Tudengite oma Silicon Valley - Hea Kodanik\nUudised Tudengite oma Silicon Valley\nTudengite oma Silicon Valley\nJoanna Kurvits 8. veebruar 2020\nHea Kodaniku talvenumbris küsisime vabaühendustelt ja aktiivsetelt kodanikelt üle Eesti, kas on elu väljaspool Tallinna. Lõuna-Eestisse maailma üliõpilaste keskuse loomisest kirjutas Joanna Kurvits Üliõpilaskonna Sihtasutusest.\nTartu on tuntud tudengilinnana. Alma mater’i ja suudlevate tudengite purskkaevu kõrval tegutseb Tartus suur hulk üliõpilasorganisatsioone – kokku üle 70. Mõned neist on juba üle sajandi vanad, mõni alles sel aastal tekkinud. Tuntumad ja vanemad on üliõpilasseltsid ja korporatsioonid oma värvide ja traditsioonidega, kuid tänaseks päevaks on pilt muutunud palju kirjumaks.\nEnamasti leiab iga suurema õppekava juurest erialaseltsi, milles üliõpilased saavad panustada eriala populariseerimisse, täiendada oma teadmisi või leida ühise huviga toetava kogukonna. Näiteks geograafe ühendav EGEA-Tartu (European Geography Association) korraldab koolides “Lahedat geograafiatundi”, EMÜ Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts populariseerib keskkonnasäästlikku tarbimist, Matemaatika-Informaatika Tudengiselts koordineerib mentorprogrammi, milles vanemad üliõpilased moodustavad toetavaid sõpruskondi esmaskursuslastele.\nSamuti kujundavad üliõpilaselu oluliselt üliõpilasesindused, kes oma kõrgkoolis tudengite huvide eest seisavad. Lisaks on ka tudengeid koondavaid ülelinnalisi organisatsioone, mis on oma sihi leidnud väljaspool ülikooli ja panustavad ühiskonda laiemalt, kaasates erinevate erialade ja ülikoolide tudengeid. Näiteks on väga paljud ettevõtlikud inimesed läbi käinud noortele rahvusvahelise praktika ja arenguvõimalusi leidva noorteorganisatsiooni AIESEC erinevatest haruorganisatsioonidest.\nSee ei ole kindlasti kokkusattumus, et nõnda väiksesse linna on nii palju organisatsioone tekkinud. Tartu on selleks väga soodne koht – linna suur eelis on selle kompaktsus ja märkimisväärne kõrgkoolide arv. See loob üliõpilastele võimaluse võtta tudengielust maksimum, liikuda kiiresti ühest kohast teise, suhelda ja teiste üliõpilastega päriselt kokku saada. Siin on head eeldused koostööks, mis suures linnas puuduvad. Tartu on arengumeelne tark linn, kus on idufirmasid, palju kultuurielu ja ka noori toetavad linnajuhid, kes arengule kätt ette ei pane. Ning kui liita juurde ka millegi suurema poole pürgivad ettevõtlikud tudengid, on uute organisatsioonide tekkimine lihtne.\nSoovist teha koostööd ja midagi suuremat on paari aastaga kasvanud Tartu tudengiorganisatsioonidest üks kogukond – OLE ROHKEM Tartu Tudengiorganisatsioonide Koostöövõrgustik, mis liidab nüüdseks 62 Tartu tudengiorganisatsiooni.\nOLE ROHKEM võrgustikuna unistame Tartust kui tudengite Silicon Valleyst, kuhu noored tulevad üle maailma kokku, et saada kõige arendavam kogemus. Unistame sellisest Tartust, mida teataks üle Eesti ja võib-olla isegi üle kogu maailma kui seda üht kohta, kus avastada oma potentsiaal ning siis see ka täies mahus realiseerida – et Tartu oleks parim koht, kus tõmmata käima omaenda muusikafestival, erialane filmiring, maailmamuutev teadusprojekt või oma esimene ettevõte.\nTartusse ülikooliharidust omandama tulles on lisaks akadeemilistele teadmistele sama oluline täiendada praktilisi oskusi, mille jaoks on parim esimene samm tudengiorganisatsiooni astumine. Tudengiorganisatsioonis saab noor aja jooksul aina vastutusrikkamaid ülesandeid, kuni hakkab organisatsiooni ise juhtima, liigub tööle Tartu startup-kogukonda, keskendub teadusele või loob uue organisatsiooni või ettevõtte. Tartus kui arenduslinnakus õpitakse ja arenetakse paar aastat intensiivselt, kuni liigutakse taas üle Eesti ja maailma laiali, et neid teadmisi ja oskusi ühiskonna hüvanguks tööle panna.\nTudengiorganisatsioonide juhid näevad, et parim viis õppida ja areneda on teha seda üheskoos. Selle toetamiseks korraldab Üliõpilaskonna Sihtasutus võrgustikule juba mitmendat aastat organisatsioone toetavat OLE ROHKEM arenguprogrammi, mis annab oskused, motivatsiooni ja mentorid, et organisatsiooni arengueesmärke saavutada. Liikmesorganisatsioonid saavad kokku ühistel konverentsidel, koos tähistatakse jõule ning arutletakse tuleviku ja võrgustiku arengu üle ümarlaudadel. Tunnustamiseks on meil oma OLE ROHKEM auhinnad.\nKõike siduv bränd OLE ROHKEM innustab noort olema rohkem kui lihtsalt tudeng ja liituma tudengiorganisatsioonidega. Selle loosungi all koordineerivad tudengiorganisatsioonid septembris ühisvärbamist. Koos korraldatakse tudengimessi ja info kõikidest organisatsioonidest koondatakse ühtsesse andmebaasi. Vastupidi levinud arvamusele ei pea noor võtma enda õlgadele järjest rohkem kohustusi, vaid oluline on oma arenguteed mõtestatult käia ning ka oma tervise ja heaolu eest hoolitseda.\nVõrgustikku ja kõiki sellega seotud tegevusi toetab ja korraldab Üliõpilaskonna Sihtasutus (ÜKSA), mis keskendub Tartust arendavaima keskkonna loomisele tudengiorganisatsioonide arendamise ja nendesse kuulumise populariseerimise kaudu. Võrgustiku OLE ROHKEM ja ÜKSA suhe toimib veidi teistmoodi kui tavapärastes võrgustikes. ÜKSA ei tegutse päriselt huvikaitse- või esindusorganisatsioonina, vaid tegeleb arenguvõimaluste loomisega tudengiorganisatsioonidele. Aitame küll liikmesorganisatsioonide häält kuuldavaks teha ja koostööd koordineerida, kuid seisukohti võrgustikule ise ei loo.\nNäiteks on ümarlaual, võrgustiku otsustuskogus, ÜKSA-l võrdne hääl teiste organisatsioonidega. See tähendab, et iga organisatsioon võib teha ettepaneku, mida võrgustikus teha ja kuidas seda ellu viia. Kuna ÜKSA siht on Tartu tudengiorganisatsioone arendada, on võrgustiku haldamise vastutus ja usaldus liikmesorganisatsioonide poolt ÜKSA-le antud. Võrgustik ei saa mõjutada ÜKSA siseasju, nagu liikmeskond, juhatus ja eelarve, kuid neil on võimalus igat elluviidavat projekti ja tegevust oluliselt mõjutada. Samuti käib tagasisidestamine iga võrgustikku toetava tegevuse järel. Kui ÜKSA tudengiorganisatsioone toetavate tegevustega organisatsioonide endi soove ja huvisid ei arvestaks, ei oleks lihtsalt kedagi, kellele tegevusi korraldada. See on loonud meile võrgustiku, kus pole ebavajalikke protsesse, kuid mille areng lähtub otseselt liikmeskonna vajadustest.\nOLE ROHKEM võrgustik toimib nagu paljud teised väikesed kogukonnad Tartus. Nii on kujunenud Tartusse suur startup-kogukond sTARTUp Day eestvedamisel, Tartu linna noorsootöökeskuste koostöö ja palju muudki. Ka ajalugu näitab, et Tartus on alati olnud omad eelised – on ju siia loodud Eesti esimene ülikool ja siin sündinud laulupidu. Tartus on võrdlemisi väikesel pinnal erakordselt palju arengumeelseid ettevõtlikke haritud ja suurte unistustega inimesi, mis teeb suurte asjade elluviimise kordades lihtsamaks. Sellest tulenevalt on ilmselge, et Tartu väärib Euroopa kultuuripealinna tiitlit, mille Tartu linna suurelt unistavad kogukonnad ongi koju toonud. Kui 2024. aasta programmi raames kõik need kogukonnad kokku tuua, võib Tartus sündida miskit, mida kuskil maailmas veel varem nähtud pole.


