Palveleht 4.– 10. juuli 2021 | Nõmme Rahu Kogudus\nPalveleht 4.– 10. juuli 2021\nNädala teema: Issanda teenistuses\nKohad Piiblist, milledele palve ülistuse osas toetuda: Psalm 145:3-7\n3Suur on Issand ja kõrgeks kiidetav, tema suurus on uurimatu!\n4Rahvapõlv ülistab rahvapõlvele sinu tegusid, ja nad kuulutavad sinu suurt vägevust.\n5Sinu võimsuse toredat hiilgust ja su imeasju tahan ma meeles mõlgutada.\n6Sinu kardetavast jõust räägitagu ja ma jutustan sinu suurtest töödest.\n7Su suure headuse mälestust kuulutatagu ja su õiguse üle hõisatagu!\nMarkuse evangeelium 3:13-19\n13 Ja Jeesus läks üles mägedesse ja kutsus enese juurde,\nkeda ta ise tahtis, ja need tulid tema juurde.\n14 Ja ta seadis kaksteist, keda ta ka nimetas\napostliteks, et need oleksid temaga ja et ta võiks nad läkitada kuulutama\n15 ja et neil oleks meelevald kurje vaime välja ajada.\n16 Ja ta seadis need kaksteist: Siimona, ja pani talle nimeks Peetrus,\n17 ja Jaakobuse, Sebedeuse poja, ning Jaakobuse venna\nJohannese, ja pani neile nimeks Boanerges, see on Kõuepojad,\n18 ja Andrease ja Filippuse ja Bartolomeuse ja Matteuse ja\nTooma ja Jaakobuse, Alfeuse poja, ja Taddeuse ja Siimon Kananaiose\n19 ja Juudas Iskarioti, kes tema ära andis.\n/Järgneb sujuvalt ülistusosale./ Kirjakoht, millele vaikses patutunnistuse palves toetuda on: Psalm 51:3\nVaikse palveosa võib lõpetada toetudes kirjakohale: 1. Johannese kiri 1:9\nToome Jumalale tänu armu- ja rahuaja eest meie maal. Täname, et Kristus kutsub jätkuvalt inimesi ennast järgima ning on neid, kes selle kutse vastu võtavad. Tänu Jumala Sõna ja pühade sakramentide eest. Täname oma kodukoguduse eest. Tänu jumalateenistuste ja kiriklike talituste eest ning raadioülekannete eest pereraadios. Täname, et meil on Jumal, kes kuuleb palveid ning aitab oma hea kava kohaselt.\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Pauluse kirjast efeslastele 2:19\n19 Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid\npühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed.\nKirjakoht Piiblist, millele palves toetuda on: 2. Pauluse kirjast Timoteosele 3:14-17\n14 Aga sina püsi selles, mida sa oled õppinud ja usaldanud, teades,\nkelle käest sa oled õppinud,\n15 ja kuna sa tunned lapsest saadik pühi kirju, mis võivad sulle tarkust anda päästeks usu kaudu, mis on Kristuses Jeesuses.\n16 Kogu Pühakiri on Jumala sisendatud ja kasulik õpetamiseks, noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses,\n17 et Jumala inimene oleks täiesti varustatud ja valmis igale heale teole.\nPalume Jumala hoidmist ja õnnistust igale koguduse liikmele, töötegijale, koguduse juhatusele ning nõukogule. Aidaku Jumal ise meil kuulda Kristuse kutset ning tulla ja jääda Issanda lähedale ning olla Tema teenistuses. Palume Jumalalt õnnistust, et suudaksime toetada nii kaasinimest kui kogudust. Palume tervist kõigile, kes seda vajavad. Aita, et meile elus osaks saavad kannatused, katsumused või haigused, võiksid tulla meile imeliselt kasuks ning tuua meid Kristusele lähemale. Ole ligi ning hoia reisil või puhkusel olevaid inimesi. Palume Jumalalt tröösti leinajatele. Ole lähedal kõigile, kes valmistuvad Kristusega palgest palgesse kohtuma. Palvetame koguduse õpetaja Ove Sanderi ja tema pere ning diakon Marek Alveuse ja tema pere eest. Eestpalvesse tõstame meie koguduse juhatuse esimehe Meelis Pirni ja tema pere eest ning aseesimehe Anfa Indriksoni ja tema pere. Õnnista palun kõiki Nõmme Rahu koguduse töötegijaid ning palume kosutust ja uue jõu kogumist suvekuudesse. Palvetame sõpruskoguduste eest Kuopios, Riias, Ashimis, Destinis ning Ilumäel.\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Jesaja raamat 66:18-19\n18 Mina tunnen nende tegusid ja mõtteid, aga ma tulen koguma kõiki\nrahvaid ning keeli; ja need tulevad ning näevad minu auhiilgust.\n19 Ja ma teen nende keskel ühe tunnustähe. Ma läkitan nende hulgast\npääsenuid rahvaste juurde Tarsisesse, Puudi ja Luudi ammuküttide\njuurde, Tubalisse ja Jaavanisse, kaugetele saartele, kes ei ole\nkuulnud minust räägitavat ega ole neil aimu minu auhiilgusest; ja need\nkuulutavad rahvaste keskel minu auhiilgust.\nPalvetame Eestimaa ja siin elavate inimeste eest. Palvetame Jumala kätte Kiriku piiskopid, preestrid ja diakonid, kirikuvalitsuse, kaplanid, koguduste töötegijad ning iga koguduse liikme. Palume Jumala õnnistust presidendile, valitsusele, riigikogu liikmetele ning kõigile, kes seatud rahva teenistusse. Kingi lootust, jõudu ja elutahet ülalt kõigile inimestele, kel erinevaid muresid ning hoia meie kõigi silme ees ikka ja alati igavene elu.\nKirjakoht Piiblist, millele palves toetuda on:\nPauluse 1. kirjast tessalooniklastele 5:16-23\nPalume õnnistust igale palvetajale, palvemeelt ja tänu andmist Jumalale!


Eelotsusetaotlus – Isikuandmed – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Direktiiv 95/46/EÜ – Määrus (EL) 2016/679 – Otsingumootorid internetis – Veebilehtedel sisalduvate andmete töötlemine – Territoriaalne ulatus, mis on õigusel linkide eemaldamisele\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 19. juuli 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 21. augustil 2017, menetluses\nGoogle LLC, Google Inc. õigusjärglane,\nReporters Committee for Freedom of the Press jt,\nArticle 19 jt,\nInternet Freedom Foundation jt,\nkoosseisus: president K. Lenaerts, kodade presidendid A. Arabadjiev, E. Regan, T. von Danwitz, C. Toader ja F. Biltgen, kohtunikud M. Ilešič (ettekandja), L. Bay Larsen, M. Safjan, D. Šváby, C. G. Fernlund, C. Vajda ja S. Rodin,\narvestades kirjalikku menetlust ja 11. septembri 2018. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Google LLC, esindajad: avocat P. Spinosi, avocat Y. Pelosi ja avocat W. Maxwell,\n– Commission nationale de l’informatique ja des libertés (CNIL), esindajad: I. Falque-Pierrotin, J. Lessi ja G. Le Grand,\n– Wikimedia Foundation Inc., esindaja: avocate C. Rameix-Seguin,\n– Fondation pour la liberté de la presse, esindaja: avocat T. Haas,\n– Microsoft Corp., esindaja: avocat E. Piwnica,\n– Reporters Committee for Freedom of the Press jt, esindajad: avocat F. Louis, Rechtsanwalt H.‑G. Kamann, Rechtsanwalt C. Schwedler ja Rechtsanwalt M. Braun,\n– Article 19 jt, esindajad: avocat G. Tapie, G. Facenna, QC, ja barrister E. Metcalfe,\n– Internet Freedom Foundation jt, esindaja: avocat T. Haas,\n– Défenseur des droits, esindaja: J. Toubon,\n– Prantsuse valitsus, esindajad: D. Colas, R. Coesme, E. de Moustier ja S. Ghiandoni,\n– Iirimaa, esindajad: M. Browne, G. Hodge, J. Quaney ja A. Joyce, keda abistas M. Gray, BL,\n– Kreeka valitsus, esindajad: E.‑M. Mamouna, G. Papadaki, E. Zisi ja S. Papaioannou,\n– Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato R. Guizzi,\n– Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna, M. Pawlicka ja J. Sawicka,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: A. Buchet, H. Kranenborg ja D. Nardi,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 1995, L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15, lk 355).\n2 Taotlus on esitatud Google Inc. õigusjärglase Google LLC ja Commission nationale de l’informatique et des libertés’ (riiklik andmetöötluse ja vabaduste komisjon, CNIL) (Prantsusmaa) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab 100 000 euro suurust sanktsiooni, mille viimati nimetatud asutus määras Google’ile selle eest, et kui kõnealune äriühing rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, keeldub ta neid eemaldamast oma otsingumootori domeeninime kõigil laienditel.\n3 Direktiivi 95/46 artikli 1 lõike 1 kohaselt on selle direktiivi eesmärk kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele ning kõrvaldada takistused selliste andmete vabal liikumisel.\n4 Direktiivi 95/46 põhjendustes 2, 7, 10, 18, 20 ja 37 on märgitud:\n(7) üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse kaitse tase seoses isikuandmete töötlemisega on liikmesriigiti erinev ja see võib takistada selliste andmete edastamist ühest liikmesriigist teise; seega võivad nimetatud erinevused saada takistuseks paljudele ühenduse tasandi majandustegevustele, […];\n(10) isikuandmete töötlemist käsitlevate õigusaktide eesmärk on kaitsta [Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud] Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 ja ühenduse õiguse üldistes põhimõtetes tunnustatud põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele; nimetatud põhjusel ei tohi kõnealuste õigusaktide ühtlustamise tagajärjel nendega pakutav kaitse väheneda, vaid vastupidi – ühenduses tagatava kaitstuse tase peab olema kõrgem;\n(18) tagamaks, et üksikisikud ei jää ilma kaitsest, millele neil on käesoleva direktiivi kohaselt õigus, peab igasugune isikuandmete töötlemine ühenduses toimuma ühe liikmesriigi õiguse kohaselt; […]\n(37) kui isikuandmeid töödeldakse ajakirjanduse jaoks või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse huvides, eelkõige audiovisuaalsektoris, tuleks teha erand käesoleva direktiivi teatavate sätete nõuetest, kuivõrd see on vajalik selleks, et viia vastavusse üksikisikute põhiõigused ja sõnavabadus, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 10 tagatud õigus saada ja jagada teavet; seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama põhiõiguste tasakaalustatuseks vajalikud erandid ja vabastused, mis puudutavad üldmeetmeid andmete töötlemise seaduslikkuse kohta, […]“.\n„Käesolevas [direktiivis] kasutatakse järgmisi mõisteid:\na) isikuandmed – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt“) kohta. […]\nd) vastutav töötleja – füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, esindused või mõni muu organ, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid; […]\n6 Direktiivi artiklis 4 „Kohaldatav siseriiklik õigus“ on ette nähtud:\n2. Lõike 1 punktis c osutatud asjaoludel peab vastutav töötleja määrama ametisse kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuva esindaja, kuid see ei piira õiguslikke meetmeid, mida võidakse võtta vastutava töötleja enda suhtes.“\n7 Direktiivi 95/46 artiklis 9 „Isikuandmete töötlemine ja sõnavabadus“ on sätestatud:\n„Kui isikuandmeid töödeldakse ainult ajakirjanduse jaoks või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse huvides, sätestavad liikmesriigid erandid või kõrvalekalded käesoleva peatüki, IV peatüki ja VI peatüki sätetest ainult siis, kui see on vajalik selleks, et viia omavahel vastavusse eraelu puutumatuse õigust ja sõnavabadust reguleerivad eeskirjad.“\n8 Direktiivi artiklis 12 „Õigus tutvuda andmetega“ on ette nähtud:\n9 Direktiivi artiklis 14 „Andmesubjektide õigus esitada vastuväiteid“ on sätestatud:\n10 Direktiivi 95/46 artiklis 24 „Sanktsioonid“ on ette nähtud:\n„Liikmesriigid võtavad sobivaid meetmeid, et tagada käesoleva direktiivi sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätete rikkumise puhul.