selline see grupisõit ju on. Selliste olukordade ära hoidmiseks saavad tegelikult ju väiksemad seltskonnad lihtsalt eest ära sõita küljeka lõikudel.\nAga eks peamurdmist on tõesti, et asi enamikule vastuvõetavalt paika panna. Kõik nagunii rahul pole ja eks ole ka neid, kes kisavad lihtsalt kisamise pärast.\nPostitus Postitas Jaagu » 11. 11. 2015. 10:48\nmi.re kirjutas: Senimaani on mõte olnud pigem selles, et niiöelda tulemuspõhine võidusõit peaks käima ikkagi pikal distantsil ning lühike distants peaks jääma neile, kes soovivad osaleda rohkem melu ja koos sõitmise eesmärgil; teisisõnu oleks lühike distants suunatud rohkem definitsioonipõhisele harrastusspordile. Erand on muidgi noortesport ja M60+ klass, kelle põhivõidusõit toimub lühikesel distantsil.\nNii võiks see ka edaspidi olla. Lisaks, ka pikka maad saab sõita seltskonna ja rattasõidu nautimise mõttes. Tooge palun Tervisespordi grupp pikale maale tagasi. Eelmine hooaeg näitas selgelt ära, et kui järeleaitamise gruppi enam polnud, oli ka tagumine ots (õigemini see päris lõpp) ikka väga hõre. Pika maa sõitmises pole iseenesest midagi ületamatut aga päris üksi ka ei viitsi 100+ km eraldistarti teha. Tunnistan, et Haapsallu ma seepärast ei tulnudki. Aga selles ei näe ka mingit mõtet, et sõidan autoga kuhugi teise Eestimaa otsa selleks, et sõita rattaga napilt samapalju kui oma iganädalane ring kodus.\nPostitus Postitas gliff » 15. 11. 2015. 11:48\nAga paljud siiski sõidavad teise Eesti otsa lühikest sõitma ja just sellepärast lühikest, et pikal nad esiotsas püsida ei jaksa, kuna seal tempo ikka kiirem. Samas tahaks ikkagi võidu sõita, mitte niisama lõpuni veereda. Ma arvan, et väga paljudel lühikese maa sõitjatel on igapäevane trenni ring pikem, kui võistlusdistant, aga see on ka loomulik.\nAga see mõte mulle meeldib küll, et muidu jätta kõik vanaviisi, aga lihtsalt lisa punktiarvestus lühikese sõitjatele, et saaks lihtsamalt ülevaate just selle distantsi sõitjate üldseisust ja võrrelda ennast otseste konkurentidega.\nJa kui võimalik, siis ehk aasta kokkuvõttes parematele mingi diplom või medal, mis ei tohiks eelarvet väga suuremaks ajada. Samas see on ka loogiline, et mingi hetk nagunii peab osavõtumaks tõusma, sest inflatsioon mõjutab ju kõiki valdkondi.\nPostitus Postitas gliff » 21. 01. 2016. 20:45\nKas nüüd kalender lõplikult paigas?\nPostitus Postitas mi.re » 05. 02. 2016. 17:17\nPostitus Postitas Tr11 » 16. 03. 2016. 15:19\nMaanteekarikasari 2016 juhendis on vanuseklassid valesti, s.t. arvutatud eelmise aasta seisuga (Temposõidu Karikasarja juhendis on aga õiged numbrid).\nPostitus Postitas rootsrai » 16. 03. 2016. 16:09\nJuhendist saan aru ,et lühikesel sõidul antakse vanusegrupidele eri aegadel start aga ei lugenud kuskilt välja kuidas siis etapil paremusjärjestust ja autasustamist peetakse. Kas stardivahe hiljem lahutatakse maha?\nPostitus Postitas gliff » 16. 03. 2016. 20:11\nIII etapp, 05.06.2016, Mulgi 6. Rattaralli\nLühike distants 41 km (1 ring: 48km)\nFINAAL, 03.09.2016 Fakto Auto 6. Rahvasõit\nLühike distants 68km (1 ring: 44 km)\nNatuke sassi läinud numbrid.\nPostitus Postitas gliff » 16. 03. 2016. 20:58\nJa see lühikese maa paremusjärjestuse selgitamise kord pakub ka muidugi huvi.\nSee vanusegruppide kaupa startimine on tegelikult mu arvates üldse liiast. Suure tõenäosusega aitab noortele vabalt nii suurest edust ja neid ei püüta kunagi sõidu lõpuks kinni ja naised seevastu peavad kõige väiksemas grupis kannatama ja neil pole ka eriti reaalset lootust saada mehi kätte.\nMinu silmis oli eelmise aasta stardigruppide süsteem täiesti piisav ja tänavuse aasta grupi lõikumine on nagu mingi Brüsseli seadus, mis kõike eriti täpselt, aga alati mitte just targalt reguleerib.\nArvatavasti jäävad grupid hulka hõredamaks, kui eelnevatel aastatel, see tähendab, et tuulega lagunevad need väiksemad grupid veelgi laiali ja lõpuks muutub grupisõit suuresti eraldistardiks.\nKui see ongi asja mõte, siis jääb see mulle natuke arusaamatuks.\nPostitus Postitas mi.re » 17. 03. 2016. 13:30\nHetkel uuendan juhendit. Seetõttu on osad paragrahvid veel uuendamata, ent seda enam on nüüd õige aeg arvamuste avaldamiseks, et saaks neid arvesse võtta : )\nLubage aga esmalt tutvustada visiooni:\n1) Pikk maa jääb klassikaliseks võidusõiduks; massistart, laulupeo efekt, klassikaline rattaralli.\n2) Lühikese maa stardi anname teemagruppide kaupa, stardivahet tulemustest ei elimineerita, absoluutarvestust lühikesel maal ei ole, on vanusegruppide arvestus. Ühtlasi tähendab see siis seda, et ka lühikese distantsi vanusegruppide parimaid hakatakse etappidel autasutama.\nSellisel mõttekõigul on järgmised põhjendused:\n1) Noortetreenerid on avaldanud pikka aega arvamust, et noortespordi seisukohast oleks oluline pakkuda noortele võimalust teineteisega mõõtu võtta, räägitud on ka konkureeriva noortespordi sarja ellu kutsumisest. Vana süsteemi kohaselt seisneb noorte võistlus pigem meeste tuules ära püsimisest (jättes kõrvale üksikud M16 tipud) ja finiši tegemisest. Noorte seisukohast oleks aga oluline, et noored õpiksid ka ise sõidu taktikat, mida peavad nad tiitlivõistlustele või muudele rahvusvahelistele noorte võistlustele minnes valdama. Stardiintervalli eesmärk ei ole mitte handikäp süsteem vaid just nimelt see, et noored saaksid sõita oma sõitu, et neid ei saadaks kätte. Kes jääb aga oma grupist maha, sellel on võimalus hüpata tagant tulevasse jõukohasesse gruppi. Tõsi, otsustamise koht on see, et kumb peaks enne startima, kas meeste sõit või noorte sõit - kumb on lühikesel distanstil ühtlasem, st kummast tekib vähem mahajääjaid, kes jääksid järgmisele grupile jalgu?\n2) Teada on, et maanteesõitudel liiguvad hirmujutud kukkumistest ning paljud on maanteel võistlemisest kukkumiste ohu tõttu loobunud. Kukkumisi juhtub ennekõike suurtes puntides, me peame midagi selles osas ette võtma, kui ei taha nentida aasta aastalt osalejate arvu vähenemist ja sarja hääbumist.\nVanusegruppide eraldamise mõte ongi teha punte väiksemaks ning seeläbi suurendada ohutust. Samuti on oluline tähele panna, et ratturite riskikäitumine sõltub osati ka vanuse faktorist. Kõige riskialtim, seega kukkumiste ohtlikum, on just verinoorte ratturite grupp. Samas on hea painduvuse ja kiire taasutmise tõttu neil kukkumiste tagajärjed enamasti palju kergemad kui seenioritel. Kui eraldame riskialti noorsportlaste grupi, siis muutub sellest ka seenioride sõit ohutumaks.\n3) Aastaid on räägitud, et naised tahaks sõita naiste sõitu, mitte võistelda meeste tuules, kus pahatihti segatakse ka ausat mängu naisvõistlejate meeste poolt lükkamise teel. Nüüd siis ongi mõte pakkuda naistele naiste sõitu, kus naised saaks omavahel mõõtu võtta. Selle mõtte on need naised, kellega nõu pidanud sellel teemal olen, kahel käel heaks kiitnud, kuna see loob ka eelduse, et rohkem naisi tuleks sõitma. Tõsi, on pisike oht, et grupp saab olema liiga väike - kui see realiseerub, siis mis teha, siis ühendame jooksvalt sellel etapil naiste grupi meeste grupiga.\n4) Granfondo grupp. Moodne sõna, uudne lähenemine. Grupp sõidab distantsi läbi paarides aktiivse treeningu vormis, ent viimasel viiel kilomeetril antakse vabad käed finiši tegemiseks.\n5) Tervisespordi stardigrupp - juba paar aastat toiminud ning postiivset tagasisidet toonud algatus just tõelistele rahvasportlastele. Grupp sõidab üheskoos kõigile jõukohase tempoga, kedagi maha ei jäeta, joogipunktis peatutakse jne.\nGrupid stardivad kiiremast aeglasema suunas. Startide vahe peaks olema seega selline, et grupid ei jookse kokku, ent mahajääjatel on võimalus hüpata tagant tulevasse järgmisesse gruppi ning ei jää üksinda tuule kätte ponnistama.\nSüsteem puudutab vaid lühikest distantsi, pikk distants jääb klassikaliseks rattaralliks, nii nagu kõik harjunud on\nVot selline idee - aga avaldage arvamust, kiitke heaks või laitke maha\nPostitus Postitas rootsrai » 17. 03. 2016. 14:07\nIse olen nende muudatuste poolt, eriti just ohutuse ja selle alguses igal viisil starti trügimise pärast.\nPostitus Postitas gliff » 17. 03. 2016. 19:30\nOot kas ma sain õigesti aru, et lühikesel maal hakatakse kõigi vanuseklasside paremaid autasustama? Ka. N/M-U19, M/N-U30, M30, M40, N40+ ja M50?\nPostitus Postitas gliff » 17. 03. 2016. 19:47\nTekkis ka veel selline küsimus Mihklile, et kui nii lühikese aja sees on mitu starti, kus sõidetakse siiski koha peale, siis kas on mingi helge idee, kuidas selle käigus vältida suuremat trügimist?\nOn ju hästi näha olnud, kuidas lühikese maa sõitjad trügivad juba enne pika maa saateautode lahkumist starti, et saada parem positsioon. Ei tulda mitte väravast vaid igalt poolt ja väga kaootiliselt.\nTabasalus oli üks neiu väga nõutu näoga juba siis, kui enne pika maa starti hakkas värava taga tunglemine ja küsis teiste käest, et mis olukorraga nüüd tegu on\nKujutan ette, et sellist massi pole mitte lihtne ohjata ja mõistlikult käituma panna, sest alati leidub selliseid, kes peavad ennast kuidagi teistest paremaks või on tegu lihtsalt mitte eriti taibuka tegelasega...\nPostitus Postitas Maarek » 17. 03. 2016. 20:33\nmi.re kirjutas: Tõsi, otsustamise koht on see, et kumb peaks enne startima, kas meeste sõit või noorte sõit - kumb on lühikesel distanstil ühtlasem, st kummast tekib vähem mahajääjaid, kes jääksid järgmisele grupile jalgu?\nKui vaadata kasvõi möödunud aasta tulemusi, siis võidu sõitvad noored enamuses ikka protokollide esimesel lehel ja nende vahel siis teravama jalaga vanemad harrastajad. Valdav osa M30, M40 ja edasi sõidumehed siiski kohtadel 100+ üsna korraliku ajalise kaotusega.\nKuna täiskasvanud osalejate arv ka ilmselgelt suurem ja tasemevahe üsna suur, siis tundub olevat üsna kindel, et kui noored hiljem stardiksid, siis neile hakkaksid vanemaid osalejaid üsna kiirelt jalgu jääma.\nPostitus Postitas mi.re » 17. 03. 2016. 22:46\ngliff kirjutas: Tekkis ka veel selline küsimus Mihklile, et kui nii lühikese aja sees on mitu starti, kus sõidetakse siiski koha peale, siis kas on mingi helge idee, kuidas selle käigus vältida suuremat trügimist?\nPikal distantsil on stardigrupid. Samas stardigrupid on ka lühikesel maal, ainult et eelloetletud gruppidele. Seega saab stardikoridoridesse peale pika maa starti ning siseneda tuleb sinna gruppi, millisesse võistleja oma vanuse, soo või eelistuse (granfondo, tervessõit) järgi läheb.\nKuivõrd eelmine aasta valis lühikesel maal valdav enamus võistlejaid esimese võistlusgrupi, siis peaks igal juhul tulema nüüd grupid võiksemad kui mullu. Kuidas aga vältida trügimist ühe grupi piires, siis selles osas ideid ei ole. Loodame inimeste endi mõistlikkusele.\nJah, lühikesel maal autasustame ka neid vanusegruppe, kelle põhisõit on pikal distantsil. Aga etappidel autasustatakse ainult vanusegruppide võitjaid, mitte esikolmikuid. Seda nii pikal kui lühikesel distantsil.\nPostitus Postitas gliff » 18. 03. 2016. 