PÖFF | Mustvalge draama "Inimene ja pilv" õpetab õnne leidma ka kõige veidramast kohast - Kinoveeb\nPÖFF | Mustvalge draama "Inimene ja pilv" õpetab õnne leidma ka kõige veidramast kohast\n"Inimene ja pilv"\nMultitalentne India debüütlavastaja Abhinandan Banerjee sukeldub pea ees ja silmad kinni filmimaailma, kus koheselt läheb filosoofilistesse sügavustesse, milleni iga kinosõber ei ulatu. Sügavamõtteline ja stiilselt mustvalge mustriga aus võte India tavakodaniku elust, kus ühiskondlik surve ja eluvalikud on viinud surnud punkti. Kohati armutu ülevaade India linnast, eluolust ja -korraldusest on silmaringi värskendav meeldetuletus, et vabadused ei ole üheti mõistetavad. Üksluine rutiinivangistus on teinud ühest koos liikumisvõimetu isaga elavast mehest inimvare õnne ja lootuse otsingul, kus äkki taevasse tekkiv pilv muutub tema parimaks sõbraks.\nManik on üksildane keskealine mees, kes elab küll koos isaga, kuid nad ta ei suhtle omavahel. Tema elamise sisuks on hoopis taimed ja sipelgad, mille eest ta hoolitseb, lisaks veel ämblik ja sisalik. Kuid siis toimub mehe tuhmis elus muutus: ta märkab taevas pilve, mis justkui saadaks teda kogu aeg. Elu omandab uue, tema jaoks senitundmatu väärtuse. Kas see on sõprus või hoopis armastus? Ilusa pildiga ja lavastuslikult algusest lõpuni väljapeetud stiiliga lugu inimese üksindusest linnas. Filmis on osavalt kokku viidud reaalsus ja südamlik sürrealistlik poeesia, mis tekitab mõtiskluse tunnetest elusa ja elutu vahel.\nEi hakka teesklema, et tajun antud narratiivi iga väiksemat detaili ja nüanssi. Aeglase tempoga kulgev õnneotsing ütleb asju tihti otse, kuid siis kastab märjaks jälle sümbolismiga. Seega see on ideaalne seiklus introvertidele, kellele meeldib elada oma peas, mõlgutada neid igavesti ringlevaid mõtteid, vaadates puulehti või roomavat päevakoera. Neile inimestele, kes elavad lõputus neutraalses olekus, leides momendiks või kaheks õnne mõnes ootamatus pisiasjas nagu ainult temale volditud salvrätik või väikene naeratus võõralt inimeselt. Ülerahvastatud ühiskonnas oleme kõik ainult statistika, seega tähelepanu vajav hing võtab mida pakutakse – olgu selleks siis pilv taevas või midagi muud.\nMustas ja valges maailmas elav Manik on hästi kirjutatud karakter, keda on nauding avastada. Esimene kolmandik on veidi aeglasem kui ootuspärane, kuid teine ja kolmas osa teevad kõik tagasi. Leiame tasakaalu. Maniku soov hoolitseda taimede eest on andnud talle kontakti keskkonna ja päikesega ning iga päev kaasas olev vihmavari kannab endas lootust, et peagi saabub vihm. Ta on harjunud juba taevasse vaatama, kuid ühel päeval vaatab taevas vastu. See väikene müstiline ja uudishimulik pilv on ainult tema jaoks, mida keegi teine ei näe, olles sümbol millegi isikliku jaoks, mida inimene ise tunneb ja teistele ainult kirjeldada saab.\nPeale pilvega tutvumist mehe elu muutub. Varem olnud kõikidele lükata ja tõmmata, elu hammasratastest kõrvale jäänud (sest nii tähtsusetu) narr on nüüd äkitselt täis positiivsust. Nüüd kastab ennast vihmaveega või annab ennast sellele täiesti üle. Elul on äkki rohkem võimalusi ja tagasilöögid enam ei häiri, sest kõigel on äkiline kõrgem eesmärk. Võime siit otsida religiooniga seoseid, kuid pigem on pilve puhul tegemist eneseleidmisega ja eluga leppimisega. Enda vabaks andmine. "Inimene ja pilv" on nauditav eneseotsingu draama, mis tuletab meelde õnne leidmist lihtsatest asjadest. Nagu see salapärane pilv on Maliku jaoks, siis see film on publiku jaoks – igaüks meist näeb seda omamoodi.


Kuidas olla sitapea kolmes lihtsas etapis 2019\nSest olla korralik inimene on nii põhiline.\nKogu selle mõistuse poole liikumise kaudu on sitapead suremas tõug. See ei pea olema nii. Mängu üles seadmine ja sitapea täis laskmine on üsna lihtne. Miks? Sest teil on ainult üks inimene, kellele peate keskenduma: TEIE! Nii lihtne.\nLõppude lõpuks olete TE kõigi aegade tähtsaim inimene.\nÄrge lubage teistel inimestel teie päikest varastata ja pange tundma, et see pole õige, et "hoidke seda tõelisena". Raputage asju natuke!\n1. samm: olge nimede vastu tõesti halb\nEi ole paremat viisi inimestega selgelt suhelda, et te lihtsalt ei hooli, kui unustada nende nimi. See võib osutuda keeruliseks, kuna pole tõelist teaduslikku tõendit selle kohta, et inimesed on eelsoodumusega mitte mäletama, kes keegi on. Korralikud inimesed võivad seda teada. Need tõmblused on siin vaenlane.\nSee on lihtsalt see, et kellegi nime mäletamine võtab vaeva ja kellel on aega selle jama jaoks? Kas mul on õigus?\nSelle sammu lõpuleviimine võtab tegelikult vähe vaeva. Järgmine kord, kui keegi tuleb teie juurde ja tutvustab ennast, hakake kohe mõtlema millelegi muule. Ma mõtlen, et täiesti ruumi on. See on nagu täiskasvanutele mõeldud versioon, kus sõrmed pannakse kõrvu ja lauldakse “Maarja oli väike lammas”. See saab töö tehtud.\nLisakülluse saamiseks lõpetage lihtsalt minut, kui nad oma nime ütlevad. Pange oma käsi püsti, öeldes juhuslikult: „Uhh! Mul on nimedega nii halb olla. ”Rõhutamiseks võite lisada silmaringi.\n2. samm: tõrjuge oma viha välja\nSee on võti, kui soovite oma oskusi tõeliselt viimistleda abielutegevuse alal. Esimene asi, mida peate tegema, on leida midagi tõeliselt naeruväärset, et tõeliselt ärrituda. See ei tohiks olla nii raske, isegi kui olete algtaseme sitapea.\nOletame näiteks, et kaotasite telefoni. Võtsite eile õhtul Lyfti koju ja jätsite selle autosse. Nüüd peate järgmised kolm tundi üle elama, kuni see laisk perse Lyfti juht tõuseb üles ja kohtub teiega omal ajal, et teile telefon kätte saada. Nii ebamugav. Sina. On. Vihane.\nSee viha peab kuskile minema! Tõrjume see ära?\nMinge toidupoodi ja haarake paar eset. Võtke kindlasti kinni digitaalse kupongiga midagi, millel on allahindlus, mida te ei saa alla laadida. Kassasse jõudes viige kassat sisse, kes ei saa teile allahindlust anda. See on KÕIK nende süü, et te ei saa 0,35 dollarit kokku hoida. Jumala armastuse eest!\nHoidke kogu liini kinni, kuni te neid kirute. Öelge neile kindlasti, et nad on sama rumalad kui nende kupongipoliitika ja et nad skaneerivad kogu oma aja purgisuppe, sest nad on nii lollid. Boonuspunktid, kui paned nad nutma.\n3. samm: olge lihtsalt aus\nKas teadsite, et võite igal ajal öelda ükskõik, mida soovite kellelegi, ilma et tema tundeid absoluutselt arvestataks? See on tõsi! See on käkitegu!\nAeg-ajalt võivad tundlikud inimesed teie öeldu pärast solvuda. Võite nende tundeid riivata. Vahet pole. Ärge häirige sellest. Kõigil on õigus teie arvamusele.\nSee on täiesti korras, kui jätkate oma väitega „Olen lihtsalt aus”. See on nagu emotsionaalne Windex. Pühib lihtsalt kõik puhtaks.\nInimesed ei saa pidada teid vastutavaks selle eest, kuidas te neid solvasite, nende elu, perekonda, koera või tööd. Sa ütled seda otse. Pidage meeles, kui teie 4. klassi õpetaja ütles teile, et ausus on parim poliitika? Minge sellega kaasa.\nNendest sammudest hoolimata on ka mitmel muul viisil kiiresti sitapeaks saamine, mida ma pole jaganud, kuna need lihtsalt ei vaja selgitust. Nende hulka kuulub (kuid mitte ainult): kutsikate löömine, kogu aeg õige olemine, ostukorvi mitte sobivasse kohta tagastamine, hilinenud ilmumine ja 2014. aasta Honda Accordi tahtlik parkimine kahte parkimiskohta.\nKui vaadata ringi, on võimalusi palju. Teie teekond algab sügava hingetõmbega ja enda öelmisega: „Täna. Täna olen sitapea. ”Minge edasi.\n* Kui teile see meeldis, siis tõenäoliselt vihkate neid lugusid. See on okei, sitapea.\nkuidas jaapani keeles valjusti öeldakuidas hiilida välja, kui vanemad on ärkvelkuidas närbumist lõksu tõmmatafallout 4 kuidas asunikke teistesse asulatesse saataskyrim kuidas tuuleklaasi saadakuidas valmistada metallist kindaidkuidas leida madalamat kolmnurkmaatriksitkuidas minu freekaameratel raha teenida\nEnesejuhtimine: kuidas õppida olema enda mentorKuidas muuta teiste inimeste halba käitumist4-etapilise prokrastinatsiooni peatamineKuidas peatada enese SabotagingKuidas leida oma kirjanduskogukond (ja miks peaksite seda tegema)Kuidas luua DIY kirjutamispraktikaKuidas juhtida tahtlikku unistamist rahuldava elu jaoksKuidas voodis hea olla