“\n11 Direktiivi artikkel 28 „Järelevalveasutus“ on sõnastatud järgmiselt:\n– uurimisvolitused, näiteks volitused tutvuda töödeldavate andmetega ja koguda oma järelevalvekohustuse täitmiseks vajalikku teavet,\n– tõhusad sekkumisvolitused, näiteks […] anda korraldus andmete sulgemiseks, kustutamiseks või hävitamiseks, keelata töötlemine ajutiselt või alaliselt […]\nMäärus (EL) 2016/679\n12 ELTL artiklil 16 põhinev Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46 kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1; parandus ELT 2018, L 127, lk 3) on vastavalt määruse artikli 99 lõikele 2 kohaldatav alates 25. maist 2018. Määruse artikli 94 lõikes 1 on sätestatud, et direktiiv 95/46 tunnistatakse kehtetuks alates samast kuupäevast.\n13 Määruse põhjendustes 1, 4, 9–11, 13, 22–25 ja 65 on märgitud:\n„(1) Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel on põhiõigus. Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta“) artikli 8 lõikes 1 ja [ELTL] artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele.\n(4) Isikuandmete töötlemine peaks olema mõeldud teenima inimesi. Õigus isikuandmete kaitsele ei ole absoluutne õigus, vaid seda tuleb kaaluda vastavalt selle ülesandele ühiskonnas ning tasakaalustada muude põhiõigustega vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. Käesolevas määruses austatakse kõiki põhiõigusi ning peetakse kinni aluslepingutes sätestatud ja hartas tunnustatud põhimõtetest, eelkõige õigusest era- ja perekonnaelu […] austamisele, isikuandmete kaitsest, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusest, sõna- ja teabevabadusest, ettevõtlusvabadusest […]\n(9) Direktiiv[…] 95/46[…] ei ole ära hoidnud liidus andmekaitse rakendamise killustumist […]. Liikmesriikide poolt tagatava[…] kaitse taseme erinevused isikuandmete töötlemisel võivad takistada isikuandmete liidusisest vaba liikumist. Need erinevused võivad seetõttu takistada liidu tasandi majandustegevust […].\n(10) Selleks et tagada füüsiliste isikute järjekindel ja kõrgetasemeline kaitse ning kõrvaldada takistused isikuandmete liikumisel liidus, peaks füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitse selliste andmete töötlemisel olema kõigis liikmesriikides samal tasemel. […]\n(11) Tõhusaks isikuandmete kaitseks kogu liidus tuleb tugevdada ja täpsustada andmesubjektide õigusi ning isikuandmete töötlejate ja töötlemise üle otsustajate kohustusi, aga ka nendele vastavaid volitusi isikuandmete kaitse eeskirjade järgimise kontrollimisel ja tagamisel, ning rikkujatele määratavaid karistusi liikmesriikides.\n(13) Et tagada füüsiliste isikute järjekindel kaitse kogu liidus ning ära hoida erinevusi, mis takistavad andmete vaba liikumist siseturul, on vaja määrust, millega tagatakse õiguskindlus ja läbipaistvus ettevõtjate […] jaoks ning milles sätestatakse kõikides liikmesriikides füüsiliste isikutele samaväärsed kohtulikult kaitstavad õigused ning vastutavatele töötlejatele ja volitatud töötlejatele kohustused ja vastutusvaldkonnad, et tagada isikuandmete töötlemise järjekindel jälgimine nagu ka samaväärsed karistused kõigis liikmesriikides ning erinevate liikmesriikide järelevalveasutuste tõhus koostöö. Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et isikuandmete vaba liikumist liidus ei piirataks ega keelataks põhjustel, mis on seotud füüsiliste isikute kaitsega isikuandmete töötlemisel. […]\n(22) Liidus paikneva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse raames tuleks töödelda isikuandmeid vastavalt käesolevale määrusele, sõltumata sellest, kas töödeldakse liidus või mitte. […]\n(23) Selle tagamiseks, et füüsilise isikud ei jää ilma kaitsest, millele neil on õigus käesoleva määruse alusel, tuleks käesolevat määrust kohaldada väljaspool liitu asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt liidus olevate andmesubjektide isikuandmete töötlemise suhtes, kui isikuandmete töötlemise toimingud on seotud kaupade või teenuste pakkumisega kõnealustele andmesubjektidele, sõltumata sellest, kas see on seotud maksega või mitte. Selleks et määrata kindlaks, kas selline vastutav töötleja või volitatud töötleja pakub liidus olevatele andmesubjektidele kaupu või teenuseid, tuleks kontrollida, kas on ilmne, et vastutav töötleja [või volitatud töötleja] kavatseb pakkuda teenuseid ühe või mitme liidu liikmesriigi andmesubjektidele. […]\n(24) Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka liidu territooriumil olevate andmesubjektide isikuandmete töötlemisele mujal kui liidus asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt, kui see on seotud selliste andmesubjektide käitumise jälgimisega niivõrd, kuivõrd see käitumine toimub liidus. Selleks et teha kindlaks, kas isikuandmete töötlemise toimingut võib pidada andmesubjekti käitumise jälgimiseks, tuleks selgitada välja, kas füüsilist isikut jälgitakse internetis, sealhulgas selliste andmetöötlusmeetodite võimaliku kasutamisega, mis hõlmavad füüsilise isiku profiilianalüüsi eelkõige selleks, et teha tema kohta otsuseid või analüüsida või prognoosida tema eelistusi, käitumist ja hoiakuid.\n(25) Kui liikmesriigi õigust kohaldatakse rahvusvahelise avaliku õiguse alusel, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka väljaspool liitu asuva vastutava töötleja, näiteks liikmesriigi diplomaatilise või konsulaaresinduse suhtes.\n(65) Andmesubjektil peaks olema […] „õigus olla unustatud“ juhul, kui selliste andmete säilitamine rikub käesolevat määrust või vastutava töötleja suhtes kohaldatavat liidu või liikmesriigi õigust. […] Isikuandmete jätkuv säilitamine peaks olema seaduslik aga juhul, kui see on vajalik sõna- ja teabevabaduse kasutamiseks […]“.\n14 Määruse 2016/679 artikkel 3 „Territoriaalne kohaldamisala“ on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidus asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse kontekstis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes sõltumata sellest, kas töödeldakse liidus või väljaspool liitu.\n2. Käesolevat määrust kohaldatakse liidus asuvate andmesubjektide isikuandmete töötlemise suhtes mujal kui liidus asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt, kui andmete töötlemine on seotud\na) liidus asuvatele andmesubjektidele kaupade ja teenuste pakkumisega, olenemata sellest, kas andmesubjekt peab maksma tasu, või\nb) nende tegevuse jälgimisega, kui see tegevus toimub liidus.\n3. Käesolevat määrust kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes vastutava töötleja poolt, kelle asukoht ei ole liidus, vaid kohas, kus rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust.“\n15 Määruse artikli 4 punktis 23 on mõiste „isikuandmete piiriülene töötlemine“ määratletud järgmiselt:\n„a) isikuandmete töötlemine, mis toimub liidus olukorras, kus vastutava töötleja või volitatud töötleja, kelle tegevuskoht on enamas kui ühes liikmesriigis, tegevus toimub rohkem kui ühes liikmesriigis, või\nb) isikuandmete töötlemine, mis toimub liidus olukorras, kus vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevus toimub ühes kohas, kuid see mõjutab oluliselt või võib tõenäoliselt oluliselt mõjutada andmesubjekte rohkem kui ühes liikmesriigis“.\n16 Määruse artikkel 17 „Õigus andmete kustutamisele („õigus olla unustatud“)“ on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Andmesubjektil on õigus nõuda, et vastutav töötleja kustutaks põhjendamatu viivituseta teda puudutavad isikuandmed ja vastutav töötleja on kohustatud kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta, kui kehtib üks järgmistest asjaoludest:\na) isikuandmeid ei ole enam vaja sellel eesmärgil, millega seoses need on kogutud või muul viisil töödeldud;\nb) andmesubjekt võtab töötlemiseks antud nõusoleku tagasi vastavalt artikli 6 lõike 1 punktile a või artikli 9 lõike 2 punktile a ning puudub muu õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks;\nc) andmesubjekt esitab vastuväite isikuandmete töötlemise suhtes artikli 21 lõike 1 kohaselt ja töötlemiseks pole ülekaalukaid õiguspäraseid põhjuseid või andmesubjekt esitab vastuväite isikuandmete töötlemise suhtes artikli 21 lõike 2 kohaselt;\nd) isikuandmeid on töödeldud ebaseaduslikult;\ne) isikuandmed tuleb kustutada selleks, et täita vastutava töötleja suhtes kohaldatava liidu või liikmesriigi õigusega ette nähtud juriidilist kohustust;\nf) isikuandmeid koguti seoses artikli 8 lõikes 1 osutatud infoühiskonna teenuste pakkumisega.\n3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata sel määral, mil isikuandmete töötlemine on vajalik\na) sõna- ja teabevabaduse õiguse teostamiseks;\n17 Sama määruse artikli 21 „Õigus esitada vastuväiteid“ lõikes 1 on ette nähtud:\n„Andmesubjektil on õigus oma konkreetsest olukorrast lähtudes esitada igal ajal vastuväiteid teda puudutavate isikuandmete töötlemise suhtes, mis toimub artikli 6 lõike 1 punkti e või f alusel, sealhulgas nendele sätetele tugineva profiilianalüüsi suhtes. Vastutav töötleja ei töötle isikuandmeid edasi, välja arvatud juhul, kui vastutav töötleja tõendab, et töödeldakse mõjuval õiguspärasel põhjusel, mis kaalub üles andmesubjekti huvid, õigused ja vabadused, või õigusnõuete koostamise, esitamise või kaitsmise eesmärgil.“\n18 Määruse 2016/679 VI peatükki „Sõltumatud järelevalveasutused“ kuuluva artikli 55 „Pädevus“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Järelevalveasutus on oma liikmesriigi territooriumil pädev täitma ülesandeid ja kasutama volitusi, mis on talle kooskõlas käesoleva määrusega antud.“\n19 Määruse artiklis 56 „Juhtiva järelevalveasutuse pädevus“ on sätestatud:\n„1. Ilma et see piiraks artikli 55 kohaldamist, on vastutava töötleja või volitatud töötleja peamise või ainsa tegevuskoha järelevalveasutus pädev tegutsema juhtiva järelevalveasutusena kõnealuse vastutava töötleja või volitatud töötleja tehtud piirülese isikuandmete töötlemise toimingu suhtes kooskõlas artiklis 60 sätestatud menetlusega.\n2. Erandina lõikest 1 on järelevalveasutus pädev menetlema talle esitatud kaebust või käesoleva määruse võimalikku rikkumist, kui küsimus on seotud ainult tema liikmesriigis asuva tegevuskohaga või mõjutab oluliselt ainult tema liikmesriigis asuvaid andmesubjekte.\n3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juhtudel teavitab järelevalveasutus sellest küsimusest viivitamatult juhtivat järelevalveasutust. Kolme nädala jooksul pärast teavitamist otsustab juhtiv järelevalveasutus, kas ta asub juhtumit kooskõlas artiklis 60 sätestatuga menetlema, võttes arvesse seda, kas vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoht on teda teavitanud järelevalveasutuse liikmesriigis.\n4. Kui juhtiv järelevalveasutus otsustab juhtumit käsitleda, kohaldatakse artiklis 60 sätestatud menetlust. Juhtivat järelevalveasutust teavitanud järelevalveasutus võib juhtivale järelevalveasutusele esitada otsuse eelnõu. Juhtiv järelevalveasutus võtab seda eelnõu täiel määral arvesse artikli 60 lõikes 3 osutatud otsuse eelnõu ettevalmistamisel.\n5. Kui juhtiv järelevalveasutus otsustab juhtumit mitte käsitleda, käsitleb seda juhtumit kooskõlas artiklitega 61 ja 62 see järelevalveasutus, kes juhtivat järelevalveasutust teavitas.