05:49\nAga kas lühikese maa punkte jagatakse ka siis kuidagi teisiti, kui üldarvestust ei peeta?\nPostitus Postitas mi.re » 20. 03. 2016. 21:09\ngliff kirjutas: Aga kas lühikese maa punkte jagatakse ka siis kuidagi teisiti, kui üldarvestust ei peeta?\nJah, lühikesel maal jagatakse punkte igale vanuseklassile eraldi vanuseklassi koondtabeli alusel. Olen nüüd kogu sarja juhendi ära uuendanud, seda saab näha siin:\nhttp://aerobike.ee/index.php?option=com ... 19&lang=et\nKui kellelgi on ettepanekuid, kuidas midagi muuta või paremini teha, siis andke teada : )\nPostitus Postitas PKT » 20. 03. 2016. 21:55\nKuskilt on meelde jäänud, et 2016 hooajal tulevad kasutusse kiipidega numbrimärgid. Juhendit lugedes saab aru, et see siiski nii ei ole?\nPostitus Postitas mi.re » 20. 03. 2016. 22:45\nPKT kirjutas: Kuskilt on meelde jäänud, et 2016 hooajal tulevad kasutusse kiipidega numbrimärgid. Juhendit lugedes saab aru, et see siiski nii ei ole?\nMaantee grupisõiitudes me fotofiniši kiipidega asendamist ei plaani. Kiipidega ajavõttu kasutame Filter Temposõidu Karikasarjas ja EventRent Elamussõitude sarjas.\nGrupisõidu jaoks ei taga kiibid piisavat täpsust, fotofiniš on selles osas parem. Tõsi, ka kiipidel on omad eelised. Nimelt tulemused tulevad kiiremini ning lihtne on võtta vaheaegasid ja neid reaalajas internetti kuvada. Samas kiire maantee massfiniši puhul on kiipide täpsus vaieldav ning protestide korral üsna keeruline midagi tõestada. Ideaalis võiks muidugi olla mõlemad, nii kiipidega ajavõtt esialgsete tulemuste jaoks kui fotofiniš lõplike tulemuste jaoks, kuid see käib ca 500 osalejaga üritusele esialgu veel üle majanduslike võimaluste. Seega peame valima ning eelistame veidi aeglasemat, ent selle eest märksa täpsemat lahendust ehk fotofinišit.\nPostitus Postitas gliff » 21. 03. 2016. 20:20\nLühikese maa muudatused ikka päris totaalsed. Ütleme, et mind, kui nõrgemat sõitjat võtab kukalt sügama, et mida nüüd teha.\nLühikesel maal saaks eelmise aastaga võrreldes kõvasti vähem punkte, samas pikk distants tähendaks pm lõpuni sõitmist lihtsalt.\nÜtleme, et nõrgal mehel mott langes tublisti\nAga eks see mu isiklik probleem ja keegi ei sunni osalema ei ühel ega teisel sõidul.\nIgatahes jään huviga ootama, et millist mõju need muudatused endaga kaasa toovad.\nPs. Kiitus Mihklile, et stardikoridori sisenemise reeglid on nüüd kenasti ja konkreetselt paigas. Äkki nüüd kaob see viimasel minutil üle aia ronimine ära.\nSee on ju tegelikult olenevalt ilmast suur eelis, kui 15 minuti asemel pead ainult paar minutit starti ootama.\nPostitus Postitas PKT » 21. 03. 2016. 21:03\nOleneb, mis on eesmärgiks. Kui eesmärgiks on kõrgem koht oma sõidus, siis tasub jääda lühikese maa peale, kui aga kõrgem koht üldarvestuses, siis pika peale üle minna ja tõestada enda olemasolu seal. Sõitsin ise ka eelmisel aastal lühikest ja mul ei tekkinud kahtlustki, et 2016 lähen pikale üle.\nPostitus Postitas mi.re » 23. 03. 2016. 11:47\ngliff kirjutas: Lühikese maa muudatused ikka päris totaalsed. Ütleme, et mind, kui nõrgemat sõitjat võtab kukalt sügama, et mida nüüd teha.\nKuivõrd intervallstardi süsteemi korral kõiki ühendavat absoluutarvestuse paremusjärjestust pidada ei saa, ning ka ei peeta, siis punktide hulgal pika distantsiga võrreldes tegelikult tähtsust ei oma. Lühikese distantsi punktid antakse välja igas vanuseklassis eraldi, nii et iga vanuseklassi võitja saab ka võitja preemiapunktid. Idee oleks siis laias laastus selles, et et need, kelle ettevalmistus on tugevam ning kes soovivad ennast sõltumata vanusest Eesti tippudega võrrelda, peaksid valima pika distantsi. Need aga, kes soovivad võistelda ennekõike omaealistega ning eelistavad sõitu väiksemates ja seeläbi turvalisemates puntides, peaksid valima lühikese distantsi.\nAga tõsi see on, et tegu on üsna radikaalse muudatusega ning selle lõplikku mõju on keeruline ette prognoosida. Seetõttu saab olema mõnes mõttes ka prooviaasta, mis näitab, kas edaspidi naaseme traditsioonilise süsteemi juurde või oleme hoopis loonud uue trendi.\nPostitus Postitas gliff » 23. 03. 2016. 21:39\nKui senimaani autasustati etappidel iga vanuseklassi esikolmikut vaid ühel distantsil - enamikke pikal sõidul, ent noorimaid ja vanimaid lühikesel sõidul -, siis nüüd autasustakse mõlemal distantsil kõikide avatud vanuseklasside võitjaid. Jah, mõlemal distantsil, ent esikolmikute asemel etappidel vaid vanuseklasside võitjaid; sarja kokkuvõttes aga mõlema distantsi kõikide vanuseklasside esikolmikuid!\nKas see tähendab, et kui sõidad vaheldumisi mõlemaid distantse, siis saad punkte eraldi pika arvestuses ja eraldi lühikese arvestuses?\nMuidu ju ei saa mõlema distantsi kõikide vanuseklasside edetabelit koostada. Või siis on see tekst kodulehel kaheti mõistetav ja autasu saavad ikka iga vanuseklassi need kolm, kellel olenemata sõidetud distantsidest on enim punkte?\nPostitus Postitas mi.re » 24. 03. 2016. 10:05\ngliff kirjutas: Kui senimaani autasustati etappidel iga vanuseklassi esikolmikut vaid ühel distantsil - enamikke pikal sõidul, ent noorimaid ja vanimaid lühikesel sõidul -, siis nüüd autasustakse mõlemal distantsil kõikide avatud vanuseklasside võitjaid. Jah, mõlemal distantsil, ent esikolmikute asemel etappidel vaid vanuseklasside võitjaid; sarja kokkuvõttes aga mõlema distantsi kõikide vanuseklasside esikolmikuid!\nTänan tähelepaneku eest, pean kuidagi selgemalt selle punkti sõnastama. Mõeldud on nii, et lühikese ja pika distantsi punktid on eraldi. Hooaja kokkuvõttes kõrge koha saavutamiseks tuleb ikkagi valida, kumba distantsi läbivalt sõita. Kui sõita vahel ühte ja vahel teist, siis kajastub võistleja mõlema distantsi koondtabelis, kuid juhul kui ta ei saa kuute arvesse minevat etappi kummalgi distantsil kokku, siis on ebatõenäoline, et ta poodiumile tõuseb.\nSamas eelmiste aastate statistika näitab seda, et neid, kes oleksid võistelnud vahel ühte ja vahel teist distantsi, oli väga vähe. Loodan, et me ei tee liialt neile liiga, kuivõrd nüüd nad peaksid koondarvestust silmas pidades langetama valiku hooaega läbivalt emma-kumma distantsi kasuks.\nPostitus Postitas mi.re » 28. 03. 2016. 20:10\nLähtuvalt laekunud tagasisidest kohendasime veel veidi lühikese distantsi korraldust ning vanuseklasside jaotust. Täiendavalt said juhendisse viidud järgmised parandused:\n1) Ka lühikesel distantsil toimub siiski absoluutarvestus, ent mitte stardigruppide üleselt vaid iga stardigrupi piires peetakse ka selle stardigrupi absoluutarvestust.\n2) Lisaks vanusegruppide autasustamisele autasustatakse ühikese maa iga stardigurpi absoluutarvestuses autasustatakse kolme kiireimat: noortespordi grupp, meeste grupp, naiste grupp.\n3) Muudatusest lähtuvalt muutsime lühikeselt maalt antavate punktide korda ja hulka. Punkte antakse igale stardigrupile nende stardigrupi absoluutarvestuse tabeli alusel.\n4) Konsulteerinuna eliitnaistega avatakse naiste klassid ainult lühikesel maal, kuivõrd nii saame kokku arvestatava naiste grupisõidu (ca 50...70 naist). Ühest küljest on see küll diskrimineeriv, kuid teisalt jälle suur edasiminek Eesti naiste rattaspordis, kuivõrd naised saavad hakata grupisõite sõitma koos naistega, teostades nii omaenda taktikat, mitte pole sõltuvad meesvõistlejate tuulest.\nPostitus Postitas gliff » 29. 03. 2016. 17:39\nTeise punkti sõnastus on natukene süvenemist nõudev, aga need muutused ise on küll vägagi tervitatavad, vähemalt minu poolt.\nNaiste osas ei oska küll kaasa rääkida ja eriti nende vaatevinklist, kes seni pikkasi sõitnud, aga kui tõesti juba 50 pealise pundigi kokku saaks, oleks asjal vast jumet küll.\nPostitus Postitas Cresent » 02. 05. 2016. 12:19\n... Aerobike kodukal on info lühikese distantsi stardigruppide kohta veidi vildakas. Plakatil kirjas neli võistlusgruppi, aga kui vaadata eraldi etappide kaupa siis on viis gruppi. Nagu aru saan, siis Granfondo grupp ongi endine treeninggrupp ja sisuliselt muudatusi selles ei ole. Lihtsalt saadetakse minut hiljem naisi püüdma.\nAlgul ajas segadusse paarissõitmine, kus kordamööda veetakse, aga see vist ikkagi ei tähenda seda, et on nagu tempokarika paarissõit vaid lihtsalt seda, et sõidetakse nagu eelmine aastagi sõideti ja kui ikkagi jõudu polnud, et vedada, siis ei olnud kohustuslikku vedamist kah.\nPostitus Postitas mi.re » 03. 05. 2016. 21:05\nCresent kirjutas: edit\nTõepoolest ühel kujundusfailil oli vananenud info - tellisin kujundajalt uue, saan vast homme lõunaks selle kätte.\nKorrektne stardigruppide info on nähtav juhendist:\nhttp://aerobike.ee/index.php?option=com ... lang=et#12.\nTeisisõnu on neid ikkagi 5: noorte grupp, meeste grupp, naiste grupp, granfondo grupp, tervisespordi grupp.\nGranfondo grupi erinevus eelmise aasta treeninggrupist on see, et viimasel 5 km võimaldatakse soovijatele vaba pakkumist ja finiši tegemist.\nPostitus Postitas gliff » 08. 05. 2016. 15:59\nTekkis selline küsimus, et kui igas stardigrupis jagatakse eraldi punkte, siis lühikese distantsi võitjaks hooaja kokkuvõttes võib tulla ka see, kes on sõitnud granfondo grupis või tervisespordi grupis ja sealt saanud väiksemas konkurentsis suurema punktisumma?\nPostitus Postitas Prommar » 08. 05. 2016. 20:19\nVastuse leiab juhendist:\n17.4. Teemagruppide süsteemiga lühikesel distantsil peetakse absoluutarvestust igas stardigrupis eraldi, andes punkte iga stardigrupi võistlejatele just nende grupi absoluutarvestuse protokolli alusel.\nIgati bro sõit oli. Korraldajate poolt hea mõte väike pidulik start teha, sai ringteest ja parempöördest ohutult läbi.\nPostitus Postitas gliff » 08. 05. 2016. 20:46\nTänud Prommarile. Kuidagi jäi see täitsa märkamatta.\nPostitus Postitas josefk » 08. 05. 2016. 21:45\nLühikese distantsi protokolle lapates noored ja mehed finišeerisid ikka ühes koos?\nEndal jäi sel korral osalemata, seepärast küsin, mitte ei esita väitena. Parandage kui eksin.\nSeega jäi ju gruppide lahkulöömise mõte "ausamast konkurentsist" täitmata, nii noorte kui meeste suhtes ning seniste kogemuste põhjal erinevate võistluskategooriate distantsil kokkusaamine midagi ohutumaks enamasti pole muutnud.\nEhk siis peaks noored kaks minutit pärast mehi startima?\nMuidu jõudu! Tore, et maanteehooaeg viimaks alanud.\nPostitus Postitas PKT » 08. 05. 2016. 23:08\nNõus eelpool kõneleja Prommariga, et oli ettenägelik ja ohutum anda lendstart, kuid kahjuks kõik sellest aru ei saa. Ikka leidub neid kes leiavad, et see on "minu võimalus just nüüd" ja spurtida rahvamassi kuskilt tagant sisse, kasutades igat vabat ruumi ja teeäärt. Kuna keegi ei oota, et turvaauto järel ühtlases tempos rivis kulgedes võib keegi raketina tagant selga lennata, siis hiljem või varem lõpevad niisugused asjad kurvalt. Ehk oleks õigem niisugustele ajaline karistus määrata ja järgmised korrad seda enam ei üritata? Usun, et need on samad tegelased kes stardirivis tõstavad ratta peakohale ja süüdimatult trügides ütlevad, et laske mind läbi ma tahan sinna minna, näidates grupi esiotsa poole.