Garderoobilahendused – lihtsam tellida kui iialgi varem - V-Disain\nGarderoobilahendused – lihtsam tellida kui iialgi varem\nGarderoobilahendused võivad olla mingil kujul mõttes igal uuel koduomanikul või perelisa ootajal. Riideid muudkui tuleb ja vahetub ning kõik üleliigsed esemed tuleb kuskile ära paigutada seniks kuni nad kasutuses pole. Õnneks salongi poole pöördumine lisavaeva ei tähenda, sest:\nprofessionaalne sisustussalong tuleb (eri-)soovidele vastu,\naitab klienti garderoobi muretsemise ükskõik millisel sammul,\nteeb tellimise ja paigaldamise mugavaks.\nElus toimub nii palju, et suurte plaanide tegemine võib olla väsitav. Vähemalt panipaiga planeerimisel võime meie appi tulla.\nTeeks äkki ise kapi?\nIsetehtud kapid võivad olla odavamad; kuid et küündida salongi kvaliteedini, peab olema meister. Isetehtu võib olla ka omada ka riske, kuna kogenematu paigaldamisega võib ära rikkuda seina ja sisu ehitus ei pruugi arvestada esemeid kulutavate faktoritega.\nProfessionaalide väljapakutud garderoobilahendused on aga kindla peale minek, kui eesmärk on leida personaalne usaldusväärne versioon asjade hoiustamiseks. Samuti on saadaval vägagi erineva välimusega viimistlusvõimalused.\nMeie erinevad garderoobilahendused on lisaks nutikale disainile valmistatud ka kvaliteetsetest materjalidest, mis peavad ajahambale vastu ning funktsioneerivad oma vastupidavuse kõrvalt ka meeldiva interjööri osana.\nGardeoobi soetamine on lihtne. Tuleb vaid esitada oma ideed, joonised või pildid ruumist, mida on plaan hoiukohaks muuta. Spetsialistiga konsulteerides saab arvesse võtta kõik ruumi iseärasused ja veidrused ning valida kõige meelepärasem teostus oma kodule.\nGarderoobilahendused lihtsalt koju kätte\nIdeest teostumiseni jõudmine ei võta palju aega ja tellimuse alusel saadavad tooted jõuavad kohale lühikese tarneajaga. Minimaalse ajakuluga saavad arvestada ka mittetartlased, kuna transpordime oma tooteid üle Eesti. Kogemusi on meil isegi Soomest.\nLisaks transpordile on meie müügiprotsessi hinna sees ka toote paigaldus, mistõttu ei pea vastava konstruktsiooni soetamisel üksi meisterdama ja nuputama hakkama, sest kogenud käsi seab stabiilselt kõik vajaliku üles. Kuna koostöö on ladus nii teoorias kui praktikas, on meiega parim tulemus garanteeritud, ükskõik millised garderoobilahendused sulle lõpuks koju jõuavad.\nMõtled garderoobi tellimisele? Võta meiega ühendust ja räägi oma mõtteist.


Maailmatrend: kas investeerimine muutubki odavamaks? | SEB\nMaailmatrend: kas investeerimine muutubki odavamaks?\nKaks peamist tasu liiki\nLaialt võttes on investeerimismaailmas kaks peamist hinnastamise allikat: tehingutasu (tasu iga tehingu teostamise eest) ning hoidmise tasu ehk tasu varade hoidmisega seotud toimingute eest. Viimased on seotud tasudega väärtpaberite depositooriumidele ja vahendajatele ning on mõeldud ka klientide varade teenindamise, aruandluse ja regulatiivsete nõuete täitmisega seotud kulude katmiseks. Mõned investeerimisplatvormid pakuvad oma klientidele ka täiendavaid teenuseid, nt võimendusega (st laenuraha eest) investeerimist, kuigi tavainvestori jaoks on laenuraha eest investeerimisriskide võtmine üldiselt liiga riskantne.\nSellest hinnastamise loogikast joonistubki välja valdkonna peamine äristrateegia, mis seisneb võimalikult aktiivse kauplemise soodustamises ja/või võimalikult mahukate varade hoidjate ligi meelitamises, mille administreerimine toob samuti lisatulu.\nKauple rohkem, et saada …?\nKuna aktiivne kauplemine on see, mis investeerimisplatvormi pakkujatele tulu toob, on üsna tüüpiline, et investorite aktiivsust hoitakse sageli üleval eesmärgiga soodustada aktiivset kauplemist. Meie SEBs arvame, et aktiivne kauplemine ei pea olema eesmärk omaette, vaid pigem on valdavale osale investoritest kasulikum pikaajalise investeerimise ehk „osta ja hoia“ strateegia, mis eeldab, et aastatega suudavad turud toota olulist lisandväärtust ning et ka ajutiste kõikumiste ajal võidavad need investorid, kes hoiavad pikaajalist vaadet.\nBaltikumi ja välisaktsiate hoidmine on SEBs tasuta kuni 35 000 euroni.\nErinevad piirkonnad, erinevad kulud\nInvesteerimistehingute hindade alandamine on viimastel aastatel aset leidnud tänu nii konkurentsile (turule on jõudnud väga mitmed ja erinevad pakkujad) kui ka investeerimise automatiseeritusele. Tehingutasusid kliendile mõjutab nii see, kas maakler saab klientide korraldused edastada turule automaatselt või vajab see maakleri n-ö käsitööd, kui ka üldine tasude ja likviidsuse tase konkreetsel turul. Keskmisel investoril on reeglina keeruline kõikide maksumuse detailidega arvestada ja seetõttu kiputakse vahel eelistama investeeringu tegemisel just neid turge, mille sisenemistasu on madal või lausa puudub.\nSamas on sellel omad miinused, sest „tasuta“ piirkondadesse raha investeerimine võib viia turu moonutuseni (sest sinna investeeritakse ilma piiranguteta, lähtudes „odavuse põhimõttest“). Teiselt poolt võib „tasuta või odavamate“ piirkondade pakkumine viia investori tähelepanu eemale ehk isegi tulusamatest investeeringutest. SEBs kehtib minimaalselt madal tasu investeerimisel Balti börsidele kui meie koduturule, ülejäänud enamlevinud turgudele oleme kehtestanud ühtse ja võrdlemisi madala tehingutasu, et mitte ajada investorit segadusse ja teha investeerimisega seotud kulud lihtsaks ja läbipaistvaks.\nSeega, võttes maailma ja Eesti tavasid lihtsalt kokku, peab ütlema, et investeerimine pole kunagi olnud odavam ja lihtsam. Usume, et sama jätkub ka tulevikus, kuid soovitame alustada oma investeeringutega juba praegu, et olla esimeste seas, kes parematest tingimustest kasu saab.


Uudised - Page 2 of 4 - Energiatehnika OÜ\nGossen-Metrawatt multimeetri DM62 võitja\n[:et]Kuna jõulud on ukse taga ja mõtted luuletuste ning kingituste peal, on mul hea meel välja kuulutada võitja jõulude eel toimunud multimeetri DM62 loosis. Tehnilised andmed: Palju õnne Mati Liivak! Võitjaga võtame ühendust. Täname kõiki osalejaid. Huvi korral võtke ühendust. Rahulikke jõule ja ilusat aastavahetust![:]\n[:et]Eesti Vabariigi juubeliaasta on kohe lõppemas. See oli üsna stabiilne aasta, aga järgmine paistab tulema suuremate muutuste aasta. Majanduse tõusulaine on lõppemas ja on hulgaliselt märke saabuvast majanduslangusest. Mis hakkab toimuma pärast Brexitit ja riigikogu valimisi? Kas tuleb uusi pagulaste laineid? Kas maksukeskkond jääb samaks? Mida teeb meie suur naaber Venemaa? Kuidas mõjutavad meid peagi…\n[:et]Kas olete teinud kõik, et teie tootmine ootamatult ei seiskuks? Saksa masinatööstus on Euroopa võimsaim ja ka Eestis on palju sealset päritolu või mujal sakslaste järgi tehtud tootmisseadmeid. Enamus tootmisseadmed kasutavad sagedusjuhtimisega vahelduvvoolumootoreid või servoajameid. Saksa masinatööstuse lemmikuks on kujunenud Lenze, kelle ajameid, sagedusmuundureid ja servoinvertereid leidub praktiliselt igas Eesti tootmisettevõttes. Meil on levinumad vanemad…\nVIS100-seeria kompaktsed nutikaamerad tööstusele\n[:et]Tööstusautomaatika liigub järjest enam aruka tootmise suunas ehk kasutatakse võrku ühendatud intelligentseid ja suure täpsusega juhtimisseadmeid, mis on modulaarsed ja kasutajasõbralikud, et täita erinevaid rolle tööstuses. VIS100-seeria nutikaamera sobib suurepäraselt triipkoodide ja QR-koodide lugemiseks, objektide positsioneerimiseks ja tuvastamiseks. Eelised: Lihtne brauseripõhine kaamera seadistamine üle LANi Sisseehitatud võimas protsessor ja 4G mälu Mitu digitaalsisendit ja -väljundit…\nToimus Lenze sagedusmuundurite ja servode koolitus\n[:et]29. novembril 2018 hotellis Radisson SAS toimunud Lenze koolitus oli järjekorras III. Osavõtjateks olid tootmise automaatikud ja insenerid, kes oma töös kasutavad Lenze ajameid. Neid leidub praktiliselt igas tootmises, kuna Lenze on olnud Saksa masinatööstuse lemmiktarnija juba 71 aastat. Tootmisseadmeid on Eestisse toodud ja ostetud nii kasutatutena kui uutena. Masinatel tuleb vahel muuta ajamite seadistusi…\nDTD seeria termoregulaatorite tootmine lõpetatakse\n[:et]Delta Electronics teatas DTD tüüpi termoregulaatorite tootmise lõpetamisest 2019. aastal. Selle põhjuseks on üleminek uudsetele DTK ja DT3 seeria arukatele termoregulaatoritele. Tellimusi DTD seeria toodetele võetakse vastu 2018. a. lõpuni. Oma DTD termoregulaatori DTK seeria vastava asendustoote leiate allolevast tabelist. Gabariit Toode Asendav toode 48 x 48 mm DTD4848R0…\nDOP-B seeria kasutajaliideste tootmine lõpetakse\n[:et]Delta Electronics teatas DOP-B seeria kasutajaliideste tootmise lõpetamisest 2019. aastal. Selle põhjuseks on olulise elektroonikakomponendi saadavuse lõppemine ja üleminek uudsetele DOP-100 seeria arukatele kasutajaliidestele. Tellimusi DOP-B seeria kasutajaliidestele võetakse vastu 2018. a. lõpuni. Oma DOP-B seeria kasutajaliidese vastava DOP-100 seeria asendustoote leiate allolevast tabelist. Diagonaal Toode Asendav toode 3“ DOP-B03E211 DOP-103WQ DOP-B03S211 DOP-103BQ 5“…\n[:et]Delta uus LD-seeria kaugusmõõtja kasutab CCD andurit ja kolmnurkpeegeldust, et saavutada suur täpsus kauguse mõõtmisel. Mõõtetulemuste korratavus täpsusega kuni 2 µm. Lisaks on anduril push/pull väljund ja MODBUS kommunikatsiooniliides. Saadaval on kolme erineva pikkusega PUR-kaablid: 1,5 m, 3 m ja 5 m. Uued LD-seeria andurid on kasutamiseks erinevates tööstusautomaatika lahendustes nagu pakkimisliinid, ravimitööstus, elektroonikatööstus, plastikutööstus,…\n[:et]Lenze laiendas oma automaatikalahendusi uudse servoajamite seeriaga i950, mis sobitub lihtsalt Lenze olemasolevate süsteemidega Servoinverterid i950 Tööstuskontrollerite kiireks programmeerimiseks väljatöötatud Lenze FAST tarkvara on nüüd jõudnud ka i950 servoajamile. FAST rakendustarkvara kaotab piirid ajami ja kontrolleri programmeerimise vahel. Lisaks, i950 jätkab sealt, kus i700 seeria lõpetas ja laiendab kontrolleripõhiste servosüsteemide võimsust alates 22 –…\nTutvuge meeskonnaga: Jorgen\n[:et]CIAO! Olen Jorgen, Energiatehnika uus müügispets. Varasemalt on mul kogemus samal ametipostil metallitööstuse ettevõttes Finest Steel-is. Kuna puutusin igapäevaselt kokku laser- ja painutuspinkidega, otsustasin võtta vastu uue väljakutse ning hakata masinatööstuse ettevõtteid varustama reduktorite, sagedusmuundurite ja mootoritega. Selleks, et teile veel kasulikum olla, lähen spetsiaalselt Delta ja Tramec-i tehasesse täiendkoolitustele. Lisaks õpin TalTech-is kaugõppes energiatehnoloogiat.…