\n6. Piiriülese isikuandmete töötlemise toimingu puhul on vastutava töötleja või volitatud töötleja ainus partner juhtiv järelevalveasutus.“\n20 Määruse artikli 58 „Volitused“ lõikes 2 on ette nähtud:\n„Järelevalveasutusel on järgmised parandusvolitused:\ng) anda korraldus isikuandme[d] kustutada […] artiklite […] 17 […] alusel\ni) määrata […] trahve lisaks käesolevas lõikes osutatud meetmetele või nende asemel, sõltuvalt konkreetse juhtumi asjaoludest“.\n21 Määruse 2016/679 VII peatüki „Koostöö ja järjepidevus“ 1. jagu „Koostöö“ sisaldab määruse artikleid 60–62. Artiklis 60 „Juhtiva järelevalveasutuse ja teiste asjaomaste järelevalveasutuste vaheline koostöö“ on sätestatud:\n„1. Juhtiv järelevalveasutus teeb käesoleva artikli kohaselt koostööd teiste asjaomaste järelevalveasutustega, püüdes saavutada konsensust. Juhtiv järelevalveasutus ja asjaomased järelevalveasutused vahetavad üksteisega kogu asjaomast teavet.\n2. Juhtiv järelevalveasutus võib teistelt asjaomastelt järelevalveasutustelt igal ajal nõuda artikli 61 kohase vastastikuse abi osutamist ning läbi viia artikli 62 kohaseid ühisoperatsioone, eelkõige uurimiste läbiviimiseks või teises liikmesriigis asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes võetud meetme rakendamise järelevalveks.\n3. Juhtiv järelevalveasutus edastab küsimusega seotud asjaomase teabe viivitamata teistele asjaomastele järelevalveasutustele. Ta esitab otsuse eelnõu viivitamata teistele asjaomastele järelevalveasutustele arvamuse saamiseks ja võtab asjakohaselt arvesse nende seisukohti.\n4. Kui mõni teine asjaomane järelevalveasutus esitab nelja nädala jooksul pärast seda, kui temaga on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt otsuse eelnõu osas konsulteeritud, asjakohase ja põhjendatud vastuväite otsuse eelnõu kohta, esitab juhtiv järelevalveasutus juhul, kui ta ei võta asjakohast ja põhjendatud vastuväidet arvesse või on seisukohal, et vastuväide ei ole asjakohane ega põhjendatud, küsimuse käsitlemiseks artiklis 63 osutatud järjepidevuse mehhanismi raames.\n5. Kui juhtiv järelevalveasutus kavatseb asjakohase ja põhjendatud vastuväite arvesse võtta, esitab ta teistele asjaomastele järelevalveasutustele muudetud otsuse eelnõu arvamuse saamiseks. Kõnealuse muudetud otsuse eelnõu suhtes kohaldatakse lõikes 4 osutatud menetlust kahe nädala jooksul.\n6. Juhul kui ükski teine asjaomane järelevalveasutus ei ole juhtiva järelevalveasutuse esitatud otsuse eelnõule lõigetes 4 ja 5 osutatud tähtaja jooksul vastuväidet esitanud, loetakse, et juhtiv järelevalveasutus ja asjaomased järelevalveasutused on otsuse eelnõus kokkuleppele jõudnud ja see on nende jaoks siduv.\n7. Juhtiv järelevalveasutus võtab otsuse vastu ja teeb selle teatavaks vastutava töötleja või volitatud töötleja peamisele või, olenevalt asjaoludest, ainsale tegevuskohale ning teavitab teisi asjaomaseid järelevalveasutusi ja andmekaitsenõukogu kõnealusest otsusest, lisades sellele kokkuvõtte asjaomastest asjaoludest ja põhjustest. Järelevalveasutus, kellele kaebus esitati, teavitab sellest otsusest kaebuse esitajat.\n8. Erandina lõikest 7, juhul kui kaebus jäetakse rahuldamata või lükatakse tagasi, võtab järelevalveasutus, kellele kaebus esitati, otsuse vastu ning teeb selle teatavaks kaebuse esitajale ja teavitab sellest vastutavat töötlejat.\n9. Kui juhtiv järelevalveasutus ja asjaomased järelevalveasutused nõustuvad, et osa kaebusest jäetakse rahuldamata või lükatakse tagasi ja asjaomase kaebuse teine osa võetakse menetlusse, siis võetakse vastu otsus kaebuse menetletava osa kohta. […]\n10. Pärast seda, kui juhtiva järelevalveasutuse otsus on lõigete 7 ja 9 kohaselt vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale teatavaks tehtud, võtab vastutav töötleja või volitatud töötleja vajalikud meetmed isikuandmete töötlemise toimingute osas tehtud otsuse täitmise tagamiseks kõigis liidus asuvates tegevuskohtades. Vastutav töötleja või volitatud töötleja teavitab otsuse täitmiseks võetud meetmetest juhtivat järelevalveasutust, kes teavitab teisi asjaomaseid järelevalveasutusi.\n11. Kui asjaomasel järelevalveasutusel on erandlike asjaolude korral põhjust arvata, et andmesubjektide huvide kaitsmiseks tuleb tegutseda kiiresti, kohaldatakse artiklis 66 osutatud kiirmenetlust.\n22 Määruse artikli 61 „Vastastikune abi“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Järelevalveasutused annavad üksteisele asjakohast teavet ja osutavad vastastikust abi käesoleva määruse järjepidevaks rakendamiseks ja kohaldamiseks ning kehtestavad meetmed omavaheliseks tõhusaks koostööks. Vastastikune abi hõlmab eelkõige teabenõudeid ja järelevalvemeetmeid, näiteks taotlusi eelneva loa menetluste ja konsultatsioonide, kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks.“\n23 Määruse artiklis 62 „Järelevalveasutuste ühisoperatsioonid“ on ette nähtud:\n„1. Järelevalveasutused viivad asjakohasel juhul läbi ühisoperatsioone, sealhulgas ühiseid uurimisi ja ühiseid täitmise tagamise meetmeid, milles osalevad teiste liikmesriikide järelevalveasutuste liikmed või töötajad.\n2. Juhul kui vastutaval töötlejal või volitatud töötlejal on tegevuskoht mitmes liikmesriigis või kui isikuandmete töötlemise toimingud tõenäoliselt võivad oluliselt mõjutada märkimisväärset arvu andmesubjekte rohkem kui ühes liikmesriigis, on kõnealuse liikmesriigi järelevalveasutusel õigus ühisoperatsioonides osaleda. […]“\n24 Määruse 2016/679 VII peatüki 2. jagu „Järjepidevus“ sisaldab määruse artikleid 63–67. Artikkel 63 „Järjepidevuse mehhanism“ on sõnastatud järgmiselt:\n„Selleks et aidata käesolevat määrust kogu liidus järjepidevalt kohaldada, teevad järelevalveasutused koostööd üksteisega ja asjakohasel juhul komisjoniga käesolevas jaos sätestatud järjepidevuse mehhanismi kaudu.“\n25 Määruse artikli 65 „Vaidluste lahendamine andmekaitsenõukogu poolt“ lõikes 1 on ette nähtud:\n„Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine üksikjuhtudel, võtab andmekaitsenõukogu vastu siduva otsuse järgmistel juhtudel:\na) kui asjaomane järelevalveasutus on artikli 60 lõikes 4 osutatud juhul tõstatanud asjakohase ja põhjendatud vastuväite juhtiva järelevalveasutuse otsuse eelnõu kohta või kui juhtiv järelevalveasutus on sellise vastuväite kui mitteasjakohase ja/või põhjendamatu tagasi lükanud. Siduv otsus puudutab kõiki asjakohases ja põhjendatud vastuväites käsitletud küsimusi, eelkõige küsimust, kas on toimunud käesoleva määruse rikkumine;\nb) kui esineb lahkarvamusi selles osas, milline on peamise tegevuskoha jaoks pädev asjaomane järelevalveasutus […]\n26 Sama määruse artikli 66 „Kiirmenetlus“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Erandlike asjaolude korral, kui asjaomane järelevalveasutus leiab, et andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks tuleb kiiresti tegutseda, võib ta erandina artiklites 63, 64 ja 65 osutatud järjepidevuse mehhanismist või artiklis 60 osutatud menetlusest võtta viivitamata ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tekitada tema liikmesriigi territooriumil õiguslikke tagajärgi konkreetse kehtivusajaga, mis ei või olla pikem kui kolm kuud. Järelevalveasutus edastab kõnealused meetmed ja nende vastuvõtmise põhjendused viivitamata teistele asjaomastele järelevalveasutustele, andmekaitsenõukogule ja komisjonile.“\n27 Määruse 2016/679 artiklis 85 „Isikuandmete töötlemine ning sõna- ja teabevabadus“ on sätestatud:\n„1. Liikmesriigid ühitavad õigusaktiga käesoleva määruse kohase õiguse isikuandmete kaitsele ning sõna- ja teabevabaduse õiguse, muu hulgas seoses isikuandmete töötlemisega ajakirjanduslikel eesmärkidel ning akadeemilise, kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse tarbeks.\n2. Seoses isikuandmete töötlemisega ajakirjanduslikel eesmärkidel ning akadeemilise, kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse tarbeks näevad liikmesriigid ette vabastusi või erandeid II peatükist (põhimõtted), III peatükist (andmesubjekti õigused), IV peatükist (vastutav töötleja ja volitatud töötleja), V peatükist (isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele), VI peatükist (sõltumatud järelevalveasutused), VII peatükist (koostöö ja järjepidevus) ja IX peatükist (andmetöötluse eriolukorrad), kui need on vajalikud, et ühitada õigus isikuandmete kaitsele sõna- ja teabevabadusega.\n28 Direktiivi 95/46 rakendamine Prantsuse õiguses on tagatud 6. jaanuari 1978. aasta andmetöötluse, failide ja vabaduste seadusega nr 78‑17 (loi no 78‑17, du 6 janvier 1978, relative à l’informatique, aux fichiers et aux libertés) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „6. jaanuari 1978. aasta seadus“).\n29 Seaduse artiklis 45 on täpsustatud, et kui vastutav töötleja ei järgi sellest seadusest tulenevaid kohustusi, võib CNILi president teha talle ettekirjutuse lõpetada tuvastatud rikkumine tema määratud tähtaja jooksul. Kui vastutav töötleja ei täida talle tehtud ettekirjutust, võib CNIL kuueliikmelises koosseisus pärast võistlevat menetlust määrata muu hulgas rahalise sanktsiooni.\n30 CNILi president tegi 21. mai 2015. aasta otsusega Google’ile ettekirjutuse, mille kohaselt juhul, kui ta rahuldab füüsilise isiku taotluse eemaldada selle isiku nimega tehtud otsingu tagajärjel kuvatavate tulemuste loetelust lingid, mis viivad veebilehtedele, peab ta need eemaldama oma otsingumootori kõigil domeeninime laienditel.\n31 Google keeldus ettekirjutust täitmast ja piirdus kõnealuste linkide eemaldamisega ainult nendest tulemustest, mis kuvatakse vastuseks otsingutele, mis tehakse domeeninimede kaudu, mis vastavad otsingumootori versioonile liikmesriikides.\n32 CNIL leidis ühtlasi, et ei piisa täiendavast nn geoblokeeringu kasutamise ettepanekust, mille tegi Google pärast ettekirjutuses ette nähtud tähtaja möödumist ja mis seisnes selles, et kaotatakse võimalus pääseda IP‑aadressilt (Internet Protocol address), mis loetakse asuvaks andmesubjekti elukohariigis, ligi vaidlusalustele tulemustele, mis saadakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, ning seda olenemata otsingumootori versioonist, mida internetikasutaja kasutab.\n33 Olles tuvastanud, et Google ei olnud ettekirjutust määratud tähtaja jooksul täitnud, määras CNIL 10. märtsi 2016. aasta otsusega sellele äriühingule 100 000 euro suuruse sanktsiooni, mis avalikustati.\n34 Conseil d’État’le (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) esitatud kaebusega palub Google selle otsuse tühistada.\n35 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) tõdeb, et arvestades reklaamipindade turustamise ja müügi tegevust, millega Prantsusmaal tegeleb Google’i tütarettevõtja Google France, kuulub isikuandmete töötlemine Google’i hallatava otsingumootori poolt 6. jaanuari 1978. aasta seaduse kohaldamisalasse.