Sõida sihtkohta Paris-Orly lennujaam (ORY) | Uber\nParis-Orly lennujaam (ory)\nKas otsid alternatiivi tavalisele Orly lennujaam transfeerile või taksole? Orly lennujaamast Pariisi või Pariisist Orly lennujaama sõites saad juba tuttava Uberi rakenduse abil soovitud sihtkohta jõuda. Telli sõit lennujaama ORY või sealt tagasi ühe nupuvajutusega.\nBroneeri Uberi sõit lennujaamas Paris-Orly lennujaam\nVii oma plaanid juba täna täide, broneerides Uberi sõidu lennujaama Paris-Orly lennujaam. Telli sõit kuni 30 päeva enne lendu, mis tahes päevaks ja kellaajaks.\nPealevõtmine asukohast Orly lennujaam (ORY)\nKui oled valmis, ava Uberi rakendus ja telli sõit oma sihtkohta. Lennujaama ORY puhul vali sõiduk, kuhu mahub kogu Su seltskond oma pagasiga.\nOrly lennujaam pealevõtmiskohtade juhised leiad otse rakendusest. Pealevõtmiskohad võivad olenevalt terminalist erineda. Sõidujagamise pealevõtmismärgid võivad olla saadaval ka asukohas Paris-Orly lennujaam.\nMine rakenduses näidatud määratud ORY pealevõtmiskohta. Pane tähele, et see koht ei pruugi alati olla Sulle lähima väljapääsu juures. Rakenduses kuvatakse Sinu juhi nimi, numbrimärk ja auto värv. Enne sisenemist kontrolli, kas sõiduk on õige. Kui Sa ei leia juhti üles, võta temaga rakenduse kaudu ühendust.\nOrly lennujaama nõuanded\nWi-Fi Orly lennujaamas\nWi-Fi on reisijatele saadaval Orly lennujaamast Pariisi lennujaamani; ühenduse standardhinnad on alates 2,90 € 20 minuti eest kuni 5,90 € tunni eest või parema teenuse puhul 9,90 € 24 tunni eest.\nParkimine Paris-Orly lennujaamas\nPariisi Orly lennujaamas on 7 parklat, mis on kõik avatud ööpäevaringselt. Valikute hulka kuuluvad lühi- ja pikaajaline parkimine ning spetsiaalsed rajad ja kohad mootorratastele ning liikumispuudega inimestele, samuti püsiklientidele mõeldud ja broneeringupõhine parkimine.\nValuutavahetus Orly lennujaamas\nOrly lennujaamas on Travelexi valuutavahetuspunkt, mis asub lõunaterminali saalis A. Saad valuutat veebi kaudu ette tellida ja saad selle esindusest kätte, hankida ettemakstud pangakaardi või kasutada valuutavahetusautomaati, mille leiad mõlemast terminalist.\nKas Paris-Orly lennujaamas saab Uberi sõitu tellida?\nORY lennujaamas on võimalik Uberit kasutada, seega saad nautida mugavat sõitu, kuhu sul ka poleks vaja minna.\nKus on Uberi pealevõtmiskoht Pariisi lennujaamas?\nUberi pealevõtmiskohad lennujaamades võivad muutuda, seega vaata oma pealevõtmiskoha leidmiseks alati pärast sõidu tellimist Uberi rakendust.\nMillised on Pariisi Uberi hinnad Orly lennujaamas?\nIsegi kui sõit pole kuigi pikk, võivad Uberi hindu Orly lennujaamasõitude puhul mõjutada aeg, liiklus ja muud tegurid. Vaata ligikaudseid sõiduhindu Uberi hinnakalkulaatorist.\nOrly lennujaama terminalid\nUber on Paris-Orly lennujaamast (ORY) lahkujatele ideaalne valik. Orly lennujaam, mis asub vaid 19 km Pariisist lõunas, on Prantsusmaa rahvusvaheliste lendude lennujaamade seas reisijate arvu poolest 2. kohal (riigi peamine keskus on Charles de Gaulle’i lennujaam, mis asub samuti Pariisis). Kuid Orly on Prantsusmaa rahvarohkeim riigisiseste lendude lennujaam ja seda läbib enam kui 32 miljonit reisijat aastas. Uber pakub reisijatele mugavat, stressivaba transporti Orly lennujaama ja sealt ära, kusjuures teekond Pariisi võtab aega ligikaudu pool tundi.\nOrly lennujaamas on 2 terminali: lääneterminal (Ouest) ja lõunaterminal (Sud). Lõunaterminalil on 6 korrust ja see teenindab rohkem lühilende, samas kui lääneterminal koosneb 3 korrusest ja on mõeldud pikkade lendude jaoks. Reisi plaanimiseks võib kasutada järgmist teavet.\nParis-Orly lennujaam pakub suurt hulka kohvikuid, Prantsuse söögikohti ja muidki nii lõuna- kui ka lääneterminalis. Enamik restorane paikneb enne turvakontrolli, seega, kui Sul peaks enne lendu aega jääma, on valikuid rohkesti, ja neid on veel suur hulk mõlema terminali tollivabade kaupluste aladel.\nORY-s ringi liikumine\nÜhest terminalist teise pääseb tasuta Orlyvali automaatsõidukiga, mis viib ka Antony RER-i jaama, tagades otseühenduse Pariisi metrooga. Orlyvaliga pääseb ühest terminalist teise vähem kui minutiga ja metroo väljub iga 6 minuti tagant. Ka parklate ja mõlema terminali vahel on olemas lennujaamabuss, mis väljub 9 minuti tagant.\nMida ORY-s teha on?\nParis-Orly lennujaamas on suure hulk luksuskauplusi – see on ju lõpuks Pariis – hulga tippkaubamärkidega, mida saab mõlema terminali tollivabade kaupluste aladelt osta. Lastele meeldivad rahvusvaheliste lendude ootesaalides lõunaterminalis ja lääneterminali 1. saalis asuvad laste mängualad (Gulli alad), mis sobivad suurepäraselt nende väsitamiseks enne pikka lendu. Lääneterminalis on ka hulk lennufirmade ootesaale, kus on võimalik enne lendu puhata, samuti mänguruum piljardi, kuulimängu ja muude meelelahutustega.\nHotellid ORY läheduses\nOrly lennujaama alal on kolm hotelli, kuid naaberpiirkondades (Rungis ja Athis-Mons) on neid palju rohkem. Paljud hotellid pakuvad äriruume. Orlyvali raudteeühendus viib Su ka Pariisi südames paiknevatesse majutusasutustesse, kui Sul peaks sõiduks aega olema.\nHuvitavad kohad Orly lennujaama läheduses\nNagu võib Pariisis asuva lennujaama puhul oodata, on läheduses rohkesti vaatamisväärsusi, muu hulgas järgmised:\nLisateavet Paris-Orly lennujaama kohta leiad siin.