Bruno Pao: kodukoha ajalooline identiteet on oluline\n– 03/07/2015Rubriik: Arvamus\nKuressaare linnakodaniku komisjoni liige Bruno Pao ütleb, et kui kohalike omavalitsuste ühinemisel tekkivas omavalitsuses on linnaelanike arv väiksem kui maaelanike arv, saab linnast valla keskus, linna mõiste aga kaob vaikselt.\n“Kuressaare linna ajaloolist osa ära nullida on aga kohutav tegu,” leiab Pao.\nPraegust haldusreformi tehakse bürokraatlikus vaimus. Räägitakse, et tuleb luua üks tugev omavalitsus, mis kindlustaks kõik inimestele vajalikud teenused. Eriti puudutab see teenuste kättesaadavus maainimesi. Mida kaugemale läheb inimesest aga valla keskus, seda kaugemale lähevad paraku ka inimesele olulised teenused. Nii saabki maakohast ääremaa. Praegu saab väikese valla inimene valla rahast rohkem kui siis, kui ta elaks suures vallas.\nTeine oluline asi, millele mõelda, on see, kas suurem ja uhkem vald on ikka südamelähedasem? Inimene rebitakse oma kodukohast lahti sellega, et tema identiteet hakkab muutuma.\nOlen ehmatusega jälginud, kuidas Lümanda ja Kärla ja Kaarma inimestest on saanud äkki Lääne-Saaremaa inimesed. Kui sureb Abruka saarel elav inimene – Abruka asub aga Saaremaa suhtes hoopis lõunas – kas siis temagi oli läänesaarlane?\nKui kaob identiteet, muutub inimene, kel oli oma kodukohast ja kogukonnast lähtuv eneseteadvus ja patriotism, tundmatuks. Ei saa aru, kes ta on, kust on ta pärit, kus on tema juured.\nKüsimus on sõnas “mina” ja “meie”. Kui kaugele see “meie” ulatub? “Meie Saaremaa vald” on ebamäärasem mõiste kui näiteks “meie Kärla vald”. Kärla vald on ju inimesele lähem.\nPraegu on saarlane veel saarlane, aga mis saab siis, kui kord maakonnad kokku pannakse? Nagu omal ajal oblasteid moodustati. Kas saarlasest saab siis lääne-eestlane? Mis sest, et saarlane on ju hoopis teistsugune kui lääne-eestlane.\nMis mulle kui linlasele iseäranis muret teeb, on see, et kui Saaremaast saab üks vald, saab Kuressaarest vallakeskus. Meie 1563. aastal linnaõiguse saanud linn pole siis enam linn ja Kuressaare üle ei valitse enam linlased. Praegu maksavad linnakodanikud maksud oma linnale ning selle raha eest remonditakse linna tänavaid, tehakse korda linna kõnniteed. Kas see jääb nii ka siis, kui linnast saab vallakeskus? Ei usu.\nKui Kuressaare ei ole enam linn, vaid valla keskus, küla, on oht, et vajalikud teenused kaovad ka siit. Suured pangad ei pea ju oluliseks, et külas oleks pangaautomaat. Ja on ju teada, et külast kipuvad inimesed ära linna.\nKuidas maakondlikud linnad säilitaksid linna õigused? Riigikogu peab vastu võtma vastava seaduse, et maakondlikud linnad, Eesti olulised linnad, säilitavad haldusreformis oma linnastaatuse. Nad võivad osa võtta koostööst vallaga, aga linnal peab olema oma kodanikkond, oma juhtkond. Kui me, saarlased, suudaksime vaid selgelt mõelda ja võidelda, et meie linn alles jääks!\nMina leian, et ajalooline identiteet peab säilima. Nii nagu peab säilima eestlus, peab säilima saarlus. Tähtis on, et kuressaarlane, muhulane, sõrulane ja Kihelkonna inimene säilitaks oma identiteedi, et neid ei pandaks ühte katlasse.\nPraegu ekseldakse haldusreformiga labürindis. Sellest viib välja selge mõtlemine.\nLisatud: 03.07.2015 / 00:10\nAga tegelikult Kuressaare on ju üks suurem küla.\nÜkskõik, kui tähtsana “linnavalitsejad” ja volikogu liikmed end tunda tahaksid.\nLisatud: 03.07.2015 / 00:51\nvaata “altshaimer” B.Pao loos on väheke tõde peidus, ja mitte ainult peidus, ehk kui sa loost aru ei saa, siis see haigus, nagu su nimigi, sind ka viib ei tea kuhu\nKas meil on riik või ei ole?\nLisatud: 03.07.2015 / 07:08\nEesti vabariik peab ennast kehtestama siseriiklikult RIIGINA. See tähendab ka riiklikku haldusjaotust. Läbi ajaloo on Eesti koosnenud maakondadest. Need omakorda valdadest. Vallad omakorda küladest. Viimased kaks haldusjaotuslikku üksust on olnud esinduslikku laadi. Külarahvas valis külavanema. Külavanemad valivad endi seast vallavanema. Mõlemad on TASUTA esindusametid, kuhu valiti kõige selgema mõistusega taluPEREMEHED. Just PEREMEHED s.t inimesed, kes oskavad enesele rikkust luua ja seega on võimelised ka riigi rikkust suurendama. Vallavanemate kogum koos linnapeaga moodustab maavolikogu. Nende hääletuspõhiste otsuste tulemusena moodustub maakonna arengu strateegia ning rahade jaotus. Täidesaatev organ on maavalitsus. Kogu maakonda esindab maavanem, kelle valib maakonna elanikkond. Tänasel päeval, kus 95% riiklikest toimingutest on võimalik teha IT abil on valdade ja vallavalitsuste ülalpidamine meeletu raiskamine. Olemasolevatesse vallakeskustesse jääb 2-3 tehnilist töötajat (vallakirjutaja,vallasekretär) kes on maavalitsuse palgal. Nemad teenindavad inimesi, kes ise ei ole suutelised omi probleeme läbi IT lahendama. Kõik olemasolevad ametnikud koondatakse Töölepinguseaduses ettenähtud korras ilma igasuguste “eriteenete” tasudeta. Vallasekretärid-teenindajad määrab maavalitsus. Niisama lihtne see lahendus ongi. Ja selle otsuse peab tegema RIIK. Praegune riigi poolne lähenemine on absoluutselt väär ja selle järjekordse rahade kantimise operatsiooni initsiaatorid tuleb vastutusele võtta. Igasugused “ühinemisläbirääkimised” on absurd. On riik ja riiklikud huvid. Aga selleks peaksid riiki juhtima otsustusvõimelised inimesed. Neid aga võimu juurde eilasta. Ja seega on kogu see haldusreform juba ette läbikukkunud. Kasu saavad vaid loetletud persoonid, keda RIIGI rahaga ülekullatakse. Siis laiutatakse käsi ning kõik läheb vanat viisi edasi.\nto "kas meil..."\nLisatud: 03.07.2015 / 12:49\njutul on jumet, reform tuleb teha riigi poolt, kohe ja kiiresti! Selline veiderdamine, nagu on kestnud aastaid, tuleb kohe lõpetada. Praeguste vallavalitsuste asemele piisab 1 sekretärist ja 1 sotsiaaltöötajast. Tohutu laiutamine ja raharaiskamine, nagu seni toimub, on kuritegelik!\nTo "kas meil on..."\nLisatud: 03.07.2015 / 12:54\nJutul on jumet. Endisse vallakeskusse piisab küll seretärist ja 1 sotsiaaltöötajast, rohkem rahvast pole sinna palgalisi istuma tarvis. Ja reform tuleb teha kindlasti riigi poolt ja kohe.\nLisatud: 03.07.2015 / 13:09\nJa ei tasu praegusi vallavalitsejaid aastapalgaga üle kullata. Võrdne kohtlemine võiks siiski kehtida. Märk sellest, et vallavanematele erikohtlemine sisse seatakse, kõneleb ei millestki muust kui riigi võimetusest käituda riigina.\nKokkuvõtteks: reform kiiresti ja ilma lisakulutusteda vallavanematele jne. Tavaline koondamine nagu iga teisegi Eesti inimesel.\nLisatud: 03.07.2015 / 17:20\nnäide pisut vildakas – töökohti loodi juurde, mitte ei vähendatud. Ahjaa, palka tõsteti ka, ametnikel ja vallavalitsuse liikmetel. Seda küll haldusereformi viljadena ei tasuks reklaamida, siis jäägu pigem väikevallad, kui sellised mittemidagiütlevate töökohtadega rahateenimisepukid. Ja teenuste kvaliteedi paranemist küll tunda pole – ikka infolevi augud, ametnike omavoli ja lõputult koolitus-puhkus ja muid tööpause. Lootsime, mis lootsime, ametnike vastu ei aita ka sunniviisiline haldusreform, neid ei muuda miski.