\n36 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) märgib lisaks, et Google’i hallataval otsingumootoril on geograafiliste laiendite tõttu mitu domeeninime, et kohandada kuvatavad tulemused nende erinevate riikide eripäraga – eriti keelelise eripäraga –, kus see äriühing tegutseb. Kui otsing tehakse aadressilt „google.com“, suunab Google selle otsingu üldjuhul automaatselt domeeninimele, mis vastab riigile, kus see otsing internetikasutaja IP‑aadressi tuvastamise põhjal loetakse olevat tehtud. Internetikasutaja võib olenemata oma asukohast siiski vabalt teha otsingud otsingumootori teiste domeeninimede kaudu. Kuigi tulemused võivad olla erinevad sõltuvalt domeeninimest, millel otsing mootoriga tehakse, on selge, et otsingule vastuseks kuvatud lingid pärinevad ühtsetest andmebaasidest ja on ühtse indekseerimistöö tulemus.\n37 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) leiab, et võttes arvesse esiteks asjaolu, et Google’i otsingumootori domeeninimed on kõik Prantsusmaa territooriumil kättesaadavad, ja teiseks asjaolu, et nende erinevate domeeninimede vahel eksisteerivad ühendused, millest annavad tunnistust eelkõige automaatne edasisuunamine ja see, et veebisaidi külastuse tuvastajad ehk „küpsised“ eksisteerivad otsingumootori teistelgi laienditel kui see, kuhu need esialgu paigutati, tuleb seda mootorit, mille kohta on CNILile pealegi tehtud ainult üks avaldus, käsitada 6. jaanuari 1978. aasta seaduse kohaldamisel nii, et sellega toimub ühekordne isikuandmete töötlemine. Sellest järeldub tema sõnul, et isikuandmete töötlemine Google’i hallatava otsingumootoriga toimub ühes tema tegevuskohtadest, Google France’is, mis asub Prantsusmaa territooriumil, mistõttu kehtib sellele 6. jaanuari 1978. aasta seadus.\n38 Google väidab Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluses, et vaidlusalune sanktsioon põhineb 6. jaanuari 1978. aasta seaduse sätete – millega on üle võetud direktiivi 95/46 artikli 12 punkt b ja artikli 14 esimese lõigu punkt a, mille alusel Euroopa Kohus tunnustas oma 13. mai 2014. aasta otsuses Google Spain ja Google (C‑131/12, EU:C:2014:317) „õigust linkide eemaldamisele“ – vääral tõlgendusel. Google väidab, et see õigus ei tähenda tingimata, et vaidlusalused lingid tuleb ilma geograafiliste piiranguteta eemaldada kõigil tema otsingumootori domeeninimedel. Lisaks on CNIL niisugusest tõlgendusest lähtudes Google’i arvates eiranud rahvusvahelises avalikus õiguses tunnustatud viisakuse ja mittesekkumise põhimõtteid ning ebaproportsionaalselt riivanud eelkõige harta artikliga 11 tagatud sõna-, teabe-, kommunikatsiooni- ja ajakirjandusvabadust.\n39 Olles tuvastanud, et need argumendid tõstatavad mitu tõsist raskust direktiivi 95/46 tõlgendamisel, otsustas Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma 13. mai 2014. aasta otsuses [Google Spain ja Google (C‑131/12, EU:C:2014:317)] direktiivi [95/46] artikli 12 punkti b ja artikli 14 [esimese lõigu] punkti a alusel, tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud need eemaldama oma otsingumootori kõigil domeeninimedel, nii et vaidlusaluseid linke ei kuvata enam olenemata kohast, kus otsing taotleja nimega tehakse, sealhulgas väljaspool direktiivi [95/46] territoriaalset kohaldamisala?\n2. Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on eitav, tuleb „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma eespool viidatud otsuses, tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on ta üksnes kohustatud eemaldama vaidlusalused lingid tulemustest, mis kuvatakse selle otsingu tagajärjel, mis tehakse taotleja nimega selle domeeninime kaudu, mis vastab riigile, kus taotlus loetakse olevat esitatud, või üldisemalt otsingumootori nende domeeninimede kaudu, mis vastavad selle mootori kõikide […] liikmesriikide riigipõhistele laienditele?\n3. Kas lisaks [teises küsimuses] nimetatud kohustusele tuleb „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma eespool viidatud otsuses, tõlgendada nii, et otsingumootori haldaja, kes rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on kohustatud nn geoblokeeringu meetodil IP‑aadressi põhjal, mis loetakse asuvaks „õiguse linkide eemaldamisele“ omaja elukohariigis, eemaldama tema nimega tehtud otsingu tagajärjel saadud vaidlusalused tulemused või isegi üldisemalt IP‑aadressi põhjal, mis loetakse asuvaks ühes liikmesriikidest, mille suhtes kohaldatakse direktiivi [95/46], ning seda olenemata domeeninimest, mida kasutab internetikasutaja, kes päringu teeb?“\n40 Põhikohtuasi on alguse saanud Google’i ja CNILi vahelisest kohtuvaidlusest, mis puudutab küsimust, mil viisil peab otsingumootori haldaja juhul, kui ta tuvastab, et andmesubjektil on õigus sellele, et üks või mitu linki – mis suunavad veebilehtedele, mis sisaldavad teda puudutavaid isikuandmeid – eemaldataks tulemuste loetelust, mis kuvatakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, rakendama õigust linkide eemaldamisele. Kuigi eelotsusetaotluse esitamise ajal oli kohaldatav direktiiv 95/46, tunnistati see alates 25. maist 2018 kehtetuks ning alates sellest kuupäevast on kohaldatav määrus 2016/679.\n41 Euroopa Kohus käsitleb esitatud küsimusi nii lähtuvalt sellest direktiivist kui ka sellest määrusest, et tagada, et tema vastustest on eelotsusetaotluse esitanud kohtule igal juhul kasu.\n42 Euroopa Kohtu menetluses märkis Google, et pärast eelotsusetaotluse esitamist seadis ta sisse oma otsingumootori riigipõhiste versioonide uue mudeli, mille puhul internetikasutaja sisestatud domeeninimi ei määra enam kindlaks otsingumootori riigipõhist versiooni, mida ta kasutab. Internetikasutaja suunatakse nüüd automaatselt Google’i otsingumootori riigipõhise versiooni juurde, mis vastab kohale, kus ta otsingu oletatavalt teeb, ja otsingu tulemused kuvatakse olenevalt sellest kohast, mille teeb Google kindlaks geopositsioneerimise teel.\n43 Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimusi, mida on sobilik käsitleda koos, mõista nii, et nendega palutakse sisuliselt selgitada, kas direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama kõigist oma otsingumootori versioonidest, või on ta hoopis kohustatud lingid eemaldama üksnes otsingumootori versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, või hoopis ainult selle liikmesriigi versioonist, kus taotlus linkide eemaldamiseks on esitatud, olenevalt olukorrast koos nn geoblokeeringu meetodi kasutamisega, selleks et tagada, et internetikasutaja ei saaks olenemata kasutatavast otsingumootori riigipõhisest versioonist pääseda otsingu – mis on tehtud IP‑aadressilt, mis loetakse asuvaks linkide eemaldamise õiguse omaja elukoha liikmesriigis – kaudu ligi linkidele, mis on eemaldatud.\n44 Kõigepealt väärib meeldetuletamist, et Euroopa Kohus on leidnud, et direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et nendes sätetes ette nähtud õiguste tagamiseks, ja kui neis sätestatud tingimused on tõepoolest täidetud, on otsingumootori haldaja kohustatud kõrvaldama isiku nime põhjal tehtud otsingu tagajärjel kuvatavast tulemuste loetelust lingid veebilehtedele, mille on avaldanud kolmandad isikud ja mis sisaldavad teavet selle isiku kohta, ka juhul, kui seda nime või teavet ei ole varem või samal ajal neilt veebilehtedelt kustutatud, isegi kui selle nime või teabe avaldamine neil veebilehtedel on õiguspärane (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 88).\n45 Euroopa Kohus täpsustas lisaks, et nende sätete kohaldamise tingimuste hindamisel tuleb eelkõige analüüsida, kas andmesubjektil on õigus sellele, et tema isiku kohta käiv teave ei oleks käesoleval ajal enam tema nimega seostatav tulemuste loetelu kaudu, mis kuvatakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, ilma et niisuguse õiguse tuvastamine siiski eeldaks, et selle teabe lisamine tulemuste loetellu tekitaks andmesubjektile kahju. Kuna andmesubjekt võib harta artiklitest 7 ja 8 tulenevaid põhiõigusi arvesse võttes nõuda, et kõnealust teavet ei tehtaks enam laiale üldsusele kättesaadavaks selle teabe lisamisega tulemuste loetellu, siis kaaluvad need õigused üldjuhul üles mitte üksnes otsingumootori haldaja majandushuvi, vaid ka üldsuse huvi vastava isiku nimega tehtud otsingu abil seda teavet leida. See ei oleks nii aga juhul, kui konkreetsetel põhjustel, näiteks isiku rolli tõttu avalikus elus, õigustaks tema põhiõiguste riivet ülekaalukas üldsuse huvi pääseda niisuguse loetellu lisamisega kõnealusele teabele ligi (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 99).\n46 Määruses 2016/679 põhineb andmesubjekti õigus linkide eemaldamisele määruse artiklil 17, mis konkreetselt reguleerib „õigust andmete kustutamisele“, mida on selle artikli pealkirjas nimetatud ka „õiguseks olla unustatud“.\n47 Vastavalt määruse 2016/679 artikli 17 lõikele 1 on andmesubjektil õigus nõuda, et vastutav töötleja kustutaks põhjendamatu viivituseta teda puudutavad isikuandmed, ja vastutav töötleja on kohustatud kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta, kui esineb üks selles sättes loetletud asjaoludest. Määruse artikli 17 lõikes 3 on täpsustatud, et artikli 17 lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui isikuandmete töötlemine on vajalik mõnel lõikes 3 nimetatud põhjusel. Need põhjused hõlmavad määruse artikli 17 lõike 3 punkti a kohaselt muu hulgas internetikasutajate teabevabaduse õiguse teostamist.\n48 Direktiivi 95/46 artikli 4 lõike 1 punktist a ja määruse 2016/679 artikli 3 lõikest 1 tuleneb, et nii direktiiv kui ka määrus võimaldavad andmesubjektidel tugineda oma õigusele linkide eemaldamisele otsingumootori haldaja vastu, kellel on liidu territooriumil üks või mitu tegevuskohta, mille tegevuse raames ta töötleb nende isikute isikuandmeid, ning seda sõltumata küsimusest, kas töötlemine toimub liidus või mitte.\n49 Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et isikuandmete töötlemine toimub vastutava töötleja tegevuskoha – mis asub liikmesriigi territooriumil – tegevuse raames, kui otsingumootori haldaja asutab liikmesriigis filiaali või tütarettevõtja, mille eesmärk on tagada otsingumootori pakutava reklaamipinna turustamine ja müük ning mille tegevus on suunatud selle liikmesriigi elanikele (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 60).\n50 Niisugustel asjaoludel on otsingumootori haldaja tegevus nimelt lahutamatult seotud tema liidus asuva tegevuskoha tegevusega, kuna reklaamipinnaga seotud tegevus on vahend, et muuta otsingumootor majanduslikult kasumlikuks, ning otsingumootor on samal ajal vahend, mis võimaldab seda tegevust ellu viia, kuivõrd koos tulemuste loeteluga kuvatakse samal leheküljel ka otsingusõnadega seotud reklaam (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punktid 56 ja 57).\n51 Sellises olukorras ei saa asjaolu, et otsingumootorit haldab kolmanda riigi ettevõtja, tuua kaasa seda, et isikuandmete töötlemine, mis otsingumootori toimimiseks toimub liikmesriigi territooriumil selle töötlemise eest vastutava tegevuskoha reklaami- ja äritegevuse raames, jäetaks välja direktiivis 95/46 ja määruses 2016/679 ette nähtud kohustuste ja tagatiste kohaldamisalast (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 58).