FOTOD Tööjõupuudus sunnib kauplusi otsustama nutikassade kasuks\nNeljapäev, 24 Oktoober 2019 17:50\nPABERLEHT > Kaks aastat tagasi, 2017. aasta oktoobrikuus avas esimesena Võrus nutikassad Maxima XX kauplus.\nSiis nimetas toonane Maxima Eesti operatsioonidirektor ja praegune Maxima Eesti tegevjuht Marko Põder üheks peamiseks nutikassade kasuks otsustamise põhjuseks aina suureneva tööjõupuuduse. Veel ütles Põder, et iseteeninduskassade plussiks on ka töö operatiivsemaks ning klienditeeninduse kiiremaks muutmine. Juba siis sooritati Maxima kauplustes nutikassades 60 protsenti ostudest.\nMaksimarketis peagi nutikassad\nSellel nädalal alustas iseteeninduskassade paigaldamisega ka Võru Maksimarket. Võru Tarbijate Ühistu juhatuse liikme Andres Kõivu sõnul soovitakse kõik tööd lõpetada järgmise nädala jooksul.


Mis vahe on Hollandis teaduslikul / akadeemilisel ülikoolil ja rakendusteaduse ülikoolil? 2020\nMis vahe on Hollandis teaduslikul / akadeemilisel ülikoolil ja rakendusteaduse ülikoolil?\nMulle on seda küsimust mitu korda esitatud ja eriti rahvusvaheliste tudengite jaoks võib seda olla keeruline mõista ja eristada.\nVeelgi hullem, vastus on tugevalt suhkruga kaetud ja raske tõe tunnistamine näib olevat tabu.\nTeadus- või akadeemilised ülikoolid on „päris” ülikoolid. Need on algsed ülikoolid ja võrreldavad sellega, mida rahvusvaheline tema kodumaal nimetaks ülikooliks. Nad on ka need, kes on kõrgel tasemel ning neil on kõrge rahvusvaheline edetabel ja paremusjärjestus.\nTavaliselt ei nimeta nad teadusuuringuid ega akadeemilisi andmeid. Nad saavad oma nime ees siiski tehnilisi asju panna. Tahan rõhutada, et Hollandis on rakenduslike ja tehnikaülikoolide vahel tohutu erinevus. Tehnikaülikoolid on raskuste, prestiiži ja paremusjärjestuse osas võrdsed ning mitu korda isegi kõrgemad kui tavalised ülikoolid. Neid nimetatakse tehniliseks, kuna nende abil saate inseneri tiitli ja saate pakkuda selliseid kursusi nagu masinaehitus ja kosmosetehnika.\nRakendusteaduste ülikoolid aga nimetatakse hollandi keeles Hogeschool (kool üritab sellest meeleheitlikult lahti saada). Alles hiljuti nimetavad nad end ülikoolideks. Selle eesmärk on muuta süsteem rahvusvaheliseks ja muuta meie Hollandi süsteem välisettevõtetele arusaadavaks.\nEriti soovivad need rakenduskõrgkoolid kujutada seda mainet, et nad on rohkem asjatundlikud, praktilisemad, seotud rohkem meeskonnatööga jne. Või kuidas neil on rohkem juhendamist ja rohkem kontakttunde õpetajatega. Sellega saate pildi, et need ülikoolid sobivad paremini ühiskonnas ja ettevõtluses eluks ettevalmistamiseks. Et siin õpid oskusi, mida tegelikult vaja läheb ja mida ettevõte soovib (ning et akadeemilised ülikoolid on mõeldud inimestele, kes soovivad jääda akadeemilisse keskkonda või saada mingiks teadlaseks).\nSee on lihtsalt vale. Tegelik erinevus on see, et need on lihtsamad ja madalamal tasemel. Tavaliselt saate nüüd umbes šokeeritud reaktsiooni või mõne arvuti vastuse. Kuid varundage see mõne faktiga:\n- Te ei saa minna “päris” ülikooli ilma oma keskkooli (tavaliselt gümnaasiumi) kõrgeima haridustasemega. Võite minna nendesse rakenduskõrgkoolidesse, mille kraad on madalam kui gümnaasiumi tase.\n- Seadus, meditsiin ja MBA on väga suures osas rakendusuuringud. Põhimõtteliselt valmistate end otse oma tulevaseks ametikohaks ette. Neid õpetatakse siiski ainult teadusuuringute / akadeemilises ülikoolis. Neil on rakendatava versiooni juures mõned sarnased programmid, kuid nende abil EI tohi te arstiks ega kohtunikuks / juristiks saada. (nii palju pole see praktiline?)\n- Enamik akadeemilisi / teadusülikoole ei luba teil kraadiõppe / magistriõpinguid teha, kui tulete rakenduskõrgkoolist. Isegi mitte siis, kui teete esmalt nende teaduskonnas eelmeistri.\n- Mõned rektorid ütlevad teile kohe aasta alguses kõnega, et kui mõistate, on see programm teile liiga keeruline; seal on alati rakenduskõrgkool.\nPõhimõtteliselt saate võrrelda rakenduskõrgkooli ülikõrgete ülikoolidega või võib-olla isegi Ameerika Ühendriikide kogukonnakolledžitega.


VIDEO! Dan Brule viib Eestis läbi suurhingamise sessiooni – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele VIDEO! Dan Brule viib Eestis läbi suurhingamise sessiooni\n5. apr. 2018 1\nVIDEO! Dan Brule viib Eestis läbi suurhingamise sessiooni\nAugusti algus toob Eestisse USA hingamisguru Dan Brulé, kes on tänaseks õpetanud teadlikku, vabastavat ja energeetilist hingamist enam kui 125 000 inimesele 55 riigis.\nSessioon “108 hingamist Dan Bruléga” annab võimaluse lasta vabaks pinged ja avada sügav, lähedane ühendus oma kehaga. Õigupoolest vajab seda meist enamik, sest enda keha alateadlikult hüljates tekivad haigused, kaal tõuseb ja kogu keha-meele süsteem langeb stressi. Brulé suurhingamissessioonil osalejad aga parandavad hingamise kaudu ühendust enda keha-meele süsteemiga.\nHingamine on mõtestatud tegevus\nSuurhingamise seanss juhatab sellel osalejad avardumise kaudu tervendava ja loova energiani – inimese eluenergiani. Hingamine on mõtestatud tegevus ja Dan Brulé aitab kogeda just seda, mida on vaja ülesärkamiseks, vabaks laskmiseks ja oma kõrgema olemusega kontakti saamiseks.\nIseendaga ühenduses olles laabub ka teiste inimestega suhtlemine\nÕigupoolest on teadliku hingamise mõju globaalne, sest iseendaga ühenduses olles laabub ka teiste inimestega suhtlemine – tekib otsetee parematele valikutele ja protsess nimega elu muutub taas tõeliselt väärtuslikuks. Nii kutsubki Dan Brulé kõiki teadlikku hingamist praktiseerima, et naasta enda tõelise eesmärgi juurde. Neil aga, kes soovivad enda kaaslasega tugevamat sidet luua, tasub kaaluda suurepärast võimalust sessioonile kahekesi tulla.\nBrulé eristub oma kogemuspagasi poolest\nKuigi maailmas on palju hingamiseksperte, eristub Brulé nendest oma kogemuspagasi poolest. Teadliku hingamise meisterlikkus peitub tema ammendamatus energias ja kohalolus. Need kaks omadust on koos teadmiste ja oskuste kombinatsiooniga toonud Brulé juurde sellised tippkliendid ja -partnerid nagu Kreeka-Rooma maadleja Aleksander Karelini, neljakordse vabasukeldumistšempioni Stig Åvall Severinseni, psühhiaatri ja transpersonaalse psühholoogia rajaja Stanislav “Stan” Grofi, new age’i pioneeri Leonard Orri, arktilise ekstreemujuja Wim Hofi ja motivatsioonikoolitaja ning filantroobi Tony Robbinsi.\nViimane on hingamise kohta öelnud järgmist: “Hingamine on teie heaolu ülim võti, ja kui seda teha õigesti, on sellel vägi muuta sinu elu – nii füüsiliselt, mentaalselt kui ka spirituaalselt. Dan Brulé on meister teile seda näitama. Mulle meeldib tema õpetus ja see on minu elule tohutu suurt mõju avaldanud”.\nÕpetaja, kes ise pidevalt õpib\nUSA mereväe süvaveesukeldumise meditsiinispetsialistina oma karjääri alustanud Brulé pole loomulikult õpetamisega piirdunud, vaid on ka ise pidevalt õppinud – nii tervendamiskunsti, mediteerimist, zen-budismi, hingamisteraapiat, Kundalini, kriya- ja praanajoogat kui ka iidset Hiina eneseregulatsioonikunsti qigong’i.\nTallinnas toimuv Brulé hingamiskursus on ingliskeelne ja leiab aset 2. augustil kella 19–22. Sellest 108 minutit kestab hingamisseanss. Üritusele pääseb 108 osalejat ja tavapilet maksab 108 eurot. Esimesed 30 pääset on aga müügis 29 euroga. Kursusele tuleks kaasa võtta veepudel, joogamatt, kerge tekk ja padi.\nRegistreeruda saab SIIN, küsimuste puhul võtta ühendust korraldaja Heiki Tomsoniga telefonil 50 999 20 või meiliaadressil pranayama.tallinn@gmail.com.\neelmine Anu Liiser: võta iseennast kui kingitust, võta elu kui kingitust!\njärgmine Uve Schubert: kasutame igapäevaelus palju maske - need väsitavad!


Majanduskriis nudis ettevõtete uuenduslikkust - Äripäev\nMajanduskriis nudis ettevõtete uuenduslikkust\n26. mai 2014, 08:26\nKui 2010. aastal oli iga neljas ettevõte tooteuuenduslik, siis 2012. aastal vaid iga viies, selgus innovatsiooniuuringust.\nInnovatsiooniuuringu andmetel olid 2012. aastal 47,6% ettevõtetest uuenduslikud, teatab statistikaamet. Võrreldes eelmise, 2010. aasta uuringuga langes uuenduslikkuse määr 9,2 protsendipunkti.\nUuring määratles uuenduslikuks ettevõtte, kes oli viimase kolme aasta jooksul rakendanud organisatsiooni- või turundusuuenduse, toonud turule uue või oluliselt täiustatud toote, võtnud kasutusele uue või oluliselt täiustatud protsessi või siis oli teinud kulutusi, et selliseid tooteid arendada või protsesse rakendada.\nUuenduslikkus vähenes liigiti pisut erinevalt. Kui organisatsiooni- ja turundusuuendusega ettevõtete määr langes 2012. aastal 2010. aastaga võrreldes vastavalt 2,0 ja 3,7 protsendipunkti, siis tooteuuendusi turule toonud ettevõtete määr 4,8 ja protsessiuuendusi rakendanute oma 7,4 protsendipunkti.\nUuenduslikkus vähenes peaaegu kõigil tegevusaladel, olulisemates neist näiteks tekstiilitööstuses 70%-lt 35%-le ja puidutööstuses 64%-lt 41%-le. Samas ei muutunud toiduainetööstuse 64%-ne uuenduslikkuse määr ning veekogumise, -töötluse ja -varustusega tegelevate ettevõtete oma koguni suurenes 45%-lt 66%-le.\nUuringu lisamoodul keskendus ettevõtte strateegiale. Ilmnesid teatud erinevused uuenduslike ja mitteuuenduslike ettevõtete vahel. Strateegilise eesmärgina pidasid uuenduslikud ettevõtted kõige tähtsamaks kasumlikkuse suurendamist, mitteuuenduslikud aga asetasid esikohale müügitulu suurendamise. Eesmärkide saavutamise abinõuna hindasid uuenduslikud ettevõtted kõige rohkem paindlikkuse ja reageerimisvõime suurendamist, mitteuuenduslikud aga tegevuskulude vähendamist. Küll oldi ühel nõul, et kõige enam takistab eesmärkide saavutamist tugev hinnakonkurents.\nTeiste riikide andmed jõuavad Eurostati andmebaasi alles 2014. aasta sügisel, kuid Eesti tulemusi on juba võimalik võrrelda põhjanaabrite omadega. Soomes niisugust uuenduslikkuse määra langust ei täheldatud ning see jäi nii 2010. kui ka 2012. aastal 53% tasemele, mis tähendab, et kui veel 2010. aastal edestasid Eesti ettevõtted uuenduslikkuse poolest Soome omi, siis 2012. aastal jäid Eesti ettevõtted Soome omadest juba maha.\nÜleeuroopalist innovatsiooniuuringut korraldatakse iga kahe aasta tagant ja 2012. aastal moodustasid vaatluse kogumi 1779 tööstus- ja 1706 teenindusettevõtet, kus töötas vähemalt 10 töötajat.\nVõrreldes varasematega laienes uuring järgmistele teeninduse tegevusaladele: kino-, videofilmide, telesaadete tootmine; helisalvestiste, muusika kirjastamine (Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris kood 59), programmid ja ringhääling (kood 60), teadus- ja arendustegevus (kood 72) ning reklaamindus ja turu-uuringud (kood 73).\n26. May 2014, 08:28