Selle raamatu mõte on tavavpärase ajaloolise publitsistika piires näidata sõjameeste kogemus Staligradi lahingus mõlema poole ulatusliku uue materjali, eriti Vene arhiivide materjalide põhjal. Erinevad allikad edastavad pretsedenditu ...\nParem siiski hilja kui mitte kunagi.\nNad salviti ja krooniti hiilgavate pidustuste saatel oma rahva igavesteks valitsejateks Jumala armust -- ning nad surid oma alamate põlguses timuka käe läbi. Šotlaste kuninganna Mary Stuart, Inglise kuningas Charles I, Prantsuse kuningas Louis ...\n"Tsivilisatsioonid" võimaldab heita pilgu inimkonna ajaloo esimesele kümnele aastatuhandele, alates varaste põlluharijate asulate tekkimisest Lähis-Idas kuni inkade ja askeetide tsivilisatsiooni hävitamiseni Ameerikas. Illustreeritud asjakohaste ...\nKindralid, kasakapealikud ja atamanid -- kuidas kujunesid neist valgete liikumise juhid ja silmapaistvad väepealikud? Autor kirjutab nende ...\nVana Tallinn XIII (XVII). Modus vivendi\nKäesolevas «Vana Tallinna» köites avaldatakse rahvusvahelise konverentsi «Modus vivendi: linlaste igapäevaelu, mentaliteet, kultuur» ettekannete tekstid, Konverents toimus 14.-16. juunil 2002. a. Tallinna Pedagoogikaülikooli aulas, korraldaja ...\nPer Wieselgren (1900–1989) töötas aastail 1930–1941 Tartu Ülikoolis rootsi keele professorina ja osales aktiivselt nii akadeemilises kui seltskonnaelus. Haaravalt ning poolehoiuga kirjutatud mälestusteraamatus "Vasarast haakristini" ("Från ...\nSaksa päritolu ameerika raketikonstruktor Wernher von Braun oli kogu oma elu unistanud Kuule lendamisest ja selleks vajaliku suurraketi konstrueerimisest. Selle eesmärgi saavutamiseks ehitas ta esmajärjekorras militaarrakette, kõigepealt Saksamaal ...\nSee teemade järgi sorteeritud kogumik kahekümne kuue maa vanasõnadest sobib kingituseks igaühele, pakkudes muhelemapanevat, teravmeelset ja sügavmõttelist elutarkust. Vanasõnade kaudu avalduvad iga rahva eripärane kultuur ja maailmapilt. ...\nKleopatra, Peeter I, lord Nelsoni, Napoleoni, Wagneri, Pavarotti, printsess Diana jt kuulsate abielurikkujate kõrvalhüppelood.\nAda Lundver Millal ma olin staar?\n«Millal ma olin staar?\nKas olen seda olnud, ja mida see õigupoolest tähendab? Kuidagi kogemata, üleöö sain ma tuntuks. Kirju tuli kilode kaupa. Enamasti sooviti autogrammi, palju oli ka rahalise abi palveid. Kellel oli vaja prille, kellel ...\nkõvas köites raamat sarjast XX sajandi lugu.\nKroonikalaadne album unikaalsete ajalooliste fotodega 20. sajandi ajaloos silma paistnud isikust Winston Churchillist. Uudseid ja vähetuntud fakte Churchilli eluloost ilmestab köitvas vormis ...\n7. juulil 1941, mil Saksa 18. armee operatsiooni «Barbarossa» raames Eesti piiri ületas, tervitasid eestlased teda kui bolshevismist vabastajat. Edasi tungides kohtasid Saksa sõdurid ennast metsavendadeks nimetanud eesti vabadusvõitlejaid, kes ...\nAlbert Einstein oli viljakas kirjanik, keda armastatakse väga tihti tsiteerida. See kogumik, kus on ligikaudu 550 tsitaati Einsteini sulest, aga ka tema enda kohta, süstematiseerib esimest korda tema mõtteid ja ideesid temaatiliselt. Siit leiab ...\nSaksamaa riikliku salapolitsei Gestapo tekkimine ja areng. Kuidas kujunes kogu Saksamaa järele valvanud organisatsioon - massimõrvade, piinamiste ja genotsiidi masinavärk. Kirjeldatakse nende meeste elulugusid, kes Gestapo rajasid ja seda juhtisid ...\nIidne tarkus, moodne maailm\n«Püüan siin raamatus näidata, mida ma mõtlen eetiliselt positiivse käitumise all. Seejuures tunnistan, et on väga raske eetikat ja kõlbelisust üldistada või täie täpsusega määratleda. Harva, kui üldse, tuleb ette olukordi, mis on ...\nAastal 2001 Äripäeva TOP 100 ettevõtete juhtide seas tehtud küsitlus pärjas Hansapanga juhatuse esimehe Indrek Neivelti mainekaimaks ja hinnatuimaks firmajuhiks Eestis. Sellest raamatust selgub aga, et Neivelt pole mitte ainult üks hinnatuim, ...\nKõikjal ülikummaliste juhtumite koondumisala keskpunkti lähedal leidsime tahutud kividest moodustisi või mitu kivikambrit. Ehitised oli püstitanud keegi, kellel olid põhjalikud teadmised mitte üksnes kiviraiumisest, vaid ka inseneriteadusest, ...\nKeskaja Euroopa kultuur\nNB! ÜMBRISPABER ON KAHJUKS PUUDU!\n- PÕHJALIK JA KÕITEV ÜLEVAADE KESKAJAST IX PEATÜKIS\nI osa. Ajalooline areng\ni Barbarite paikseks muutumine (V-VII saj.)\nii Germaanlaste organiseerumiskatse (VIII-X saj.)\niii Kristliku maailma ...


Buduaari foorum - Sinu mehe head omadused\nPostitatud: 22-07-2015 11:23 Jälgi teemat\nKuna viimastel päevadel on juhtunud, et olen kuulnud igasugu õudseid lugusid, mida mehed oma naistele teinud on (need buduaari psühhopaadilood veel isegi, et jäämäe tipp), siis mõtlesin, et oleks tarvis muuta seda negatiivset tooni vahelduseks.\nSeega, nimetage kolm toredat ja head omadust teie kaaslases, mida imetlete ja eriliseks peate :)\nTemaatiline laul ka: https://m.youtube.com/watch?v=Go7gn6dugu0&feature=youtu.be\nPostitatud: 24-07-2015 15:08\n1. hooliv ja armastav\n2. oskab hästi süüa teha\nPostitatud: 24-07-2015 17:33\nMeil on väga lahe dünaamika. Ma ei pea kunagi kurtma, et mees on osavõtmatu. Me inspireerime teineteist.\nTa teeb hästi süüa ja sööb minu toite ka (mulle meeldib eksperimenteerida). Koos söögi tegemine on nauding.\nMe tunneme end teineteise seltskonnas täiesti vabalt. Tuleb ka välja, et me oleme tundelisemad, kui ise oskasime arvata. Can't have too much cheesy. And bad jokes.\nPostitatud: 24-07-2015 21:37\nRaske tuua välja ainult kolm kõige paremini eristuvat omadust. Me vaatame samasse suunda ning tahame areneda samades asjades, see on üks paremaid asju, lisaks kõik muud hea mehe omadused nagu hoolivus, tähelepanelikkus, tugevus jms.\nPostitatud: 24-07-2015 23:57\nissand, ma olen vist vale mehega koos :D ei oska nii mitte ühtegi head omadust välja tuua :D\nAga ta joob väga mõistlikult.\nNo mul täpselt sama. :D Muud asjad on nagu on, aga see tõesti positiivne, et joob mõistlikult. :D\nPostitatud: 25-07-2015 00:14\nEi surfa netis.\nEi vaata telekat.\nEi oma nutitelefoni.\nSelle kõige asemel taastab kodu ja räägib minuga.Armastab reaalset maailma.\nPostitatud: 25-07-2015 12:44\nKui inimesega nii pikka aega koos oled, siis on kohe raske mõelda mingeid spetsiifilise punkte ja neid välja tuua.\nMeil on sarnane huumorimeel, me naerame koos pidevalt. Kui midagi juhtub vms, on tema esimene kellele helistan, ta on mu parim sõber, ta hoiab ja hoolitseb minu eest, ta on mind üleüldse paremaks inimeseks muutnud. Ta ei joo ega kakerda täis peaga mööda linna ringi, ta suudab säilitada kaine mõistuse igas olukorras. Õhtul koju tulles on söök laual jne. Samuti saame üksteise vanematega suurepäraselt läbi. Lisaks ta alati sügab ja masseerib mind kui ma tahan :D:D\nPostitatud: 25-07-2015 18:52\nPostitatud: 25-07-2015 22:25\n1. Ta on lihtsalt nii armas ja hooliv, paneb mind tundma maailma õnnelikuma naisena. Kuulen mitu korda päevas kui palju ta mind armastab ja ta näitab seda välja ka oma tegudes. Meie suhe on selline oleks nagu pikad mesinädalad ( tunneme teineteist juba 15 aastat)\n2. Me ei riidle kunagi, alati saame kõigest rääkida, ta ei solvu kunagi ja kui minul on halvem tuju siis ta oskab selle sekunditega heaks teha.\n3. Ta on töökas kuldsete kätega ja väga andekas mees, tema käes õnnestub kõik. Materjaalsete asjade ja raha pärast minul ta muretseda ei lase :)\nPostitatud: 26-07-2015 20:57\nMida ta teeb süüa hästi?\nPostitatud: 26-07-2015 22:23\nKuna mina süüa ei oska teha, siis teeb tema kogu söögi. Üldiselt on ikka pasta või liha jne. Isegi poelisti kirjutab ta mulle ette, kuna mina ostaks poest ainult magusat :D