\n52 Käesolevas asjas nähtub eelotsusetaotluses esitatud andmetest esiteks, et tegevuskoht, mis on Google’il Prantsusmaa territooriumil, tegeleb eelkõige äri- ja reklaamitegevusega, mis on lahutamatult seotud asjaomase otsingumootori toimimiseks vajaliku isikuandmete töötlemisega, ning teiseks, et otsingumootorit tuleb eelkõige selle erinevate riigipõhiste versioonide vahel eksisteerivaid ühendusi arvestades pidada selliseks, milles toimub ühekordne isikuandmete töötlemine. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et sellistel asjaoludel toimub töötlemine Google’i tegevuskohas, mis asub Prantsusmaa territooriumil. Seega ilmneb, et niisugune olukord kuulub direktiivi 95/46 ja määruse 2016/679 territoriaalsesse kohaldamisalasse.\n53 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuste eesmärk on kindlaks määrata, millise territoriaalse ulatusega peab linkide eemaldamine niisuguses olukorras olema.\n54 Sellega seoses nähtub direktiivi 95/46 põhjendusest 10 ja ELTL artikli 16 alusel vastu võetud määruse 2016/679 põhjendustest 10, 11 ja 13, et direktiivi ja määruse eesmärk on tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse kogu liidus.\n55 Linkide eemaldamine kõigist otsingumootori versioonidest on tõepoolest sobilik seda eesmärki täielikult täitma.\n56 Internet on nimelt piirideta ülemaailmne võrk ning otsingumootorid muudavad füüsilise isiku nimega tehtud otsingu tagajärjel kuvatavas tulemuste loetelus sisalduvad teabe ja lingid kõikjal kättesaadavaks (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 80, ning 17. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Bolagsupplysningen ja Ilsjan, C‑194/16, EU:C:2017:766, punkt 48).\n57 Globaliseerunud maailmas võib see, et internetikasutajatele, eelkõige nendele, kes asuvad väljaspool liitu, on kättesaadav otsingutulemustes sisalduv link, mis suunab teabe juurde, mis puudutab isikut, kelle huvide kese on liidus, avaldada sellele isikule vahetut olulist mõju isegi liidu siseselt.\n58 Sellised kaalutlused võivad õigustada liidu seadusandja pädevust näha ette otsingumootori haldaja kohustus – juhul kui ta rahuldab sellise isiku esitatud taotluse linkide eemaldamiseks – eemaldada need lingid kõigist oma otsingumootori versioonidest.\n59 Samas tuleb rõhutada, et paljud kolmandad riigid ei tunne õigust linkide eemaldamisele või on neil selle õiguse suhtes teistsugune lähenemisviis.\n60 Pealegi ei ole õigus isikuandmete kaitsele absoluutne õigus, vaid seda tuleb käsitleda lähtuvalt selle ülesandest ühiskonnas ning kaaluda võrreldes muude põhiõigustega vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele (vt selle kohta 9. novembri 2010. aasta kohtuotsus Volker und Markus Schecke ja Eifert, C‑92/09 ja C‑93/09, EU:C:2010:662, punkt 48, ning 26. juuli 2017. aasta arvamus 1/15 (ELi-Kanada broneeringuinfo leping), EU:C:2017:592, punkt 136). Sellele lisandub asjaolu, et tasakaal ühelt poolt õiguse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ning teiselt poolt internetikasutajate teabevabaduse vahel võib maailma eri paikades oluliselt erineda.\n61 Kuigi liidu seadusandja kaalus määruse 2016/679 artikli 17 lõike 3 punktis a seda õigust ja seda vabadust liidu siseselt (vt selle kohta tänane kohtuotsus, GC jt (delikaatsetele andmetele viitavate linkide eemaldamine), C‑136/17, punkt 59), tuleb siiski tõdeda, et seevastu ei ole ta praeguseni sellise kaalumisega tegelenud seoses linkide eemaldamisega väljaspool liitu.\n62 Täpsemalt ei nähtu kuidagi direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a sõnastusest ega määruse 2016/679 artikli 17 sõnastusest, et liidu seadusandja oleks käesoleva kohtuotsuse punktis 54 nimetatud eesmärgi saavutamise tagamiseks otsustanud omistada nende sätetega tunnustatud õigustele ulatuse, mis väljub liikmesriikide territooriumilt, ja et ta oleks kavatsenud panna sellisele ettevõtjale, kes nagu Google kuulub selle direktiivi või määruse kohaldamisalasse, linkide eemaldamise kohustuse, mis hõlmab ka tema otsingumootori riigipõhiseid versioone, mis ei vasta liikmesriikidele.\n63 Lisaks tuleb märkida, et kuigi määruse 2016/679 artiklitega 56 ja 60–66 on liikmesriikide järelevalveasutustele antud vahendid ja mehhanismid, mis võimaldavad neil vajaduse korral teha koostööd, et jõuda ühisele otsusele, mis põhineb sellel, et kaalutakse andmesubjekti õigust eraelu puutumatusele ja tema isikuandmete kaitsele ning eri liikmesriikide üldsuse huvi teabega tutvuda, siis tuleb tõdeda, et liidu õiguses ei ole praegu ette nähtud selliseid vahendeid ja koostöömehhanisme seoses väljaspool liitu toimuva linkide eemaldamise ulatusega.\n64 Sellest järeldub, et praeguses olukorras ei ole otsingumootori haldajal, kes rahuldab andmesubjekti taotluse linkide eemaldamiseks – tehes seda vajaduse korral liikmesriigi järelevalveasutuse või kohtu ettekirjutuse alusel –, liidu õigusest tulenevat kohustust eemaldada lingid kõigist otsingumootori versioonidest.\n65 Kõiki neid kaalutlusi arvesse võttes ei saa otsingumootori haldaja olla direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõike 1 alusel kohustatud eemaldama lingid kõigist oma otsingumootori versioonidest.\n66 Mis puudutab küsimust, kas lingid tuleb eemaldada liikmesriikidele vastavatest otsingumootori versioonidest või ainult sellest versioonist, mis vastab eemaldamise taotleja elukoha liikmesriigile, siis tuleneb eelkõige asjaolust, et liidu seadusandja otsustas nüüd kehtestada andmekaitse eeskirjad määrusega, mis on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides, ning seda eesmärgiga – nagu on rõhutatud määruse 2016/679 põhjenduses 10 – tagada järjekindel ja kõrgetasemeline kaitse kogu liidus ning kõrvaldada takistused andmete liikumisel liidus, et kõnealune eemaldamine peaks üldjuhul toimuma kõigis liikmesriikides.\n67 Siiski on oluline märkida, et üldsuse huvi teatud teabega tutvuda võib isegi liidu piires liikmesriigiti erineda, mistõttu ühelt poolt selle huvi ning teiselt poolt andmesubjekti õiguse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kaalumise tulemus ei ole tingimata samasugune kõikide liikmesriikide jaoks, seda enam, et vastavalt direktiivi 95/46 artiklile 9 ja määruse 2016/679 artiklile 85 peavad liikmesriigid seoses isikuandmete töötlemisega ajakirjanduslikel eesmärkidel või kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse tarbeks ette nägema vabastusi ja erandeid, mis on vajalikud, et ühitada need õigused eelkõige teabevabadusega.\n68 Määruse 2016/679 artiklitest 56 ja 60 ilmneb, et kui artikli 56 lõikest 2 ei tulene vastupidist, peavad isikuandmete piiriülese töötlemise korral artikli 4 punkti 23 tähenduses erinevad asjasse puutuvad riigisisesed järelevalveasutused nendes sätetes ette nähtud menetluse kohaselt koostööd tegema, et saavutada konsensus ja ühtne otsus, mis on siduv kõigile neile asutustele ja mille järgimise peab vastutav töötleja tagama töötlemisel, mis toimub kõikides tema tegevuskohtades liidus. Lisaks kohustab määruse 2016/679 artikli 61 lõige 1 järelevalveasutusi muu hulgas andma üksteisele asjakohast teavet ja osutama vastastikust abi määruse järjepidevaks rakendamiseks ja kohaldamiseks kogu liidus ning määruse artiklis 63 on täpsustatud, et sel eesmärgil on ette nähtud järjepidevuse kontrollimise mehhanism, mis on kehtestatud määruse 2016/679 artiklitega 64 ja 65. Lõpuks võimaldab määruse 2016/679 artiklis 66 ette nähtud kiirmenetlus erandlike asjaolude korral, kui asjaomane järelevalveasutus leiab, et andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks tuleb kiiresti tegutseda, viivitamata võtta ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tekitada tema liikmesriigi territooriumil õiguslikke tagajärgi konkreetse kehtivusajaga, mis ei või olla pikem kui kolm kuud.\n69 See õiguslik raamistik annab seega riigisisestele järelevalveasutustele vahendid ja mehhanismid, mis on vajalikud, et ühitada andmesubjekti õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kõikide liikmesriikide üldsuse huviga tutvuda kõnealuse teabega ning seega vajaduse korral teha linkide eemaldamise otsus, mis hõlmab kõiki selle isiku nimega liidu territooriumil tehtud otsinguid.\n70 Lisaks peab otsingumootori haldaja võtma vajaduse korral piisavalt tõhusaid meetmeid, et tagada andmesubjekti põhiõiguste tõhus kaitse. Need meetmed ise peavad vastama kõigile seadusest tulenevatele nõuetele ja takistama internetikasutajatel liikmesriikides selle isiku nimega tehtud otsingu tulemusel kõnealustele linkidele ligi pääseda või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha (vt analoogia alusel 27. märtsi 2014. aasta kohtuotsus UPC Telekabel Wien, C‑314/12, EU:C:2014:192, punkt 62, ja 15. septembri 2016. aasta kohtuotsus Mc Fadden, C‑484/14, EU:C:2016:689, punkt 96).\n71 Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, kas – arvestades ka hiljutisi muudatusi, mis Google on oma otsingumootoris teinud ja mida on kirjeldatud käesoleva kohtuotsuse punktis 42 – Google’i võetud või välja pakutud meetmed vastavad nendele nõuetele.\n72 Lõpuks on oluline rõhutada, et kuigi – nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 64 – kehtiv liidu õigus ei nõua, et kui linkide eemaldamise taotlus rahuldatakse, tuleb need eemaldada kõigist asjaomase otsingumootori versioonidest, ei ole see liidu õiguse kohaselt ka keelatud. Järelikult jääb liikmesriigi järelevalveasutusele või kohtule pädevus põhiõiguste kaitse riigisiseseid standardeid silmas pidades kaaluda (vt selle kohta 26. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 29, ja 26. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Melloni, C‑399/11, EU:C:2013:107, punkt 60) ühelt poolt andmesubjekti õigust eraelu puutumatusele ja tema isikuandmete kaitsele ning teiselt poolt õigust teabevabadusele, ja kaalumise tulemusel vajaduse korral kohustada otsingumootori haldajat eemaldama lingid kõigist otsingumootori versioonidest.\n73 Arvestades kõike eespool toodut, tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama mitte kõigist oma otsingumootori versioonidest, vaid selle versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, ning seda vajaduse korral koos meetmetega, mis vastavad seadusest tulenevatele nõuetele ja võimaldavad samas tõhusalt takistada internetikasutajatel, kes teevad andmesubjekti nimega otsingu mõnes liikmesriigis, pääseda selle otsingu tagajärjel kuvatava tulemuste loetelu kaudu ligi taotluse esemeks olevatele linkidele, või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha.\n74 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46 kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama mitte kõigist oma otsingumootori versioonidest, vaid selle versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, ning seda vajaduse korral koos meetmetega, mis vastavad seadusest tulenevatele nõuetele ja võimaldavad samas tõhusalt takistada internetikasutajatel, kes teevad andmesubjekti nimega otsingu mõnes liikmesriigis, pääseda selle otsingu tagajärjel kuvatava tulemuste loetelu kaudu ligi taotluse esemeks olevatele linkidele, või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha.