Gurbilt teateid ei ole, Autor: Eduardo Mendoza - hispaaniamaja.ee\n„Huumor on osa minu DNA-st,“ väitis hispaania romaanikirjanik Eduardo Mendoza, kui sai 2016. aastal teada, et on pälvinud väärika Cervantese auhinna, mis on tuntud hispaaniakeelse kirjandusmaailma Nobelina. Romaani „Gurbilt teateid ei ole“ võiks žanrilt nimetada logiraamatu formaadis ulmekomöödiaks. Jõuliselt humoorika stiili poolest tuntud Kataloonia hispaanlane Eduardo Mendoza (1943) peab kirjutades oluliseks, et raamatuga veedetud aeg oleks lugeja jaoks meeldiv ja lõbus. See on „sohvakirjandus“ nagu ta ise seda on nimetanud – see tähendab kirjandus, mida ei loeta kõval toolil istudes, aga ka mitte rannatoolis lamaskledes, vaid mis jäädes rahvalähedaseks, pakub enamat lihtsakoelisest meelelahutusest.\nJäta oma arvustus:Gurbilt teateid ei ole


Juhtkiri: Venemaa püüdis Eestis ärgitada järjekordset sambatüli - Juhtkiri - Arvamus\nJuhtkiri: Venemaa püüdis Eestis ärgitada järjekordset sambatüli\n30. mai 2017, 0:09\nKirjutame tänases lehes järjekordsest katsest tekitada Eestis kunstlikult sambatüli ja sellest, kuidas loosse on segatud Venemaa diplomaadid, kelle Eestist välja saatmise otsus eelmise nädala lõpul teatavaks sai.\nKuna diplomaatide väljasaatmise põhjusi ametlikult ei selgitata, siis ei saa ka raudkindla veendumusega väita, et kivilugu oligi peamine põhjus, miks niisugune otsus tehti. Küll aga näeme selget ajalist järgnevust Venemaa välisministeeriumi ja propagandakanalite reaktsioonides ning Venemaa ametnike tegevuses.\nKivilugu eraldi võetuna on pigem veider kui tõsine, ent sellele järgnenu annab aimu meetoditest, millega Venemaa üritab oma mõju laiendada ning tülisid üles puhuda.\nVarem Lüganuse vallas asunud kivi ise ei paista millegi erilisega silma. Nõukogude okupatsiooni ajal oli tavaline, et niisuguseid mälestusmärke paigutati kõikjale, hoolimata eriti tegelikest ajaloosündmustest, isikutest ja isegi mälestatava sündmuse asukohast. Tegu oli pigem omalaadse religioosse praktikaga, püüdega külvata maa üle kommunistlike «reliikviatega». Nii nagu igas asutuses ja koolis pidi olema Lenini piltidega punanurk, pidi ka igas asulas olema mingigi kommunistlik monument, ja kui tegelikku ajaloosündmust mõne koha jaoks võtta polnud, siis see leiutati.\nNii ei paiknenud ka see alla tulistatud lendureid mälestava plaadiga kivi seal, kus lennuk tegelikult alla kukkus või millega hukkunud oleks seotud olnud, vaid kohas, kus seda oli parasjagu propagandistlikult vaja. Veel vähem on lennukil ja selle meeskonnal tegemist Kiviõli linnaga, ammugi selle erakrundiga, kuhu kivi oma varasemast asukohast – Lüganuse vallast – mai alguses viidi.\nEestis on üldiselt kombeks, et surnud inimesi mälestatakse kalmuaial. Sõjahaudade kaitset reguleerib seadus. Kõnealune kivi, nagu juba öeldud, ei tähistanud juba oma algses asukohas sõjahauda ning kindlasti ei tee ta seda ka Kiviõlis.\nVenemaa püüd taasluua nõukogude okupatsiooni aegset «reliikviate võrgustikku» ja sel teemal tüli üles võtta on pigem ikka piiride kompamine ja tahtmine mingil moel oma mõjujõudu suurendada.\nLoomulikult ei ole ilus sodida ühtegi mälestuskivi ega ülepea rikkuda ei avalikus ruumis ega kellegi eramaal asuvat vara, olgu see kivist, rauast või plastmassist. Kiirus, millega Venemaa välisministeerium reageeris ühele Kiviõlis erakrundil paiknevale kivile kritseldatud kirjale, räägib aga iseenda eest. Ei jää üle järeldada muud kui seda, et sodimist oodati pikisilmi ja reageerimiseks oldi valmis.\nKogu lugu näitab, et Venemaa õhutusel ollakse valmis kasvõi kunstlikult looma uusi pingekoldeid ja tüliajendeid. Mõistagi on kohatu, kui välisriigi diplomaadid püüavad sekkuda Eesti kohalike omavalitsuste tegevusse ja otsustesse.\nJuhtkiri: mainekujunduslik põrgatamine (1) Loe artiklit


Air-Flow e. Soodapuhastus\nAntimikroobse ravi korral kasutatakse periodontaalhaiguste vastu võitlemisel antibiootikume, kuna need haigused on tingitud teatud bakteritüübist.\nIgemepõletikud nagu gingiviit ja parodontiit on tõsised infektsioossed haigused, mis jättes ravimata, lõppevad hamba väljalangemisega. Sõna "parodondi" tähendab ümber hamba. Parodondi haigused on kroonilised mikroobide poolt esilekutsutud põletikud, mis haaravad iget ja hammast toetavat luud. Parodondi haigus võib haarata ühte või mitut hammast. Haigus tekib siis, kui mikroobid hambakatus (kleepuv, värvitu kile, mis pidevalt tekib Teie hammastele) põhjustavad igemete põletikku.\nKergema haiguse vormi korral e. gingiviidi puhul on ige punetav, turses ja veritseb kergesti. Patsiendile tekitab see kerget ebamugavust või ei esine üldse mingeid kaebusi. Kõige sagedamini on gingiviidi põhjuseks ebapiisav suuhügieen. Professionaalse ravi korral ja edasise õige hooldamise puhul on gingiviit täiesti väljaravitav.\nRavimata gingiviit võib süveneda parodontiidiks. Ajajooksul hambakatt levib ja kasvab igemepiirist allapoole. Mürgid, mida katus olevad mikroobid eraldavad, ärritavad iget. Need mürgid tekitavad kehas kroonilise põletikureaktsiooni, mille tulemusena keha pöördub enda vastu ja hakkab lagundama iget ja hammast kinnitavat luukudet. Ige eraldub hamba küljest ja tekivad igemetaskud (tühi ruum igeme ja hamba vahel), mis samuti asustatakse mikroobide poolt. Haiguse süvenedes muutuvad igemetaskud sügavamaks ja järjest rohkem igeme- ja luukudet hävib. Pahatihti selle protsessi käigus esineb patsiendil väheseid haiguse märke. Lõpuks hammaste kinnitus jääb nõrgaks ja nad irduvad.\nIge võib olla kohev ja punetav ning hamba küljest lahti, igemeservas võib olla kattu ja hambakivi.\nHammaste vahed võivad hakata suurenema.\nIgemete põhjalikum uurimine on eriti vajalik juhul kui Te:\n• olete ise märganud mõnda igemehaiguse märki\n• põete südamehaigust, hingamisteede haigusi või osteoporoosi\n• otsustate saada lapse\n• keegi Teie pereliikmetest on igemehaige\n• tunnete suus ärritust, mis paari nädalaga ei möödu\nUuringud on näidanud, et mikroobid, mis põhjustavad igemehaigust levivad sülje kaudu. Seega suureneb peresiseste tihedate kontaktide kaudu lastel ja partneril oht haigelt nakatumiseks.\n• veritsevad igemed (pesemisel)\n• igemete puhevus, turse\n• igemete taandumine\n• hammaste tundlikkus\n• halb hingeõhk, mis ei kao vaatamata harjamisele ja niiditamisele\n• igemete pakitsemine\n• vahede tekkimine hammaste vahele (hammaste liikuvus)


Esimene pokkerikarikas rändas Otepääle - Uudised - valgamaalane.ee\nEsimene pokkerikarikas rändas Otepääle\n7. jaanuar 2017 12:45\nVõidukas Otepää pokkeriklubi | FOTO: Tarmo Pikk\nMöödunud aasta jaanuarist detsembrini väldanud Lõuna-Eesti pokkerikarika esimese hooaja võitis Otepää pokkeriklubi. Väikesearvulise, kuid ühtset ja stabiilselt tugevat mängu näidanud võistkonna põhituumiku moodustasid Kristel Daniel, Mirko ja Martin Raid ning Tanel Rebane.\nTriobeti korraldatud turniirisarja esikohta jahtis üheksa klubi, mida esindasid viieliikmelised võistkonnad. Tartu, Viljandi, Võru, Otepää, Valga, Puhja, Suure-Jaani ning Karksi-Nuia tiimide kõrval pakkus konkurentsi Põhja-Eestis asuv Rapla. Igas kalendrikuus (v.a. juuni, juuli ja august) viidi läbi üks live- ning üks online-turniir.\nKui 11eurose osalustasuga online-turniirid toimusid eranditult Triobeti pokkeritoas, siis 25eurose sisseostuga live-võistlused klubide kodusaalides. «Vastavalt omavahelisele kokkuleppele täitis iga sarjas osalenud klubi korra võõrustaja rolli. Lisaks võimalusele oma mängukohta kõigile tutvustada, said korraldajad panna välja ka viis lisamängijat, kes võistlesid küll auhinnarahale, kuid mitte punktidele,» täpsustas ürituse eestvedaja Tarmo Pikk.\nIga võistluse edukamaid premeeriti sisseostudest kogunenud auhinnarahaga, millele lisandusid väärtuslikud edetabelipunktid üheksale parimale. «Võistluspõhine individuaalne arvestus ahvatles alati osalema ka nende klubide mängijad, kes olid kaotanud lootuse võistkondliku esikoha püüdmiseks. Nii püsis mäng aktiivsena kogu hooaja ning pinget jagus kuni lõpuni,» kiitis Pikk.\nTriobet premeeris võitjavõistkonda tasuta sõiduga vabalt valitud 100eurose sisseostuga Triobet Live turniirile Eestis, Lätis või Leedus. Esikoha saanud otepäälastele järgnesid Võru ning Valga pokkeriklubid.\nPika kinnitusel polnud Otepää pokkeriklubi pink küll pikk, kuid seda kompenseeris sitkus, stabiilsus ning hea tiimitunne.\n«Viimastel aastatel on Eesti talispordi mekast saanud igati arvestatav pokkeri sihtkoht – siin on toimunud juba kolmed kohalikud meistrivõistlused ning 2015. aastal sai avalöögi ka Triobet Live Otepää turniirisari. Mullu veebruaris Otepää Golfikeskuses korraldatud Triobet WinterFest oli seejuures aasta suurim väljaspool Tallinnat toimunud pokkeriturniir terves Eestis,» rõhutas Pikk.\nKõik eelmisel aastal osalenud klubid on juba teatanud valmisolekust algaval hooajal kaasa lüüa ning lisaks on käimas läbirääkimised mitme uue võistkonnaga.