Sügis tuleb ilma vabalevita | Virgo Kruve blogi\n26. juuli 2017 Virgo Kruve\t0 Comments\nEesti vabalevis oli 2 eratelekanalit(TV3 ja Kanal 2), kuid mõlemad lahkuvad 1.08.2017. Selle järel on vabalt DVB-T signaaliga vastuvõetavad ainult ETV, ETV 2, ETV+ ja TTV. Siit tekkib ilmne küsimus: kas maksumaksja üldse peab digitaalset televisiooni üle õhu pakkuma?\nMaailm on muutunud 7 aastaga alates analoogsaatjate väljalülitamisest ja digi-TV tulekust. See pole täitnud ühtegi lubadust: telekanalite arv on ainult kahanenud, erakanalite subtiitrid olid pildi sees(neid ei saanud vahetada) ja vastuvõtu tingimused halvemad(prooviti kokkuhoidu saatjate võimsuselt). Esialgu olid telekanalid ka liiga kõrgetel kanalitel, mille levi oli looduslike takistuste(mets) tõttu halvem kui madalamatel kanalitel ja inimesed pidid oma seadmeid korduvalt uuesti häälestama. See oli juba nõukogude ajast teada, millise leviomadusega on detsimeeterlaine signaal aga millegi pärast seda alguses ei rakendatud.\nErakanalid on käivitanud kampaania, et vaataja liituks mõne teleoperaatoriga ja hakkaks maksma. Viasat pakub esimesed 3 kuud tasuta. See tundub ülepakkumisena, et paned satelliidi signaali vastuvõtuks „taldriku” ja soetad uued seadmed. Lähed üle DVB-S signaalile.\nDVB-T signaali vastuvõtmine tasulise teenusena maksab Starmani võrgus digiboksiga alates 6,99 eurot kuus. Sisaldab Kanal 2 ja TV3 ning 16 muud kanalit.\nArusaadavam on Starmani pakkumine, et nende Zuum TV kaudu jätkata Kanal 2 ja TV3 signaali vastuvõtmist. See tähendab krüpteeritud signaali lahtitegemiseks vaatajakaardi soetamist ja CONAX mooduli puudumisel uue digiboksi soetamist. Juba digipöörde algusest olid müügil CONAX-iga digiboksid ja on suur tõenäosus, et inimesel oli see juba olemas. Ta ei pea siis uut seadet soetama, lihtsalt tegema liitumiseks lepingu ja hakkama tasuma igakuiselt tasu televisiooni vaatamise eest.\nVabalevi kadumine on tagasiminek\nKui juulis 2010. oli üleminek analoogsignaalilt digi-TV peale, siis inimestel oli ka valik tasulise paketiga saada palju rohkem telekanaleid kui oli tasuta näha. Juba siis valisid inimesed ilma kuutasuta televisiooni vaatamise. Sellega olid nad harjunud juba lapsepõlves, et televisiooni kulu oli televiisori ja antenni soetamine. Kuutasu oli null. Märksa hiljem tuli satelliidi pealt vaatamine ja kaabel-TV, mis olid tasulised.\nMa pean üsna ebatõenäoliseks, et inimesed lähevad suuremas osas üle tasulisele televiisori vaatamisele. Selle kuutasu eest saab väiksema mahuga paketi arvutile või nutiseadmele ja nendega on palju rohkem valikuid infot saada kui televiisorist loota endale vajaliku või põneva sisu peale jõuda. Kõige tõenäolisemalt tuleb vähemalt pooltes ehk 50 tuhandes majapidamises see sügis ilma erakanalite ja valimisreklaamita. Nad lepivad kanalite ärakadumisega. Selle võrra langeb televiisori vaatamine ja inimesed saavad vaba aega juurde.\nMind ennast puudutab ka erakanalite lahkumine vabalevist, sest kasutasin vabalevi signaali filmide ja saadete vaatamiseks, kuigi on olemas tasuline pakett palju rohkemate kanalitega. Edaspidi jätkan tasulises paketis olevate kanalite vaatamist, sest need on põnevamad kui Kanal 2 või TV3. Olukord on sarnane Kanal 12 või Kanal 11-ga, mis on minu senises paketis olemas aga mida ma ei näe. Ma ei jõua nendeni isegi kanaleid klõpsides, sest vahetan kanaleid puldilt numbrit valides ja siis „grupi” sees üles-alla. Nad on paketis koos teiste „põhikanalitega” ehk tasuta kaasas. Tasulise paketi maht on piiratud ehk saan vaadata paari kanalit korraga ja sellel ajal Kanal 2 ja TV3 vaatamine tähendaks, et peaksin välja vahetama mõne senise telekanali. Tasuline pakett oligi sellel põhjusel, et vabalevis ja tasuta sealseid telekanaleid ei edastatud.\nKui on youtube või Netflix\nTasulise teleoperaatori paketi saab korvata internetis pakutava sisuga. Esimene valik videopildi jaoks on youtube aga Eestis on ametlikult saadaval ka Netflix ja kodumaine Viaplay. Ma lugesin veebruaris nende lepinguid aga isegi „esimene kuu tasuta” ei pannud mind liituma. Seal olid mõned seriaalid, mis võivad olla huvitavad aga meelelahutusele minev aeg on piiratud. See uus liitumine peab tulema millegi varasema arvelt. Sisuliselt on see inimese poolt enda harjumuste muutmine. Kas jätta kõrvale televiisori ja digiboksi pult ning hakata arvutis kuvarilt või nutiseadmest videopilti vaatama? Selliseks muutuseks on vaja põhjust. Selle eest täiendava raha maksmine ei tundu põhjusena.\nInterneti põhist video vaatamist pakub VIAPLAY.ee leht 6,99 eurot kuus ja see sisaldab kümneid seriaale ja filme.\nErakanalid tegid suure vea keset suve äraminemisega. Programm koosneb kordustest, mingeid uusi saateid ju ei ole, mis motiveeriksid rahalist lepingut sõlmima. Ma pole märganud infot, et vabalevist lahkumise avalduse peab tegema just suvel. Võimalik, et sellele on ikkagi mingi põhjus, näiteks mingi lepinguline alus, et suvel määratakse tasu või pikendatakse litsentsi. Vaatajal oleks põhjus tasulise programmiga liituda uue hooaja alguses ehk augusti lõpus.\n← Blogi kirjutamise väärtus\nminuloto.ee kadus jäljetult →


Fuajee - Tallinna Teletorn\nTallinna Teletorn > Fuajee\nTeletorni fuajee on helehallide seintega. Põrandal on hallid üle meetri pikkused ja poole meetri laiused valgeträhnilised rombikujulised plaadid. Teletorni ümarat kuju järgivad väiksemad 20×20 cm üle ühe hallid ja helesinised plaadid. Nendel on trükitähtedega kaugelt siiasõitnud ehitajate eesnime esitähed. Tähtedest seespool on plaatidel kirjas ilmakaari näitavad kraadid.\nDisainerid lahendasid teletorni sisekujunduse kosmiliselt.\nFuajee lagi on helesinine. Vastu lage on hulgaliselt poolkerakujulisi valgeid valgusteid. Mõlemal pool peale välisust on juhtmetega vooluvõrku ühendatud valgest matist materjalist helendavad ilma nägudeta vähemalt meetrikõrgused tulnukmehikesed. Vasakul seisab üks, paremal akende all ripuvad laes pead alaspidi veel neli väiksemat.\nVälisukse juurest päripäeva liikudes on peale seisvat mehikest vasakul ümar laud infovoldikutega ja kolm suurt üksteise järel paiknevat kattega kaetud ümarat istumiskohta. Samas on ka laiad aknalauad.\nUksed on teletornis tumedad või läbipaistvad. Vasakus seinas on tume uks kollase figuuridega plafooniga. Seal on WC, kus sisenedes kitsamas koridoriosas on paremal kraanikausid, fotosilmaga kraanid ja pesuainega konteiner nende kohal. Kabiinid on otse taga ruumi laiemas osas.\nUksest paremal kasvab potilill.\nVastasseina keskmest vasakul on helehall ovaalse väljavenitatud kera kujuline kosmoselaeva meenutav infolaud kahe töökohaga. Laua välimisel küljel on mõlemas otsas kaks poolkerakujulist süvendit. Teenindaja taga seinal kuvab teler jooksvalt informatsiooni külastuse hindade jne kohta. Ka seal ripuvad kolm valget tulnukat jalgupidi laes.\nOtse kahe järjestikuse ukse taga algab teletorni väljapanek. Esimest ust ümbritseb helesinine sein. Ukse kõrval vasakul seinal on informatiivsed kollased ümarad sildid. Uksest paremal kasvab suures valges potis havisaba. Lillest paremal vastasseinas on seinale kinnitatud läbipaistvale plaadile kantud teletorni kujutis ja majaplaan lahtimonteeritud teletorni näol koos selgitavate märkustega.\nPoolviltu paremal teleriekraani ees on musta nööriga piiratud alal käimasoleva geeninäituse eksponaat sekvenaator. Seinal lilla ring vastavasisulise infoga ja suur mustvalge foto James D. Watsoni ja Francis Cricki kujutisega, kes avastasid 1953. aastal DNA kaksikheeliksi kujulise ülesehituse.\nKa paremal seinas on uks ja selle ees kolm kolmnurkset suurt istet. Fuajee paremast nurgast läheb klaasrinnatise ja metallkäsipuuga ääristatud trepp alla esimesele korrusele, kus algab geeninäitus.\nEDASI: SISENEDES TEISE KORRUSE KLAASUSTEST.