Nädala kokkuvõte 09.06-15.06 – Reisid Hiie-Liiniga\njuuni 15, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\nEsimene täielik puhkuse nädal möödas ja enesetunne on täitsa hea. Üsna aktiivne aeg on olnud, palju sai tehtud ning tänaseks õhtuks on mõnus väsimuse tunne. Trennide mõttes oli üsna jõusaalikeskne ning jäin kõikide treeningutega väga rahule. Ise ka ei usu, et veel sügisel tundus mõte jõusaalist üsna tüütu kohustus ja nüüd käin seal paaegu iga päev vabatahtlikult. Tegelikult tahaks rohkem õues liikuda, aga ilmad on ka sellised nagu nad on…eks võimalusi on, aga pigem jääb motivatsioonist puudu. Järgmine nädal toob lõpetamise ja suurel hulgal muid pidustusi ehk trenn jääb ilmselt natuke tahaplaanile, aga suve peab nautima ka ikka. Küll sügisel jõuab jälle korralik olla.\nEsmaspäev: Otsustasin jalatreeningu jälle Lõunakeskuses teha ja tulemuseks oli üks väga korralik jõusaalis rassimine. Inimesi oli vähe ja õhku palju – mida veel tahta?\nTeisipäev: Käisin üle mõne aja taas Egle combatis ja oli see vast trenn. Uut kava veel polnud, kuid selle eest oli Egle miksinud kokku väga palju erinevaid kavasid, mis andsid jalgadele ikka korralikult valu. Lõppu tegime tavalise kõhulihaste asemel hoopis Sally planking väljakutset. Mõtlesin, et peaks hakkama seda ca kolm korda nädalas ise kodus tegema hommikuit nagu varem tegin planku – nt iga nädal natuke pikemalt. Sama loo järgi on youtubes peaaegu igale kehaosale väljakutseid. Pärast combatit olin päris soe ja tegin lisaks seljatreeningu jõusaalis, millega jäin väga rahule. Kui vahepeal hakkas motivatsioon natuke kaduma, siis nüüd olen vist jälle rajale tagasi saanud.\nKolmapäev: Hommikul läks uni ära juba enne kella 6, mistõttu trenni ajaks olin juba üsna väsinud. Väike liigutamine äratas jälle üles ning tehtud sai üsna korralik trenn rinnale ja triitsepsile. Minu heameeleks on ka kesklinna klubisse külmkapi moodi asi pandud, et jooki jahedas hoida saaks. Suvel palavate ilmadega kahtlemata väga vajalik.\nSalat: salatilehed, kurk, spargel, soolalõhe, punane sibul, avokaado, keedumuna, kõrvitsaseemned, oliivõli, sool, sidrunipipar\nNeljapäeval ja reedel treenisin jälle Tallinnas. Kuna oleme mõlemad hetkel autota ja jalamehed, on trenni minek ja tulek ikka paras naljanumber olnud. Kuigi kõige lähem Myfitnessi klubi minu kodule on Rocca, on sinna sõitmine bussiga ikka tõeline peavalu. Siiski meeldib mulle seal kõige rohkem ja kõik asjad on juba tuttavad. Neljapäeval näiteks kulus mul koju tulekuks umbes 1.5 h, mis sisaldas paduka käes ekslemist kuskil Õismäe majade vahel ja kolme erineva bussiga sõitu. Kui koju lõpuks jõudsin, olin läbi vettinud nagu nuustik. Minu õnnetuseks oli iphone aku ka tühi ja google maps aidata ei saanud. Reedel läks küll natuke paremini, aga siiski kulus mineku peale üle tunni, tagasi tulekuga tegin rekordi – 35 minutit. Trennid olid iseenesest väga head ning samad näod vaatasid saalides vastu, kes talvelgi. Ka minu “õpetlane” oli taaskord platsis. Õnneks pääsesin tema nõuannetest seekord, kuna ta oli endale uued “õpilased” leidnud, keda juhendada ja nalja visata. Siiski pommitas mind küsimustega üks Soomes mängiv jäähoki mees, kes pidas mind kergejõustliklaseks ning arvas, et ma võiks temaga ikkagi jäätis sööma minna. Seekord peab siiski üksi seda tegema.\nLaupäev: Plaanisin endale rühmatreeningute päeva ehk läksin Virusse Merje Grit Strenghti ja Bodypumpi. Uus Griti kava oli päris korralik ja kätekõverdusi oli küll ikka VÄGA palju. Pärast bodypumpi lõid õlad küll tantsu ja rammestus oli terves kehas. Kuigi Merje alati hoiatab Griti lihasvalude eest, siis mina neid küll kogenud pole. Seekord mõtlesin küll, et pühapäeval ilmselt liigutada ei saa, aga ei midagi.\nPühapäev: Puhkepäev ja nautisin seda täiel rinnal. Ometi üks natukenegi ilus ja päikseline ilm. Käisime sõbranna ja Siimuga Telliskivi Loomelinnakus Tänavatoidufestivalil. Proovisin gluteiinivaba gurmeeburgerit, mis oli täpselt midagi minu maitsele (Siim muidugi arvas täiesti vastupidist) ja La Muu rabarberijäätis – super värske ja suvine jäätis. Pärast natuke jalutasime rannas ja jälle Tartu poole tagasi – see marsruut on küll mul juba selge.\nTänane burger – pilt ja autor pärinevad lehelt https://www.facebook.com/RaudneTervis\nPostitatud Jõusaal, Trenn, Trenninädal\nNext ›#100blogipäeva (1/100) – iga lõpp on millegi uue algus\n2 kommentaari “Nädala kokkuvõte 09.06-15.06”\njuuni 20, 2014, 3:37 p.l.\nEhk on siit läbi käinud varem, aga hetkel ei tule meelde, kuigi olen püsilugeja… aga, tahtsin teada, kas sul mingi arvestus ka, et palju sa nt kaloreid sealhulgas makrosid tarbid? Et, mis vahekorras need on. Kulutad sa kindlasti väga palju, aga palju sa siis süüa saad, sest vorm ju hea.\njuuni 20, 2014, 8:12 p.l.\nMa pole sellest siin väga põhjalikult kirjutanud jah. Täpset kalorite arvestust ma ei ole pidanud – usun, et kokku söön kuskil 2300 kcal, aga eks oleneb ka päevast. Kindlat makrode suhet ma ei tea – üritan hoida oma menüü üsna valgurikka, et soodustada lihaste kasvu ning seetõttu proovin iga toidukorra juurde süüa kindlasti midagi valgulist. Samuti söön tavaliselt suurema osa päevastest süsivesikutest hommikul või päeva esimeses pooles. Õhtuti pigem rohkem valgurikas. Tegelikult tegin paar kuud tagasi endale toitumisanalüüsi – siis oli suhe umbes: 45% süsivesik, 35% valk ja 20% rasv. Praegu olen natuke ehk muutnud enda toitumist, aga usun, et makrode suhe on tegelikult ikkagi midagi sarnast.


Unustamatu seiklus Lõunakeskuse seiklusapargis | Kingitus.ee\nEesti suurim siseseikluspark!\nLõuna-Eesti suurimas kaubanduskeskuses on Sind ootamas suurim siseseikluspark Lõunakeskuse uisuplatsi kohal. Rajad paiknevad ühel tasapinnal 10 meetri kõrgusel, mis paneb proovile kindlasti nii mõnegi seikleja kõrgustaluvuse. Seiklusradade alla on paigaldatud turvavõrk, tänu millele tunduvad seiklusrajad justkui omaette maailm.\nOodatud on nii esmakordseid ronijaid, kui ka kõiki teised seiklejad. Kohtumiseni maa ja taeva vahel!\nMida kingitus sisaldab? Lõunakeskuse seikluspargi pääse, mis hõlmab kolme erineva raskusastmega rada, millel kokku üle 30 elemendi ja mille krooniks õhusõit üle uisuväljaku. Igalt platvormilt on võimalik valida endale sobiv suund.\nLoe ka elamuse kohta meie blogist!\nVanuse piirangut seiklusaprgis ei ole ning oodatud on kõik seiklejad alates 110cm kuni 110 kg.\nRingtee 75, Tartu. Sissepääs kaubanduskeskuse 3 uksest.


Kirjeldus: Kõristi – ideaalne esimene mänguasi, kuna see on kerge, mugav ja sellel on ümarad küljed. Mänguasja läbipaistvad osad sisaldavad väikeseid värvilisi elemente.Sobib lastele sünnist alates...\nKirjeldus: Kõristi – ideaalne esimene mänguasi, kuna see on kerge, mugav ja sellel on ümarad küljed. Mänguasja läbipaistvad osad sisaldavad väikeseid värvilisi elemente. Sobib lastele sünnist alates...\nSummer Infant 064368 Slumber Buddies öölamp-projektor\nMuusikaga öölamp-projektor on vahva mänguasi. Meeldivate meloodiatega öölamp valmistab last ette ööuneks. Sobib kasutamiseks sünnist alates. 30-minutiline taimer. Võimalik reguleerida heli tugevust. Kolm vahelduvat öövalguse värvi - sinine, punane, ..\nSummer Infant 068861 Slumber Buddies öölamp-projektor\nMuusikaga öölamp-projektor on vahva mänguasi. Meeldivate meloodiatega öölamp valmistab last ette ööuneks. Sobib kasutamiseks sünnist alates. 30-minutiline taimer. Võimalik reguleerida heli tugevust.Kolm vahelduvat öövalguse värvi - sinine, punane, ko..\nFisher Price FDC58 Pehme riputatav mänguasi\nKirjeldus:Pehme mänguasi on valmistatud erinevatest materjalidest, erineva faktuuri ja mustritega, mis esialgu arendavad lapse nägemisoskust ning hiljem ka sensoorseid oskusi. Lisaks on elevandil küljes mänguasjad ja kõristi. Mänguasi on pehme, katsu..\nKirjeldus:Pehme arendav raamat, mis sisaldab erinevaid tekstuure. Selles on närimiseks mõeldud osa, peegel, erksad värvid. Aitab arendada lapse kujutlusvõimet. Aitab õppida numbreid. Mänguasi aitab kaasa peenmotoorika arendamisele.Sobib lastele alate..\nKirjeldus:Pehme mänguasi on valmistatud erinevatest materjalidest, erineva faktuuri ja mustritega, mis esialgu arendavad lapse nägemisoskust ning hiljem ka sensoorseid oskusi. Lisaks on laisklooma küljes mänguasjad. Mänguasi on pehme, katsudes meeldi..