AJALOOLISED KAADRID: maailmameistri poeg tegi Rally Estonial ajalugu\nToimetas Kaarel Täll, 9. september 2020 22:43\nOliver Solberg tegi Rally Estonial vaimustava etteaste. Dirtfishi ralliekspert andis tema etteastele kümne palli skaalal kümme punkti!Foto: Aldo Luud\n18aastane Oliver Solberg kuulus Rally Estonial suurimate õnnestujate sekka. Maailmameister Petter Solbergi poeg oli kiireim R5 autoga sõitja ja teenis oma karjääri esimesed MM-sarja punktid WRC absoluutarvestuses. Nüüd avaldas Norra ja Rootsi kodakondsusega talent videoblogi, mis võtab kokku tema Rally Estonia seiklused.\nSolberg võttis R5 autode seas juhtohjad üle neljandal kiiruskatsel, kui möödus vägevat hoogu näidanud Egon Kaurist. Esikohta hoidis ta kuni lõpuni.\nTerviseamet: lisandus 32 positiivset testi, uus koroonakolle tekkis lasteaias\nRally Estonia üllatusmees: „Võib julgelt öelda, et Ott mängib kogu minu karjääri juures väga suurt rolli.“\nRatastoolis spordimees: tervist peab hoidma, et ikkagi ise elus hakkama saada\n„Fantastiline nädalavahetus. Oli väga raske, sest olud muutusid pidevalt. Kokkuvõttes oli lõbus ja ma nautisin!“ teatas Solberg finišis. „Korraldajad tegid ära fantastilise töö. Tahan tänada ka oma meeskonda, sest nädalavahetus oli keeruline ka nende jaoks.“\nR5 autode hulgas nägi Rally Estonial tõeliselt tugevat stardinimekirja. Solbergile pakkusid konkurentsi näiteks Mads Östberg, Pontus Tidemand, Jari Huttunen, Nikolai Grjazin, Ole Christian Veiby, Eerik Pietarinen, Kajetan Kajetanowicz ja hulk tugevaid eestlasi.\nTegelikult suutiski lõpuks enim Solbergi ohustada Egon Kaur, kes veel 14. kiiruskatse järel oli R5 autode seas teisel kohal, kaotades liidrile 27,2 sekundit. Kuid Kauri tabas seejärel ebaõnn ning lõpuks edastas Solberg R5 autode arvestuses teise kohaga lõpetanud Östbergi 38,7 sekundiga. Kaur sai neljanda koha.\nOliver Solberg. Foto: Mari Luud\nNoor Solberg lõpetas Rally Estonia absoluutarvestuses üheksandana ja teenis elu esimesed WRC punktid. MM-sarjas jagab ta nüüd kahe punktiga 15. kohta, Sebastien Ogier on 79 punktiga liider. Kokku ongi Solberg seni osalenud vaid viiel MM-rallil, alati R5 autoga. Neli korda on ta kasutanud Volkswagenit, tänavu Rootsis keeras Solberg aga Škoda rooli.\nEuroopa meistrivõistluste etappidel on ta seni osalenud kolm korda: kirjas on kaks võitu ja üks kolmas koht.\nÕhtulehe pikemat lugu Solbergide perekonnast saab lugeda siit!


Schleich loomafiguurid ja komplektid – Nordpost\nHome / Pood / Lastele / Mänguasjad / Schleich loomafiguurid ja komplektid\nNäitan 1–40 tulemust 78-st\nPRESENT PETS pehme mini loomake\nKas oled valmis avama maailma kõige armsama üllatuse?! See on väike pehme lemmikloom! Kas olete valmis oma kingitust avama? Unboxing pole kunagi nii äge olnud. Esmalt eemaldage välimine ümbris. Kui see on eemaldatud, tõmba silt üles ja… TA-DA! Saa tuttavaks oma armsa uue lemmikloomaga! Ta on nii pehme ja armas! Lisaks leiad nii palju üllatusi!…\nLUIS maastikuautoga pääseb kiiresti välipostide juurde ning saab lihasööda abil püüda giganotosaurust. Juhul kui auto peaks sõidu ajal sohu kinni jääma, on tal abiks tööriista kast millega saab hõlpsalt rattad vahetada, või vints millega maastikuauto uuesti välja tõmmata. Dinosaurs Maastikuauto koos Dino välipostidega pakub mitmesuguseid mänguvõimalusi. Avastage kogu Dinosauruste maailm ja Colby vendade põnevad seiklused www.schleich-dinosaurs.com.\nSCHLEICH DINOSAURS Noolekomplekt\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Noolekomplekt Schleich DINOSAURS on lisakomplekt suurele Dino uurimisjaamale (tootekood 41462). Noolekomplektis on viis üliefektiivset noolt, mis mängult suudavad isegi T-Rexi uimastada. Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust ja iseseisvust….\nSCHLEICH DINOSAURS Rünnak õhust\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Dinosauruste uurija Luis saab selle Schleich DINOSAURS komplekti kinnitada oma helikopteri külge. See on uus leiutis: võrguga kahur! Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust ja iseseisvust. Schleichi mänguasjad seisavad…\nSCHLEICH DINOSAURS Suur Dino-Uurimisjaam\nSchleich® Dinosauruste suur dino-uurimisjaam pakub palju seiklusi ja lõbu! Sügaval Amazonase džunglis olev peidetud jaam sisaldab kõike, mida on vaja viimaste elavate dinosauruste uurimiseks.\nSCHLEICH DINOSAURS Tara laienduskomplekt\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Schleich DINOSAURS maailma Tara laienduskomplekti saab kaustada nii iseseisvalt kui ka teiste sama sarja komplektidega ühendada. Tänu sellele komplektile saad oma dinosauruste uurimisala suurendada. Schleichi mänguasjad arendavad laste…\nSchleichi mänguasjad seisavad selle eest, et mäng oleks hariv. Need arendavad laste loovust ja iseseisvust. Kõik meie mängukujukesed on pühendunult ja üksikasjadele suurt rõhku pannes käsitsi värvitud ning seega kordumatud. Paneme suurt rõhku igale pisiasjale – alates visandist kuni kujukeste käsitsi kaunistamiseni. Pakume täielikku ja kompromissitut kvaliteeti. Kõik Schleichi mänguasjade tootja kujukesed on valmistatud kvaliteetsest plastikust.\nSCHLEICH FARM WORLD hobusetall\nSCHLEICH FARM WORLD Isapart\nSCHLEICH FARM WORLD Jalutuskäik Labr. Retr-Ga\nSCHLEICH FARM WORLD Kitsetall\nSCHLEICH FARM WORLD Kodu Küülikutele Ja Merisigadele\nSCHLEICH FARM WORLD Koerakuut\nSCHLEICH FARM WORLD Lassot Heitev Kauboi\nSCHLEICH FARM WORLD Loomakliinik Koos Koduloomadega\nSCHLEICH FARM WORLD Mängulõbu Nunnudele Kassidele\nSCHLEICH FARM WORLD Mängurõõm koertele\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Veendumaks, et kutsud oleksid heas vormis, on nüüd Schleichi FARM WORLD loonud erilise komplekt, millega oma mängukutsusid treenida. Schleich mängukomplekt Mängurõõm koertele on lastele ideaalne kingitus. Schleichi mänguasjad…\nSCHLEICH FARM WORLD Metskalkun\nSCHLEICH FARM WORLD Mobiilne talulett\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Schleichi FARM WORLD liikuva taluletiga saab Ben koos ema Lauraga oma värskeid tooteid esitleda ja müüa! Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust ja iseseisvust. Schleichi mänguasjad seisavad selle eest,…\nSCHLEICH FARM WORLD Rodeesia Ridgeback\ntalumaailmast pärit Rhodesian Ridgebackil on selle koeratõule iseloomulik lühike läikiv karvkate.\nSCHLEICH FARM WORLD Väljasõit käsikäruga\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Schleichi FARM WORLD mängukomplekt Väljasõit käsikäruga on ideaalne kingituseks või enda kollektsiooni täiendamiseks! Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust ja iseseisvust. Schleichi mänguasjad seisavad selle eest, et mäng oleks…\nSCHLEICH HORSE CLUB Ahhal-Tekiini Täkk\nhobuseklubi Ahhal-tekiini täkk on pika kitsa kaelaga. Selle tõttu saab ta oma pead väga kõrgel hoida.\nSCHLEICH HORSE CLUB Ameerika Sadulahobuse Mära\nSCHLEICH HORSE CLUB Ameerika Sadulahobuse Ruun\nhobuseklubi pruun Ameerika sadulahobuse ruun paelub hobusefänne oma püstise ja uhke olekuga.\nSCHLEICH HORSE CLUB Araabia Mära\nhobuseklubi Araabia mära lakk on punutud kolmeks kenaks Hispaania punutiseks.\nSCHLEICH HORSE CLUB Araabia Täkk\nSchleichi hobuseklubi Araabia täkk näitab Araabia hobuste eripära: kõrge sabahoiak.\nSCHLEICH HORSE CLUB Criollo Definitivo mära\nHA! Hirmutas sind. Või äkki mitte. Meie Criollo Definitivo Tammas Schleich Horse Clubist on eriti vaikne ja tasakaalukas hobune. Vaevalt, et miski teda ehmatab. Isegi kõige konarlikumal bussisõidul jääb ta rahulikuks ja hüppab osavalt suurele piletiautomaadile. Andekal hüppehobusel on ilmselt rahulikkus veres. Tema Argentiina kodumaa laiad rohutammid hoidsid teda noore varsa ajal rahulikuna nii ka…\nSCHLEICH HORSE CLUB Criollo Definitivo varss\nJaaa valmis! Kui väike Criollo Definitivo varss Schleich Horse Clubist hüppab üle doomino-takistusraja, on kõik Schleichi loomad sinu mänguasjakastis hämmingus. Noor hobune saab sellega alati ilma vigadeta hakkama, nii et sa pead doominoklotse vaid korra üles panema. Ja kui midagi kukub, siis järgmisel korral saab ta rajaga kaks korda kiiremini hakkama. Nagu iga Criollo varss,…\nSchleich® usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Schleich® Horse Club Hannah ning tema hobune Cayenne on võitmatu meeskond! Koos ületavad nad kõik takistused! Hannah figuur on liigendpunktidega, tänu millele saab ta ka uhkelt oma hobuse…\nSCHLEICH HORSE CLUB Hannoveri hobuse ruun, võik\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Graatsilise Schleich HORSE CLUB Hannoveri tõugu ruuni keha on helevõik. Tal on tumedad jalad ning koon. Saba ja lakk on võistlustel osalemiseks punutud. Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust…\nSCHLEICH HORSE CLUB Horse Club, Mia Ja Spotty\nSCHLEICH HORSE CLUB Kaarik Hobunäituse Jaoks\nHorse Club hobunäituse kaarikut kaunistavad armsad ristikheinad, hobuserauad ja liblikad. Clara on oma Connemara poni päitstele lisanud ka kaunid kaunistused. Kaariku praktilisse panipaika saab paigutada pehme piknikuteki ja hästi varustatud piknikukorvi. Clara saab mugava piknikuteki peal koos Chihuahua kutsikaga hobunäitust jälgida ning nautida suupisteid.\nSCHLEICH HORSE CLUB Komplekt “Loomaarst hobusetallis”\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. HOIATUS! LÄMBUMISOHT – sisaldab pisidetaile. Ei ole sobiv alla 3-aastastele lastele. Soovitame kasutada täiskasvanu järelevalve all.\nPaso Fino täkk on tipphetkeks Lakeside suurel hobunäitusel.\nSCHLEICH HORSE CLUB Ratsaturniir Trakehner Märadega\nSCHLEICH HORSE CLUB Ruun\nSCHLEICH HORSE CLUB Saksa ratsaponi mära\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Schleich HORSE CLUB Saksa ratsaponi mära on elegantne pruunikas poni, kellel on kaunilt põimitud lakk ja saba. Schleichi mänguasjad arendavad laste loovust ja iseseisvust. Schleichi mänguasjad seisavad selle…\nSCHLEICH HORSE CLUB Saksa ratsaponi ruun\nSchleich usub, et loovuse ja kujutlusvõime arendamine on üks väärtuslikumaid kingitusi, mida saate lapsele anda. Schleichi kõrgkvaliteetsed kujukesed ja aksessuaarid on käsitsi värvitud ning viimistletud viimse detailini. Pruuni värvi Schleich HORSE CLUB Saksa ratsaponil on kaunis punutud lakk. Saksa ratsaponid on aretatud spetsiaalselt turniiridel osalemiseks. Neil on sihvakad jalad ning elegantne keha. Vaatamata poni kõrgusele…