Uued aknad saab ette pooleteise kuuga - Äripäev\nUued aknad saab ette pooleteise kuuga\nEva Tammelo 09. juuni 2004, 00:00\nASi Haapsalu Uksetehas aknamüügijuhi Ruth Randlaine sõnul on suvel kui ehituse kõrghooajal akende tarnetähtajaks neli nädalat. "Kauem kui kuu ei tohiks akendega siiski minna, kui just pole tegu väga suure tellimusega, kus korraga soovitakse üle 300 akna. Siis võivad tähtajad tõesti venida. Muidu pole firma jaoks vahet, kas valmistada kaks või 20 akent. Talvel, kui tellimusi on vähem, saab aknad kätte isegi rutem, umbes kolme nädalaga."\nKa puitaknaid valmistava ASi Viking Window müügiesindaja Alvar PelAs kinnitab, et suvel on aknatööstuse tippaeg. "Ehkki üldiselt pole vahet, mis aastaajal neid vahetada, on pärast aprillikuist ehitusmessi mõnda aega vaikne. Siis hakkab tellimusi tulema, kuni sügiseni töötame topeltkoormusega. Oskame tellimuste kasvuga juba arvestada. Et tähtajad ei pikeneks, tuleb suvel teha pikemaid tööpäevi."\nPelAsi sõnul on neljanädalane tarnetähtaeg optimaalne, sest valmistamise eripärast lähtuvalt ei saagi puitaknaid palju kiiremini toota.\nPlastaknaid ja uksi tootva ASi Plasto Tallinna müügisalongi projektijuhi Veiko Noriti sõnul oleneb tähtaeg avatäite keerukusest. "Praegu tellides tuleb kindlasti arvestada kahenädalase tarneajaga, erivärviliste akende puhul isegi kuni kaheksa nädalaga. Rõduustega pole probleemi, kuid näiteks terrassiustega võib minna üle kahe nädala," selgitab ta.\nNoriti sõnul saab talvel plastaknad kätte kiiremini, umbes pooleteise nädalaga. "Sel talvel oli palju üllatusi ja tähtajad kippusid suvega üsna võrdseteks venima," tõdeb ta.\n"Eraisikute väikesed tellimused ei löö meie tehase graafikut sassi. Tarnetähtajaks on neli nädalat nii suvel kui ka talvel," kinnitab ka Rain Ruus, ASi Viljandi Aken ja Uks hinnapakkuja. "Suuremate objektidega võib minna kauem aega, näiteks kaks-kolm kuud. Niisugustel puhkudel oskab tellija aga sellega juba arvestada."\nPriit Saks Haapsalu Uksetehasest selgitab, et avatäiteid tellides peaks lisaks valmistusajale arvestama umbes nädalaga. "See on aeg, kus klient vaatab üle erinevaid hinnapakkumisi ja teeb otsuse. Jõuab muidugi ka paari päevaga, kuid umbes nädalaga arvestades pole vaja väga tempokalt otsustada. Kui käed löödud, tehakse leping ning tellimus lähebki töösse."\nPriit Saksi sõnul võib akna kohe kätte saada vaid erandjuhul: "Vahel kliendid oletavad, et on võimalik laost saada kindlat toodet. Näiteks küsitakse aknaid Lasnamäe maja kolmanda korruse korterile või muud säärast. Kuna akende puhul ei kehti Eestis kindlaid standardeid, on midagi lattu teha raske. Paneelmajadki pole ühesugused ja iga tellimuse puhul tuleb avad üle mõõta. Keegi ei oska lihtsalt majale peale vaadates otsustada, millist akent võiks vaja olla. Aknad on tootena piisavalt kallid, et laos mitte varusid hoida. Küll on kogu aeg saada näiteks siseuksi," selgitab Saks.\nPriit Saks soovitab aknaid ostes ühtlasi ka paigalduse tellida. "Me broneerime aja juba siis, kui tellimus tuleb töösse ja paigalduse saab paari päeva, hiljemalt nädala jooksul. Kuigi täisteenus tundub kallim, jätab see firmale suurema vastutuse."


Kuidas mõõta 20 ml vett? Kui palju on 20 ml vett?\nMeie keha vajab vett iga päev, nii et joome seda pidevalt puhtal kujul või saame seda toodetest, mille hulka see kuulub. Mõõtke väike kogus vett, näiteks ravimit, näiteks 20 ml.\nSageli pole kodus spetsiaalseid anumaid, millega saaksite neid 20 ml vett, siis tekib küsimus, kuidas ilma nendeta vedelikku mõõta.\nLihtsamad mahutid, mida saab vedeliku mõõtmiseks kasutada, on lusikad ja võite kasutada mõnda kõige kuulsamat: söögituba, magustoit ja tee.\nKõik lusikad valmistatakse samade standardite järgi, nii et 5 ml pannakse ühe teelusikatäis, 10 ml magustoidu ja 15 ml supilusikatäis. Järgmisena peate proportsioonide tegemiseks läbi viima lihtsaid manipulatsioone.\nSelle tulemusel saame 20 ml vett, peate võtma 4 tl või 2 magustoidulusikat või 1 täis + 1/3 supilusikatäit.\np, plokkikvoot 1,0,1,0,0 ->Küllastunud värvi, maitset ja aroomi annab tavaline tomatipasta, hapukoor annab õrnuse ja suussulava välimuse - riivitud juust, mis on sellistele retseptidele juba tuttav.


Vooremaa Tänavune veebruar oli väga soe ja lumevaene\nTänavune veebruar oli väga soe ja lumevaene\nLõppenud veebruar kujunes üheks soojemaks viimase 92 aasta jooksul. Kuu keskmine õhutemperatuur (-0,5 °C) oli Jõgeval tavapärasest enam kui kuue kraadi võrra kõrgem. Veelgi soojem on küünlakuu keskmise õhutemperatuuri järgi olnud ainult viiel korral (2008., 1995., 1990., 1989. ja 1961. aastal) ja sama soe 2002. aastal.\nVeebruari esimene pool oli veel talvine. Esimesel nädalal langes õhutemperatuur öösiti korduvalt alla -10 kraadi, kogu kuu kõige madalam õhutemperatuur mõõdeti 6. veebruaril, kui termomeetri näit langes Jõgeval -13,1 kraadini. Maapind oli lumega kaetud, selle paksus ulatus 6-7 sentimeetrini. Muld külmus põldudel 42 kuni 58 sentimeetri sügavuseni. Kõige sügavamalt oli maapind külmunud talirüpsi- ja kõige vähem ristikupõllul.\nÖöpäeva keskmine temperatuur jäi nullist kõrgemale 8. veebruarist\nÖöpäeva keskmine õhutemperatuur tõusis üle nulli 8. veebruaril ja jäi valdavalt plussi kuu lõpuni. Lumi kahanes ja maastik muutus esimese dekaadi lõpuks musta-valgelaiguliseks. Järgnevatel päevadel sadas hooti lund ja lörtsi, korduvalt tekkis uus kahe- kuni neljasentimeetrine lumikate, mis peagi sulas. Sagedamini sadas lund ja lörtsi öösiti, päeval tulid sademed enamasti vihmana.\nPärast 14. kuupäeva jäi maastik juba valdavalt lumest vabaks. Põldudele kogunesid lume sulamisest ja rohketest sadudest veeloigud, mis õnneks kauaks püsima ei jäänud. Teisel kümmepäevakul sadas Jõgeval 22 mm, kusjuures kolmel päeval mõõdeti sajusummaks enam kui 5 mm.\nVabariigi aastapäeval tõusis temperatuur 8,5 kraadini\nKogu kuu kõige soojem päev oli 24. veebruar, kui maksimaalne õhutemperatuur tõusis 8,5 kraadini. Muld hakkas pärast lume minekut sulama, kuid kelts jäi kuu lõpuni alles. Mulla külmumise alumine piir ulatus vaatluskohtades kuu lõpu seisuga 30-45 sentimeetri sügavuseni. Pealt oli samaks ajaks muld kohati jõudnud üles sulada juba enam kui 10 sentimeetri sügavuseni, kuid viimaste külmade öödega uuesti külmuda 3-4 sentimeetri sügavuseni. 26. ja 27. veebruaril langes minimaalne temperatuur maapinna lähedal -4 kuni -5 kraadini, õhus oli külma 2 – 3 kraadi.\nNegatiivseid ööpäeva keskmisi õhutemperatuure kogunes küünlakuu jooksul ainult -40 kraadi, mis on keskmisest ligi viis korda vähem. Kogu talve negatiivsete õhutemperatuuride summa oli kuu lõpuks kasvanud -355 kraadini, mis on keskmisest küll -250 kraadi väiksem, kuid tänu jaanuari külmadele kogu vaatlusreas eriliselt silma ei paista. Veebruari sademete summaks mõõdeti Jõgeval 35 mm, mis on keskmisele lähedane summa. Päikest paistis küünlakuu jooksul 38 tundi, mis moodustab keskmisest 63 protsenti.\nVahtramahla liikumist võis märgata juba küünlakuu esimese poole soojemate päevadega, kuid jahedamate ilmadega see uuesti seiskus ja muutus intensiivseks alles iseseisvuspäeva paiku. Esimesed lumikellukesed hakkasid kuu lõpuks õitsema, päikesepaistelistes kasvukohtades levitasid sarapuud ja lepad õietolmu. Veebruari viimase nädala algul saabusid künnivaresed.\nVarase kevadega aastatel alustavad taliviljad kasvu märtsis\nMilline on olnud ilm märtsis Jõgeval 1922.-2013. a andmetel? Märts on harilikult kuu esimesel poolel veel talvine ja alles viimasel kümmepäevakul kaob püsiv lumikate. Ööpäeva keskmine õhutemperatuur on tavapäraselt kuu alguses -4…-5 kraadi piires, viimasel dekaadil aga tõuseb püsivalt üle null kraadi. Märtsikuu äärmustemperatuurideks on mõõdetud 17,2 °C (2007. aastal) ja -34,0 °C (1942. aastal). Lumerikkamatel talvedel on lume paksus ulatunud märtsis üle 50 cm, viimati oli see nii 2011. aastal.\nLumevaestel talvedel on märtsis õhuke lumi maad katnud ainult üksikutel päevadel. Varase kevadega aastatel on taliviljad paastukuu lõpus juba kevadist kasvu alustanud, viimati 2007. aastal.