Hoiukontod - Answers to your money questions\nTähtsus a säästuarve on kergesti tähelepanuta jäetud. A kontrollin kontot on teie rahanduse tööhobune. Teie otsesed hoiused, pangakaardid ja automaatse maksega arvelduskontod on tõenäoliselt ühendatud teie arvelduskontoga. Võite tunda, et säästud on paremini paigutatud investeeringutesse, kus ne...\nIndividuaalne arenduskonto (IDA) on ainulaadne säästukonto, mille eesmärk on aidata madalama sissetulekuga klientidel saavutada rahaline sõltumatus. IDA-d pakuvad säästjatele regulaarset intressimakset pluss sobitatud sissemaksed iga hoiustatud dollari eest. Samuti õpetavad nad osalejatele sääst...\nKeskmine lühiajalise kokkuhoiu tulu USA -s\nEnamasti ei saa inimesed oma lühiajaliste säästude jaoks üldse raha ja kui nad seda teevad, on see parimal juhul väike. Kui panete oma raha hoiukontole, võite enamikul juhtudel eeldada, et teenite väga vähe. Tegur sisse inflatsioon ja tegelikult kaotate enamikul juhtudel raha. Selles artiklis ...\nKuidas valida parim hoiukonto pärast intressimäärade tõusu\nAasta novembriks oli Föderaalreserv kolm korda intresse tõstnud. See tähendab seda hoiukonto intressimäärad lähevad ka üles. Seega võib olla hea mõte osta hoiukontolt parimat pakkumist nii oma pangas kui ka teistes asutustes. Alloleval graafikul on näidatud hoiukonto keskmised intressimäärad mi...\nMis on jõuluklubi konto?\nJõuluklubi konto on puhkusekulutustele pühendatud säästukonto. Sellel on lühike eluiga, tavaliselt alla ühe aasta. Jõuluklubi kontot saate kasutada oma säästude automatiseerimiseks ja pühadeperioodist rahalise stressi leevendamiseks. Vaatame lähemalt, mis on jõuluklubi konto ja kuidas see toimi...\nMis on mikrosäästukontod?\nMikrosäästukontod on hoiukontod, mis julgustavad inimesi säästma väiksemate sammudega. Erinevus traditsioonilistest hoiukontodest on nende kontode eesmärk kõrvaldada takistused, mis muudavad raha säästmise mõne jaoks keeruliseks. Siin on lähemalt, kuidas mikrosäästukontod ja rakendused töötavad...\nKallis Kristin, Olen lõpuks jõudnud oma elus kohta, kus mu säästukonto tundub tõesti jõuline ja mu vanemad on maininud, et peaksin hakkama uurima muid võimalusi, et tagada oma huvi maksimeerimine. Olen sellest nii rabatud ja hirmutatud – millised on minu muud võimalused? Ma ei tunne end valmis...\nAstmelise intressimääraga kontod on hoiusekontod, mis maksavad erinevatel bilansitasemetel erinevat intressimäära. Tavaliselt, mida suurem on teie saldo, seda kõrgemat intressimäära võite teenida. Hoiustel võib olla maksimaalne intressimäär. Mitmetasandilise intressimääraga kontode mõistmine on...\nAasta novembriks oli Föderaalreserv kolm korda intresse tõstnud. See tähendab seda hoiukonto int...\nJõuluklubi konto on puhkusekulutustele pühendatud säästukonto. Sellel on lühike eluiga, tavalise...\nMikrosäästukontod on hoiukontod, mis julgustavad inimesi säästma väiksemate sammudega. Erinevus ...\nMis on krediidi privaatsusnumber (CPN)?\nRohelistesse võlakirjadesse investeerimise eelised\nIntervallifondidesse investeerimise plussid ja miinused


Презентация на тему: "Uuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi lai kursus.". Скачать бесплатно и без регистрации.\nUuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi lai kursus. - презентация\nПрезентация была опубликована 5 лет назад пользователемIrina Korabljova\nПрезентация на тему: " Uuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi lai kursus." — Транскрипт:\n1 Uuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi lai kursus\n2 2 Muutused Kursuste arv 2002.a. – 9, nüüd – 14 Lisandunud on uued (vanad) teemad Muutused teemade käsitluslaadis (sügavuses) Faktide tundmiselt arusaamise tasemele (tuletab, selgitab, tõestab)\n3 3 Reaalarvud. Võrrandid. Võrratused. Kehtivas ainekavas Uues kavas on sellest saanud umbes 2,7 kursust: 1.Avaldised ja arvuhulgad (I kursus) 2.Võrrandid ja võrrandisüsteemid (II kursus) 3.Võrratused. Trigonomeetria I (III kursus) Lisandus kahendsüsteem; ratsionaalavaldised on lihtsamad, kuid nendega on põhikoolis ka vähe tegeldud; kuupide valemid vastavad heale ja väga heale tasemele; murdvõrrandit ja sellega seotud tekstülesandeid käsitletakse esmakordselt; muutujat sisaldavate võrratustega tegeldakse esmakordselt.\n4 4 Trigonomeetria (III ja IV kursus) Uues ainekavas võrreldes vanaga umbes 1,3 kursust. Põhikoolis ei käsitleta enam trigonomeetria põhiseoseid, siinuse, koosinuse ja tangensi väärtuse järgi nurga leidmist. Ei käsitleta poolnurka ja summa teisendamist korrutiseks. Lihtsustamisülesanded on vähem keerukad. Rohkem on elulisi ülesandeid. Õpilane peab defineerima (mistahes nurga trigonomeetrilised funktsioonid), tuletama (seosed, kahekordse nurga valemid), tõestama (siinus- ja koosinusteoreem).\n5 5 Vektor tasandil. Joone võrrand. (V kursus) Sisu võrreldes eelneva ainekavaga sama, rohkem tähelepanu tuleb pöörata asjast arusaamisele.\n6 6 Tõenäosus, statistika (VI kursus) Senisest enam toetutakse arvutamisel arvutiprogrammide kasutamisele. Juurde on tulnud valimi järgi üldkogumi keskmise usalduspiirkonna leidmine. Lõiming teiste ainetega, läbivad teemad.\n7 7 Funktsioonid I. Arvjadad. (VII kursus) Võrreldes varasema funktsioonide kursusega on lisandunud liitfunktsiooni mõiste (lihtsamate funktsioonide kaudu). Õpilane tuletab jadadega seotud valemid. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata graafiliselt esitatud funktsioonide omaduste lugemisele. Piirväärtuse mõiste visualiseerimiseks kasutada arvutit.\n8 8 Funktsioonid II (VIII kursus) Uues kavas kuuluvad antud kursusesse eksponent- ja logaritmfunktsioon ning nendega seonduv. Liitprotsendilise kasvamise ja kahanemise juures lahendada ülesandeid laenude ja intresside kohta.\n9 9 Funktsioonid II (VIII kursus) Logaritmvõrratuste lahendamine tugineb logaritmi definitsioonile ja graafikule. Logaritmi mõiste ja logaritmimise reeglid võib esitada enne logaritmfunktsiooni käsitlemist. Logaritmvõrrandi lahendamisel on laeks ruutvõrrandiks taandamine, tegurdamisvõte, aluse vahetus.\n10 10 Funktsiooni piirväärtus ja tuletis (IX kursus) Uues õppekavas on piirväärtuse ja tuletise teema jagatud kahte kursusesse (kokku umbes 1,5 kursust) ja lisatud trigonomeetrilised funktsioonid. Trigonomeetrias: õpilane selgitab perioodilisuse mõistet; joonestab siinus-, koosinus- ja tangensfunktsiooni graafikuid ning loeb sealt funktsioonide omadusi; leiab lihtsamate võrrandite üldlahendeid ja erilahendeid antud piirkonnas; lahendab lihtsamaid võrratusi. Selles kursuses omandab õpilane piirväärtuse ja tuletise leidmise oskuse (sh lihtsamad liitf-nid) ja tuletab funktsioonide summa, vahe, korrutise ja jagatise tuletise leidmise eeskirjad.\n11 11 Tuletise rakendused (X kursus) Eelmises kursuses omandati tuletise leidmise oskus, selles kursuses rakendatakse tuletist puutuja võrrandi leidmisel, funktsiooni uurimisel, ekstreemumülesannete lahendamisel. Lisanduvad (võrreldes eelmise kavaga) funktsiooni kumerus, nõgusus, käänupunkt, suurim ja vähim väärtus lõigul.\n12 12 Integraal. Planimeetria kordamine (XI kursus) Täiesti uus kursus (võrreldes 2002.a.-ga) Integraali osas võib eeskujuks võtta varasemat ainekava, kuid vältida tuleb liigset keerukust. Integraale leitakse tabeli, integraali omaduste ja muutuja vahetuse (argumendiks lineaarfunktsioon) abil. Integraali abil leitakse kahe kõveraga piiratud tasandilise kujundi pindala ja lihtsama pöördkeha ruumala\n13 13 Integraal. Planimeetria kordamine (XI kursus) Geomeetria on põhikooli kordav (kolmnurgad ja nendega seonduvad mõisted, hulknurgad, nelinurgad, ringjoon ja temaga seonduv). Suurem rõhk on tõestusülesannetel. Soovitav on laiendada kolmnurga pindala leidmise võimalusi.\n14 14 Geomeetria I (XII kursus) Varasemast stereomeetria kursusest on nüüdseks saanud 2 kursust. Selles kursuses on tegemist analüütilise käsitlusega. Kui ainekava eelmises variandis pidi õpilane oskama leida kahe punkti vahelist kaugust ruumis (vektori pikkust), siis nüüd peab ta koostama sirgete ja tasandite võrrandeid ruumis, kirjeldama sirgete, tasandite, sirge ja tasandi vastastikuseid asendeid (ka võrrandite abil), leidma nurka vektorite, sirgete, tasandite ning sirge ja tasandi vahel.\n15 15 Geomeetria II (XIII kursus) Geomeetria (stereomeetria) sünteetiline käsitlus Õpilane tuletab silindri, koonuse ja kera ruumala arvutamise valemi integraali abil. Erilist tähelepanu pöörata jooniste tegemisele (kehad ja nende lõiked tasandiga), seda ka IKT abil.\n16 16 Matemaatika rakendused, reaalsete protsesside uurimine (XIV kursus) Täiesti uus kursus Matemaatilise mudeli tähendus Nähtuse modelleerimise etapid\n17 17 Kordamine (XV kursus) Pole ainekavas ette nähtud Väga vajalik Iga normaalne kool saab selle vajalikkusest aru – eksam on ju kohustuslik Selle kursuse saavutamise eest tuleb hea seista (valikkursus?)\n18 Uuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi kitsas kursus\n19 19 Uus paradigma eesti koolimatemaatikas Kitsas kavas lähtutakse kahest põhiseisukohast: 1.võimaldab jätkata õpinguid aladel, kus matemaatikal ei ole olulist tähtsust ja seda ei õpetata iseseisva ainena; 2.eesmärk on õpetada aru saama matemaatikakeeles esitatud teabest, kasutada matemaatikat igapäevaelus esinevates olukordades, tagades sellega sotsiaalse toimetuleku. Õpetatakse kirjeldavalt ja näitlikustavalt, matemaatiliste väidete põhjendamine toetub intuitsioonile ning analoogiale.\n20 20 Kitsas kursus taotleb, et õpilane: saab aru matemaatika keeles esitatud teabest; tõlgendab erinevaid matemaatilise informatsiooni esituse viise; kasutab matemaatikat igapäevaelus esinevates olukordades; väärtustab matemaatikat, tunneb rõõmu matemaatikaga tegelemisest; arendab oma intuitsiooni, arutleb loogiliselt ja loovalt; kasutab matemaatilises tegevuses erinevaid teabeallikaid; kasutab arvutiprogramme matemaatika õppimisel.\n21 21 Arvuhulgad. Avaldised. Võrrandid ja võrratused. (I kursus) 2002.a. ainekavas on praktiliselt sama kursus, enamusel juhtudel kulutati selleks aga tunduvalt rohkem tunde. Ratsionaalavaldiste lihtsustamisega tegeldakse põhikoolis uue kava kohaselt minimaalselt. Avaldiste teisendamisoskus on aluseks kogu järgneva kursuse õppimisel. Keerukusastme näitena esitame siin järgmise:\n22 22 Arvuhulgad. Avaldised. Võrrandid ja võrratused. (I kursus) Juurtega tehted taandatakse tehetele astendajatega, näidatakse tehteid võrdsete juurijatega, juuravaldiste lihtsustamisel võib tugevamale klassile näidata a – b tegurdamist. Lineaar- ja ruutvõrrandeid lahendatakse kordavalt, murdvõrrand on täiesti uus ja nende keerukus peaks olema piiratud peamiselt tekstülesannete lahendamisel tekkivate võrranditega.\n23 23 Arvuhulgad. Avaldised. Võrrandid ja võrratused (I kursus) Võrratustega põhikoolis enam ei tegelda. Lineaarvõrratusi ja nende põhiomadusi tutvustavat laadi käsitlus esitatakse koos arvuhulkade kui võrratuste lahendite kujutamisega arvteljel, enne ruutvõrratuse ja võrratuste süsteemide juurde asumist süvendatakse lineaarvõrratuse käsitlust. Ruutvõrratuse lahendamine toimub vastavate paraboolide skitseerimise kaudu. Võrratussüsteemide lahendamisel on oluline kujutada nende lahendihulki arvteljel.