Keskkonnaminister avas Iisaku looduskeskuse – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Keskkond Keskkonnaminister avas Iisaku looduskeskuse\nKeskkonnaminister avas Iisaku looduskeskuse\nKeskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus oli täna visiidil Ida-Virumaal, kus ta avas Iisaku looduskeskuse ning külastas AS Ökosili, Myocorp Silmetit ning Sillamäe sadamat.\nIisaku looduskeskus taasavab oma uksed äsjavalminud energiasäästlikus hoones. „Uus hoone on looduslähedane nii sisult kui vormilt: kasutatakse akudesse salvestatud päikese- ja tuuleenergiat ning temperatuuri aitab reguleerida mätaskatus. Ma loodan, et näeme selliseid mõistlikke lahendusi Eestis aina rohkem – ja mitte ainult siis, kui ehitatakse looduskeskusi,“ ütles keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus.\nKeskuses toimuvad tegevused aasta läbi, püsinäitus tutvustab Ida-Virumaa loodust ning keskkonnasäästlikku eluviisi. Hoone ehitus maksis 458 tuhat eurot, millest 10% moodustas riigi kaasfinantseering, ülejäänud oli Euroopa Regionaalarengu Fondi toetus.\nKeskkonnahariduse kõrval on Ida-Viru investeeringuprioriteedid veemajandus, põlevkivijäätmete prügilad, jäätmete taaskasutus ja looduskaitse. „Ida-Virumaa on looduslikult väga kaunis maakond, kahjuks on pikka aega olnud siinne keskkonnakoormus suur ning see on jätnud jälje. Seetõttu on Ida-Viru euroinvesteeringud keskkonnavallas Harjumaa järel Eesti suurimad: aastail 2007-2013 kokku ligi 130 miljonit,“ rääkis keskkonnaminister.\nEurotoetused on jagatud 20 keskkonnaprojekti vahel, millest on valmis neli ning tegemisel veel kuusteist. Teiste hulgas on töös Ühtekuuluvusfondist rahastatavad Kohtla-Järve ja Narva veemajanduse suurprojektid, mis kindlustavad kvaliteetse joogivee enam kui 100-le tuhandele elanikule. Mõlemasse projekti investeeritakse ligikaudu 30 miljonit eurot.\nEurotoetustest on rahastatud veel Sillamäe, Kiviõli ja Narva-Jõesuu linna ja Aseri valla ning Olgina aleviku ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nüüdisajastamise projekte. 2016. aastaks saavad nõuetekohase või kvaliteedinõuetele vastava joogivee 140 tuhat idavirumaalast. Kaasaegse ja keskkonnasäästliku ühiskanalisatsiooni teenuseid saab tulevikus kasutada 93 tuhat elanikku.\nStruktuuritoetustest on suunatud ka Kohtla-Järve ja Kiviõli põlevkivitööstuste ohtlike jäätmete prügilate, Sillamäe prügila ning Põhja ja Ahtme soojuselektrijaama ladestuspaikade sulgemistöödele. Veel on toetatud vanarehvide taaskasutust ja aherainest killustiku tootmist, aga ka taastamistöid Narva Pimeaia pargis, Rannu raba jääksoos ja Saka mõisapargis.\nÜle Eesti on aastail 2007-2013 keskkonnaprojekte toetatud 604 miljoni euroga, millest on praeguseks SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse vahendusel väljamakstud 376 miljonit eurot.\neelmine Kristiines viiakse läbi kauni aia projekti\njärgmine Tänavu täitub Tallinna Loomaaial 30 aastat Veskimetsamail


Kampaania steriliseeri/kastreeri oma kass soodushinnaga | Bioneer\nKampaania steriliseeri/kastreeri oma kass soodushinnaga\nEesti Loomakaitse Seltsi koostöös mitmete loomakliinikute ja toetajatega sai 15. märtsil alguse kampaania, mille raames on loomaomanikul võimalik oma kass steriliseerida/kastreerida soodushinnaga. Registreerimine operatsioonidele toimub Eesti Loomakaitse Seltsi kodulehekülje www.loomakaitse.ee kaudu alates 15. märtsist, kampaania kestab kuni 30. aprillini.\nKampaania eesmärk on kutsuda inimesi üles oma lemmikut steriliseerima/kastreerima ennetamaks seeläbi hulkuvate loomade arvu kasvu ning lemmikloomade julma kohtlemist (nt soovimatutest järglastest vabanemist julmal viisil). Lisaks soovib Eesti Loomakaitse Selts juhtida ühiskonna tähelepanu kassidega seonduvatele probleemidele ning tõsta inimeste teadlikkust loomade heaolu parandamisel.\nKampaanias osalevad loomakliinikud üle Eesti. Täpsem info osalevate loomakliinikute kohta Eesti Loomakaitse Seltsi veebilehel www.loomakaitse.ee.\nKampaania korraldamise üheks kõige olulisemaks põhjuseks on hulkuvate kasside suur arv. Ainuüksi eelmisel aastal viidi Eesti varjupaikadest Väike-Maarja loomsete jäätmete käitlemise tehasesse üle 20 tonni lemmikloomi. Suure osa sellest kogusest moodustavad hulkuvad kassid, kelledele kodu leida ei õnnestunud. Märkimist väärib ka asjaolu, et mitte kõik varjupaigad ei saada oma „loomseid ülejääke“ Väike-Maarjasse. Endiselt on levinud soovimatute järglaste uputamine või muul julmal viisil hukkamine. Seda vaatamata asjaolule, et sellise teo eest saab isikut kriminaalkorras vastutusele võtta. Kuna iga steriliseerimata kass võib saada aastas kuni 20 järglast, siis ainuüksi ühe kassi järeltulijad võivad moodustada 20 000 pealise kassiarmee. Nii hukatakse inimese hoolimatuse tõttu Eestis tuhandeid lemmikloomi. Iga kohusetundlik kassiomanik peab tagama, et tema lemmikkiisu järglased seda õõvastavat korjustehulka ei suurendaks.\nIsase kassi kastreerimine on vajalik eelkõige vältimaks tema poolt igale poole lõhnamärkide (uriiniga märgistamine) jätmist ning kaitsmaks oma lemmikut vigastuste eest, mis kaasnevad võitlusest teiste isaste kassidega. Emase kassi steriliseerimise põhjuseks on eelkõige soovimatute järglaste vältimine.\nEesti loomakaitse fond\n29. 06. Kihnu saarel toimus ulatuslik hulkuvate kasside neutraliseerimise aktsioon\n17. 06. Uuringud kinnitavad kodukassi laastavat mõju loomastikule\n01. 02. Veebruarikuus tutvustavad varjupaigad enda kõige staažikamaid hoolealuseid\n14. 12. Tallinnas võeti omanikult ära 37 kassi


Tallinnas toimub Euroopa Äriregistri Aastakoosolek - Äripäev\nTallinnas toimub Euroopa Äriregistri Aastakoosolek\n10. oktoober 2006, 12:38\nTeisipäevast neljapäevani toimub Tallinnas Euroopa\nÄriregistri(EBR) Aastakoosolek, mida seekord korraldab Eestit EBRi projektis\nesindav Registrite ja Infosüsteemide Keskus, teatas justiitsministeerium.\nJustiitsministeeriumi Registrite ja Infosüsteemide Keskuse direktori Marko Lehese sõnul arutatakse Euroopa Äriregistri aastakoosolekul muuhulgas EBR-Teenuse pakkujaringi laiendamist uute liikmesriikidega, teenuse kvaliteedi parendamise küsimusi ning tulevikuplaane.\n„Aastakoosolekul uuendatakse ja allkirjastatakse kõikide EBR liikmesriikide poolt ka informatsiooni vahetamise leping,“ lisas Lehes.\nEBR on ühisel internetipõhisel päringusüsteemil põhinev informatsiooniteenus, mida pakuvad täna 14 Euroopa riigi äriregistrid. EBR-Teenus pakub ametlikku informatsiooni projektis osalevate maade rahvuslikest äriregistritest.\n10. October 2006, 12:38