\n24 24 Trigonomeetria (II kursus) Põhikooli lõpetaja 2 õpitulemust: 1)õpilane leiab taskuarvutil teravnurga trigonomeetriliste funktsioonide väärtusi; 2)trigonomeetriat kasutades leiab täisnurkse kolmnurga joonelemendid. Võrreldes varasema programmiga ei õpita enam II, III ja IV veerandi taandamisvalemeid, nurkade summa ja vahe trigonomeetrilisi funktsioone, kahekordse nurga funktsioone.\n25 25 Trigonomeetria (II kursus) Üleminekud radiaan- ja kraadimõõdu vahel on mõistlik korraldada võrdega. Õigeks loetakse nii kraadi- kui radiaanmõõdu kasutamine, nurga esitamisel ei ole kohustuslik selle väljendamine minutites ja sekundites. Nurga taandamine teravnurgale ei ole nõutav õpitulemus. Trigonomeetriliste funktsioonide graafikud konstrueeritakse arvutiprogrammi abil, graafikult loetakse määramis-, muutumis-, positiivsus- ja negatiivsuspiirkondi, nullkohti, etteantud argumendile vastavaid funktsiooni väärtusi ja vastupidi, vaadeldakse perioodilisust. LIHTSAD VÕRRANDID?\n26 26 Trigonomeetria (II kursus) Avaldiste teisendamisel tuleb piirduda põhiseoste ja abivalemite kasutamisega. Ringjoone kaare pikkust ja sektori pindala leitakse võrde abil. Kolmnurga pindala valem kahe külje ja nende vahelise nurga abil + selle rakendused. Siinusteoreem on soovitav tuletada, koosinusteoreem võetakse teadmiseks tõestuseta. Lahendada reaalsetest kontekstidest tulenevaid ülesandeid.\n27 27 Vektorid. Joone võrrand. (III kursus) Teemad on samad, mis praegu kehtivas ainekavas. Kõrvuti sirgete käsitsi skitseerimisega koordinaattasandil tuleb selleks kasutada ka arvutit. Erilist tähelepanu vajavad telgedega paralleelsete sirgete võrrandid. Koostatakse ringjoone võrrandit keskpunkti ja raadiuse järgi, joonestatakse parabooli ja ringjoont etteantud võrrandi järgi. Kahe joone lõikepunkte leitakse võrrandisüsteemi lahendamise teel. Algebralist lahendamist saatku kindlasti arvutijoonis (graafilise lahendamise tähtsustamine). NB! Esimeses kursuses võrrandisüsteemide lahendamisega eriti ei tegelda.\n28 28 Tõenäosus ja statistika (IV kursus) Kursus kannab väga suurt õppija isiksuse arendamise koormust ja on oma statistikaosaga üks olulisi vahendeid gümnaasiumi õppeprotsessi lõimimisel. Eelmisest ainekavast erinevalt piirdutakse sündmustega tehtavate tehete ning vastavate tõenäosuste arvutamisel sõltumatute sündmuste korrutisega ning välistavate sündmuste summaga. Eelmisest ainekavast erinevalt ei käsitleta variatsioone ja nende arvu leidmist.\n29 29 Tõenäosus ja statistika (IV kursus) Statistika teema käsitlemisel on vaja esitada võrreldes eelmise ainekavaga lisaks usalduspiiride, usaldusvahemiku (usalduspiirkonna), usaldus- ja olulisusnivoo mõisted. Usaldusvahemike leidmist illustreeritakse vaid ühe näitega - üldkogumi keskmise usaldusvahemiku leidmisega. Vastav arvutuslik aparatuur esitatakse valmiskujul. Ainekava näeb ette andmetöötluse projekti, mis realiseeritakse arvutiga (soovitatavalt koostöös mõne teise õppeainega). Eriti vajalik on otsida lõimimisvõimalusi teiste ainetega (loodusteadused, ühiskonnaõpetus, kehakultuur, inimeseõpetus jne.)\n30 30 Funktsioonid I (V kursus) Kursus on väga mahukas (senini õpitud funktsioonide kordamine, nende uurimisega seotud mõisted, astmefunktsioonid, logaritm- ja eksponentfunktsioon ning vastavad võrrandid, arkuse mõiste). Astmefunktsioonid juhul n = 1; 2; 3; -1; -2 Funktsioonide käsitlemise põhiliseks viisiks on nende arvutiga joonistatud graafikute lugemine.\n31 31 Funktsioonid I (V kursus) Koos eksponentfunktsiooni vaatlemisega on oluline osa liitprotsendilise muutumisega seotud majandus- ja rahandusülesannetel. Logaritm- ja eksponentfunktsiooni esitletakse pöördfunktsioonidena. Koos logaritmfunktsiooni vaatlemisega käsitletakse ka arvu logaritmi põhilisi omadusi. Lahendatakse lihtsamaid eksponent- ja logaritmvõrrandeid (kõrgeim tase – ruutvõrrandiks taandamine). Trigonomeetriliste võrrandite lahendamiseks tuuakse sisse arcsin m, arccos m ja arctan m mõisted.\n32 32 Funktsioonid II (VI kursus) Põhiteemad: 1.aritmeetiline ja geomeetriline jada 2.funktsiooni tuletis, selle kasutamine funktsiooni uurimisel ja ekstreemumülesannete lahendamisel Mõlema jada juures kasutatakse üldliikme valemit ja n esimese liikme summa valemit. Ei käsitleta jada piirväärtust ega hääbuvat geomeetrilist jada. Tuletise mõisteni jõutakse funktsiooni kasvu kiiruse vaatlemise kaudu (kui klassi tase võimaldab, võib funktsiooni tuletise mõisteni jõuda ka vanal tuttaval viisil – funktsiooni muudu ja argumendi muudu suhte piirväärtusena).\n33 33 Funktsioonid II (VI kursus) Ainekava kohaselt tutvutakse funktsiooni tuletise geomeetrilise tähendusega – joone puutuja tõus ja puutuja võrrand. Leitakse funktsioonide summa, vahe, korrutise ja jagatise tuletist; astme-, eksponent- ja logaritmfunktsiooni tuletist, funktsiooni teist tuletist. Leitakse lihtsamate funktsioonide nullkohad, positiivsus- ja negatiivsuspiirkonnad (kordavas plaanis), kasvamis- ja kahanemisvahemikud, maksimum- ja miinimumpunktid, nende järgi skitseeritakse funktsiooni graafik. Lahendatakse lihtsamaid ekstreemumülesandeid.\n34 34 Tasandilised kujundid. Integraal. (VII kursus) Kursuse esimene osa on mõeldud põhikoolis õpitud materjali kordamiseks ja süvendamiseks. Tasandiliste kujundite vaatlemine on ühtlasi ettevalmistuseks järgmise kursuse (stereomeetria) käsitlemisele. Tähelepanu pööratakse vaadeldavate kujundite ja kujundite klasside korrektsele defineerimisele. Kolmnurga pindala arvutamiseks lisandub Heroni valem. Hulknurkade pindalasid leitakse nende tükeldamisega neli- ja kolmnurkadeks. Rakendusliku sisuga ülesanded võiksid olla suunatud eelkõige funktsionaalse lugemisoskuse kujundamisele.\n35 35 Tasandilised kujundid. Integraal. (VII kursus) Integraali teema käsitlemine algab tuletise kordamisega. Algfunktsiooni mõisteni jõutakse konkreetsete näidete abil. Tuletise leidmise pöördtehtena leitakse astmefunktsiooni integraal ning vaadeldakse integraali omadusi (integraal summast ja vahest, konstandi toomine integraali märgi ette). Kursuse teises osas jõutakse integraali mõiste kaudu lihtsamate kõverate ja sirgetega piiratud kujundite pindala arvutamiseni. Kujundite pindala arvutamisel võiks taotletavaks õpitulemuseks olla funktsiooni graafiku, x-telje ning sirgete x = a ja x = b vahelise pinnatüki pindala arvutamise oskus.\n36 36 Stereomeetria (VIII kursus) Teemad on samad, mis hetkel kehtivas ainekavas, kuid natuke lihtsamal tasemel. 2 sirge vastastikused asendid, 2 tasandi vastastikused asendid, sirge ja tasandi vastastikused asendid – nende mõistmine on vajalik näiteks püramiidi juures. Eesmärgiks peaks olema kehade ja nende elementide äratundmise ja nimetamise oskus. Tähtis on kehade tasandilise kujutamise, skitseerimisoskuse saavutamisele tehtav töö. Kujundite lõigetest tasandiga vaadeldakse vaid lihtsamaid: tahkkeha tippe ja/või servi läbivaid, pöördkeha telg- ja ristlõikeid.\n37 37 Kordamine (IX kursus) Uues ainekavas pole kordavat kursust. Kuna aine lõpeb kohustusliku eksamiga, siis tuleb selle kursuse saamise eest hea seista (valikkursus?). Eksami väljatöötamisega hakatakse tegelema.\nСкачать бесплатно презентацию на тему "Uuest matemaatika ainekavast 2010 Gümnaasiumi lai kursus." в формате .ppt (PowerPoint)


Renault laiendab ajutise esirattaveo Optitrack ... - Autondus - Uudised - rasketehnika.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Renault laiendab ajutise esirattaveo Optitrack ...\nRenault laiendab ajutise esirattaveo Optitrack võimalike kasutajate hulka\t(1)\nRenault Trucks laiendas nende veoautode hulka, millele saab tellida lisatasu eest hüdraulilist esirattavedu pakkuvat süsteemi Optitrack.\nOptitrack on tellitav Renault veoautodele veoskeemidega 4x2, 6x2 ja 6x4. Esialgu pakuti süsteemi vaid veoskeemiga 4x2.\nReaalselt kujutab 2010. aastal debüteerinud Optitrack endast hüdraulilist nelikvedu. Tavaoludes esirattad ei vea, kuid kehvades teeoludes saab juht sisse lülitada käigukasti küljes oleva hüdropumba, mis toidab esirataste rummudes olevaid hüdromootoreid.\nNii suudab Optitrack'iga varustatud sõiduk liikuda ka kehval maastikul sarnaselt klassikalist esirattavedu omavale sõidukile. Küll on hüdraulilise süsteemi eeliseks väiksem kütusekulu, seda tänu väiksematele kadudele jõuülekandes ning tavalise esirattaveoga võrreldes kuni 500 kilo võrra väiksemale kaalule.\nOptitrack toimib kuni kiirusteni 25 kilomeetrit tunnis, seda nii edaspidi kui tagurpidi sõites. Süsteem on saadaval vaid kombinatsioonis automaatkäigukastiga Optidriver+ .\nSarnaseid lahendusi on testinud ja kasutanud ka Volvo ja MAN.\nSKUBA EESTI OÜ\t• 8. veebruar 2012 14:38\tEbasobiv kommentaar\nEksitav informatsioon: Esiteks, süsteem saadaval nii Optidriver+ (I-shift+ analoog) automaat- kui ka ZF-servoshift manuaalkäigukastiga. Teiseks, Optitrack'i erinevus MANi Hydrodrive'st on see, et süsteemi jõuväljavõte toimub motorist (Engine PTO)! Volvo seda süsteemi alles katsetab metsaveokitel, realsuses hetkel seda pakkub ainult MAN (Hydrodrive) ja Renault Trucks (Optitrack). Põhiline erinevus ongi see, et Renu puhul seda saab valida automaatkäigukastiga ning Optitrack kasutab jõuallika PTO't, sellega suurim valik käigukasti PTO'dest erinevate seadmete jaoks.


Lehekülg:Mahtra sõda 1902 Vilde.djvu/395 – Vikitekstid\nLehekülg:Mahtra sõda 1902 Vilde.djvu/395\n„Mina? Noh, ega kergendused mullegi köha teeks.“\nMõisasaks tõusis püsti ja astus Antsu ette.\n„Pane nüüd tähele, mis ma sulle ütlen, ja ütle seda ka teistele: Kõik orjus jääb Mahtra mõisas wana wiisi, senikaua kui teile käsku antakse, et uusi kontrahtisi tulete tegema. Teil põle ka wist kaua oodata, sest ma loodan, et meie maad juba Jaagupi-päewaks mõedetud saawad.… Mis teil muud weel rääkida on, seda rääkige opmannile; mina pean ära sõitma.“\nTa pööras mõne Saksa keeli sõnaga Rosenbergi poole; see ruttas uksest wälja ja hüüdis kutsarit, kes mõisa-õues hobuseid jalutas. Tõld sõitis sedamaid treppi. Ilma talitajat wõi wäljas paljaste peadega seiswaid mehi enam tähele panemata, andis mõisnik, jalg tõlla jalgraua peal, walitsejale weel mõne juhatuse, istus siis peale ja sõitis ära.\nSepa Ants oli waheajal wälja meeste juurde astunud, kuna opmann tuppa tagasi läks.\n„Ikke üks ja seesama — woata eest wõi woata takka,“ ütles talitaja peremeestele. „Ei taheta uutest kontrahtidest teadagi; orjus jääb ikke orjuseks.“\n„Mis ta sõnnikuweost reakis?“ küsis Arusepa peremees.\n„Peame wedama, mis muud!“\n„Raha eest wõi?“\n„Wõi raha eest!“ naeratas Ants mõrudalt. „Kui kiwid mõisa-õues raha oleks, siis ehk an-\n↑ Ametlikkude hallikate järele olla herra von Helffreich seda tähtaega nimetanud; Ants Tertsiuse ülestähendustes ei seisa sellest midagi.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Mahtra_sõda_1902_Vilde.djvu/395&oldid=50065"