„Eesti poisid, tulge üle!“ - meiemaa.ee\nAutor: Roland Tõnisson, teoloog, literaat\nKes on näinud filmi „Inimesed sõdurisinelis“ või lugenud romaani „Enn Kalmu kaks mina“, teab, et pealkiri on laenatud nendest teostest. Kes ei tea – selgitan.\nTegevus on teise ilmasõja ajal ja Punaarmee laskurkorpusesse sundmobiliseeritud eestlasi kutsub „Saksa poolele“ üle jooksma keegi propagandist. Filmis paneb selle ülekutsuja suu kinni kuulipilduja, tegelikkuses aga jooksis Velikije Luki all sakslaste poole üle sadu eestlasi, kasutades esimest võimalust panna „punasest paradiisist“ koivad likku.\nKala otsib ikka sügavamat vett, inimene paremat paika. Mitte alati iseenda jaoks, vaid pere äraelatamiseks. Nüüdseks on ilma propagandata lahkunud kodust kümneid tuhandeid eestlasi. Mitteametlikel andmetel võib see arv ulatada kahesaja tuhandeni.\nOsa on kindlasti läinud kergemat raha teenima, samas – keegi ei oota kusagil eestlasi orkestriga ja ausalt teenitud raha tuleb ka Soomes ja mujal omaenda palehigiga välja teenida.\nOsa on läinud seiklema – seda ei saa kuidagi pahaks panna, sest vajadus maailma näha on igati normaalne. Muidu istuks kogu inimkond kusagil „algkodus“ põõsa taga, kus esiemad on meie esivanemad ilmale toonud.\nOsa inimesi on läinud sellepärast, et elu Eestis on muutunud võimatuks. Sest inimestele makstakse pikkade tööpäevade eest orjapalka. Neile on jäetud ka see orjapalk välja maksmata, kuna tööandja on, kaval irve näol, kuulutanud välja pankroti. Sest maapiirkondades on kadunud ära töö.\nOsa inimesi on läinud ära tööandjate pärast, kes nüüd on tõstnud lärmi, et „ilma Ukraina tööjõuta sureb Eesti majandus välja“. Sellest tuleb aru saada nii – ühed poolmuidu-töö-tegijad on läinud, tooge meile nüüd uued asemele.\nSamas on minul sellest kõigest väga lihtne kirjutada, kuna ma ei ole tööandja, kes sipleb Eesti Vabariigi poolt loodud „viljastavates tingimustes“, et oma ettevõtet elus hoida. Lihtsam on aga rääkida sel teemal just nüüd, kuna lõpuks ometi on hakatud mõistma, milline tragöödia on see, kui inimesed on sunnitud oma kodudest lahkuma.\nUkrainlastest on võimalik aru saada – nende kodumaa on korruptsiooni ja inimelu peale sülitamise musternäidis. Seal toimub seesama, mis sundis meil Reformierakonna valitsemise ajal inimesed Eestist minema, ent palju õõvastavamas vormis ja suuremates mastaapides.\nKohutav vaesus, milles on sunnitud elama väga suur osa ukrainlasi, paneb nad võitlema oma laste eluspüsimise eest ja seda ei saa neile pahaks panna. Kunagi läksid soomlased Rootsi tehastesse tööle ja neid on praegu Rootsis umbes pool miljonit (koos laste ja lastelastega). Kunagi lahkus Iirimaalt kolmveerand elanikkonnast USA-sse ja Chicago linnas naljalt mitteiirlasest politseinikku ei leidunudki. Norralasi lahkus vaesuse tõttu terve kolmandik.\nJa nüüd on eestlasi lahkunud pea viiendik. See on väga suur arv. Kui veel mõelda sellele, et eestlased on altid hävitama end alkoholismi, liiklusreeglite rikkumise, suitsiidide ja abortide läbi, siis näeme, et midagi ilusat meile ei koida. Et muuta eestlaste käitumist ja arusaama. Elu kui eksistentsi olulisusest läheb vaja palju enamat kui see artikkel, ent antud kirjatüki raames jagan lugejatega hea meelega seda infot, et tegelikult on 80% Soomes elavatest eestlastest valmis naasma Eestisse, kui oleks, kuhu tulla ja oleks tööd.\nEriti lastega perede puhul on see oluline. Eestis ei ole veel valitsev sooneutraalne koolisüsteem. Soomeski ei ole see veel täielikku võitu saanud, ent võrreldes Eestiga on seal tehtud „pikki edusamme“: koolisüsteemi mugandatakse moslemite ja LGBT aktivistide nõudmiste järgi. Kas üks eesti pere tahaks oma lapsi kasvatada selles vaimus?\nSoomes on lastekaitsest saanud eralastekodude „materjalitarnija“. See on tulus äri – iga lapse pealt maksab riik eralastekodudele kopsakaid toetusi. Parimad sihtgrupid, kelle käest lapsi ära võtta, on endisest Nõukogude Liidust või endistest sotsialismimaadest pärit pered, sest need ei tunne seadusi ega julge masinavärgi vastu minna. „Lastekaitsjatele“ piisab aga „muretsema“ hakkamiseks sellest, kui lapsevanem on väsinud või laps apaatne (näiteks on tal lasteaias või koolis raskusi kohaliku keele õppimisega).\n„Lastekaitsjad“ ei vii lapsi ära moslemite peredest – nemad, eriti somaallased, on väga tugeva õigusliku kaitse all nende kogukonda teenindavate juristide näol. Eestlastel selline ühtekuuluvus puudub – kui kord aastas end kusagil jaanipäeval Eestist kohale toodud esinejate taustal täis kaanitakse, ei arenda see veel ühte keelt rääkivaid inimesi kogukonnaks.\nSellest, kui hea on Eesti meie lastele, saame ilmselt aru alles siis, kui oleme sellest ilma jäänud. Eesti ei ole kaugeltki ideaalne – mitte miski, mis on seotud inimestega, ei saagi selleks kunagi. Samas – ilma väljakutseteta ei oleks ka arengut inimese, kogukonna ja ühiskonna elus.\nIntegratsiooni Sihtasutus pakub nüüd välismaal elavatele eestlastele tuge tagasipöördumiseks (https://www.integratsioon.ee/tagasipoordujale ). See ei ole küll tervitusorkester sadamas, ent võrreldav väikese pasunapoisiga. Asi ju seegi, et nõustatakse. Konkreetselt saavad midagi inimeste tagasitulekuks ära teha aga eelkõige omavalitsused ja tööandjad. Kõigepealt aga inimene ise.\nSee kõik on keeruline. Ent teostatav. Rääkides kogukondlikkusest, siis on ilmselt just see olulisim. Näiteid on võtta Saaremaaltki – Metsküla oma mentaliteediga, ühtehoidmisega ja saarlastele ei ole vaja seletadagi, kuidas seal asjad on ühiselt käima lükatud.\nÜhtsuses peitub jõud. Kui juba somaallased oskavad konsolideeruda selleks, et Soome riiki kollektiivselt lüpsta, siis seda enam suudavad eestlased koonduda külaseltsidesse ja siit edasi ühistutesse, ühistegevusse selleks, et ennast ausa tööga ära elatada. Riik peab andma selleks võimaluse ja võitlema Eesti tootja huvide eest. Eesti ei saa jätkata euroliidu „vanades“ riikides tegutsevate ettevõtjate toodete turuna ja välismaiste pankade orjajatena.\nVaimulikuna viisin kord läbi ühe matuse. Hauakaevajatena, kirstukandjatena ja hiljem peielaualistena olid sel matusel umbes 15 noort meest, kes olid tulnud jätma hüvasti oma vanaema, naabri, tuttava külamemmega. Mõtlesin siis, et küll on tore, et jutud tühjadest küladest ei vasta alati tõele. Ja siis selgus, et mitte ükski neist ei jäänud sellesse külla järgmiseks päevaks, sest nad pidid olema tagasi tööl. Kes Soomes, kes Rootsis, kes Norras või kaugemalgi. Ettevõtlust kohapeal ei ole ja linnas makstakse miinimumpalka, millega kästakse olla rahul, sest „meil on ukse taga saba, võtan sealt kellegi, kui sa vingumist ei lõpeta“.\nTabasin end seda kuuldes mõttelt, et ma istun ühes eriti nukras peielauas – Eesti matusel. Aga meie lugu ei pea niimoodi lõppema. Eesti vajab eesti inimesi. Lapsi, keelt, laulu, kultuuri. Kuigi meie oma Eesti ei ole ideaalne, saame ise palju ära teha selle Eesti jaoks, millest osa oleme ise. Valitsused tulevad ja lähevad, valuutad tulevad ja lähevad – maa ja rahvas peavad püsima. Eesti on olemas kõigi möödunud aegade raskuste kiuste. Kas laseme sellel kustuda praegusel mugavuste tagaajamise ajastul?


Kiirus loeb! Edu on kärmete ettevõtete pärusmaa - Autorsoft\nHome Uudised Kiirus loeb! Edu on kärmete ettevõtete pärusmaa\n6. November 2020 16. December 2020\n“Vastame teile 3-5 tööpäeva jooksul,” ei ole enam sobilik tagasiside. Digiajastul ootavad kliendid kiiret reageerimist ning probleemide või küsimuste lahendamist. Kui ettevõtte oma vastusega viivitab, võib see jätta ebaprofessionaalse mulje ja halvemal juhul suundub potentsiaalne klient konkurentide poole, sest tunneb, et tema aega ei austata. Aina rohkem inimesi soovib enne teenuse või toote soetamist täpsustavaid küsimusi küsida, kusjuures võidakse samaaegselt ühendust võtta mitme pakkujaga ning eelistatuks saavad tihti just kiiremaid reageerijaid – kes ees, see mees.\nSama põhimõte kehtib ka juba olemasolevate klientide puhul. Ettevõtte reageerimiskiirus käib käsikäes kliendi lojaalsusega. Kui firma vastab ootustele, võib oodata pikaajalist suhet. Nii pakub kiire klienditeenindus tõelist konkurentsieelist ja võimalust eristuda.\nVäle reageerimine oleneb töötajatest, aga suuresti ka nende töövahenditest\nKuigi kliendi küsimustele vastamise või probleemide lahendamise kiirus sõltub kindlasti töötajate kompetentsusest ja motiveeritusest, mängivad siin suurt rolli veel töövahendid nagu piisavalt võimekas tehnika ning tarkvara. Ka firma parim töötaja on võimetu vajaminevaid tööprotsesse kiirendama, kui näiteks vana lauaarvuti igat programmi pikka aega välja laeb ning töö vaevaliseks muudab, sest see ei ole piisavalt võimekas.\nSamamoodi võib tööd aeglustada tarkvara. Kui programm ei ole sinu seade jaoks optimeeritud, võtab ülesannete lahendamine kindlasti kauem aega. Veel on oluline ka tarkvara ülesehitus. Kui vajaliku info kättesaamiseks on vaja pikemat aega programmis ekselda, kasutada mitut erinevat tarkvara või teha andmete läbitöötamiseks rohkelt käsitööd, siis ei vasta see tegelikult ettevõtte vajadustele ning muudab tööprotsessid pikaldakseks, mistõttu viibib ka kliendisuhtlus.\nAutorsoft võimaldab sul aega säästa ja kiiresti reageerida\nAutorsofti tarkvara on eesmärgipäraselt arendatud, see tagab mugava kasutuse ja kiire ülesannete lahendamise. Soovi korral saab programmi seadistada nii, et selle annaks ühildada juba kasutusel olevate tarkvaradega. Moodullahendused pakuvad võimalusi vastavalt sinu ettevõtte tegevusalale ja vajadustele, et programmi igapäevane kasutus oleks sujuv ning kõik vajalik info ühest kohast kättesaadav. Lisaks pakub Autorsoft eritellimuste raames täiesti individuaalseid lahendusi. Nende võimaluste tulemusel saavad sinu töötajad väledalt klientide soovidele reageerida ning säästa nii aega, kui ka olgem ausad, raha. Näiteks aitasime rasketehnika müügi ja hooldusega tegeleval Sweconil ülesannete kahenädalase ajakulu muuta vaid kahetunniseks.\nAutorsofti klientidele on samuti saadaval personaalne klienditugi, mis aitab uued lahendused efektiivselt implementeerida ja abistab alati ka lisaküsimuste korral. Kui soovid oma ettevõttele tarkvara, mis arvestab sinu töötajate vajadustega ja kiirendab nende tööprotsesse, siis kirjuta meile!