Danske Banki korralik rahapesuvastane süsteem hakkas tööle aastaid pärast mitteresidentide teenindamise lõppemist - ärileht.ee\nDanske Banki korralik rahapesuvastane süsteem hakkas tööle aastaid pärast mitteresidentide teenindamise lõppemist\nDanske BankFoto: Priit Simson\nEile ütles Postimehele antud intervjuus Danske Banki pikaajaline eksjuht Aivar Rehe, et tema ajal olid Danske Banki Eesti filiaali rahapesuvastase võitluse meetmed tasemel. Mingil põhjusel aga hakkas pank hiljem tegema suuri muudatusi rahapesuvastases võitluses Baltikumis.\nDankse Bank oli sunnitud Eestis lõpetama mitteresidentide teenindamise, kusjuures pank võttis sellise otsuse vastu aastal 2015, et lõpetab aastal 2016 eraisikutest klientide teenindamise.\nAutomaatne IT-süsteem, mis automaatselt tuvastas hälbeid kliendikäitumises, millest oleks olnud abi rahapesu ja terrorismi finantseerimise vastases võitluses, käivitati Dankse Banki Balti harudes alles 1. juulil 2017, selgub Läti pangaliidu Lätis tegutsevate pankade rahapesuvastaste meetmete ülevaatest, mis on kokku pandud pankade enda antud informatsiooni põhjal.\nTollases uues informatsioonis hakati kasutama umbes 40 potentsiaalsete klientide tehingute jälgimise stsenaariumit, mis aitasid avastada kahtlasi ja ebatavalisi tehinguid, mis ei vasta ärikliendi või eraisiku tavapärasele pangasuhte käitumisele.\nDanske Bank Latvia märkis, et seoses uue süsteemiga ja teiste parandustega on täidetud avastatud puudujäägid rahapesuvastases võitluses.\nAivar Rehe avas suu: las pädevad organid teevad tööd (80) 12.03.2019\nPangad on Taanis politsei rahapesukahtluse teadetega üle ujutanud (16) 14.03.2019\n2014. aastal kontrollis Läti finantsinspektsioon Danske Bank Läti filiaali rahapesuvastase võitluse meetmeid ja tegi terve rea ettekirjutisi koos täitmise tähtaegadega.\n2016. aastal asutati panga Läti harus spetsiaalne komitee, kes otsustas kas kõrge riskiga klientidele avatakse konto või mitte. Lisaks mitteresidentidele käisid nende alla ka PEPid ehk poliitilise riskiga isikud. Danske Banki Läti rahapesuvastase võitluse töötajad teostasid kõigi uute klientide taustakontrolli, valmistasid ette kliendi riskihinnangu iga kliendi kohta ja saatsid rahapesuvastase võitluse soovitused panga töötajale, kes vastutas uute kontode avamise eest konkreetsele kliendile.\nDanske Bank Lätis ei tee koostööd agentidega ega kolmandate osapooltega klientide leidmisel ja kontode avamisel.\nDanske Bank märkis, mitu koolitust tehti pangatöötajatele. Koolituste läbimise järel tehti pangatöötajate test. Koolitus loeti edukalt läbituks, kui töötajad tegi testis kuni kolm viga.\n"Balti riikides on kasutusel samasugused rahapesuvastaste meetmete koolitused, mis on kinnitatud Danske Bank Groupi poolt," ütles Danske Banki Eesti filiaali turundus- ja kommunikatsioonidirektor Anneli Rõuk.\nPangaliit kiitis heaks karmimad rahapesu tõkestamise meetmed\nVeel kaks inimest said Danske Banki Eesti rahapesuasjas kahtlustuse


FOTOD: Õige talumoosi saab siis, kui kasutad just neid koostisaineid - Maakodu.ee\nSaaremaal Kuressaare lähedal Vana-Kaarma külas asub Epi talu, kus kulpi liigutab keediste meister Inge Uulits.\nEpi talus valmib Inge käe all seitse erinevat sorti ketšupit, palju moose, mahlajook, 18 erinevat teed, marineeritud kukeseened ja veel palju muud.\nEpi talu maitsvad ja tervislikud tooted on eriti silmapaistvad ning eelistatud, kuna Inge keedised sisaldavad palju vähem suhkrut kui teised poeletil müüdavad tooted ja on vitamiinidest pungil. Perenaise sõnul püüdleb ta alati just selle poole, et kõik tooted oleksid võimalikult vitamiinirohked ja tervislikud.\nPuhas ja hoolikalt valitud tooraine\nPerenaise Inge sõnul on kõik Epi talu tooted puhas käsitöö, ehtsal puupliidil tehtud ja neile ei ole lisatud lisaaineid. “Ma ei taha, et inimesed sööks midagi sellist, mis on tervisele kahjulik – kas siis kasvanud-kasvatatud keemiliste väetiste või tõrjevahenditega või lisaainetest pungil,” pajatab Inge. Perenaise suur soov on teha sellist talutoitu, mis oleks täiesti naturaalne ja maitseks samal ajal hästi.\n“Tooraine tuleb peamiselt Saaremaa taludest, metsadest ja põldudelt. Kuna kõik aastad pole ühesugused, on vahel Saaremaalt keeruline hankida näiteks sinist ploomi, ka pihlakad ei kanna igal aastal ühtemoodi,” tõdeb perenaine. Teed korjab Inge oma talumaadelt. “Õunad on pärit nii minu oma kui ka teistest taluaedadest. Üldiselt on välja kujunenud oma usaldusväärsed talunikud, kelle käest aiasaadusi ostan,” kinnitab Epi talu perenaine.\nKetšupid, teed ja mitu juustumoosi\nFOTOD: Millises Eesti talus elab sada õnnelikku lehma? Vaata järele! (6) 10.10.2016\nEpi talu tootevalikust on nii ketšupid, moosid kui ka teed. “Ketšupeid ja moose valmistan 7 erinevat sorti, lisaks on valikus uued juustumoosid, mis on klientide poolt väga hästi vastu võetud,” selgitab Inge. Perenaise sõnul leiab toodete sortimendist ka 18 erinevat sorti teesid.\nInge räägib, et kõige populaarsemad tooted on ketšupid ja juustumoosid, kuid perenaise enda lemmik on rabarberiketšup. Tema meelest sobib mustasõstraketšup eriti hästi uluki- ja pardiliha juurde, sõstraketšup erinevate lihade kõrvale, õunaketšup karriga passib hästi nii kala kui ka kana kõrvale ning pihlakaketšup on väga meeltmööda toidugurmaanidele. Ploomiketšup on Inge valikust kõige krehvtisem, kuid perenaise kinnitusel on ka sellel oma tarbijaskond.\nEpi talu perenaine valmistab ka sõstramahla, mida ta ise hellitavalt morsiks kutsub. Perenaise kinnitusel on see tema lapselapse üheks suureks lemmikuks, kuna selles ei ole üldse suhkrut ja selle maitse on igati värske. “Morss ei ole keedetud, vaid pastöriseeritud,” selgitab Inge Uulits toote eripära.\nMustasõstraketšup on parim!\n2014. aastal võitis Epi talu mustasõstraketšup Toiduliidu korraldatud konkursil Lääne-Eesti väikeettevõtjate seas esikoha ja sai pronksmärgi. “See tunnustus tõi meid tuntud tootjate hulka ja nõudlus selle toote järele suurenes märgatavalt,” muheleb Inge.\nPerenaine on kuulnud, et toitumisnõustajad soovitavad lisada hoidistele parema säilimise eesmärgil palju suhkrut. Tema sõnul saab aga läbi palju väiksema suhkrukogusega, kui järgida korralikult hügieeninõudeid, kasutada puhtaid marju ja steriilset taarat. “Oluline on jälgida puhtust,” kinnitab Inge ja lisab, et ükski tehtud moos pole käärima läinud.\n“Kõik maitsed ja ideed sünnivad iseenda katsetuste läbi, poti ääres mekkides,” selgitab perenaine naeratades. Perenaise sõnul lisab ta ketšupitesse hoopis õunaäädikat, mis toimib ka säilitajana. “Ainsad tooted, kuhu ei ole lisatud äädikat, on tikri- ja pihlakaketšupid. Suhkruks on nii ketšupites kui ka moosides ainult mahe rafineerimata roosuhkur, mille sisaldus jääb vahemikku 15–20%, mis on tublisti vähem kui tavaliselt poodides olevatel hoidistel,” selgitab perenaine. Sel põhjusel on Epi talu moosid ka tavapärasest veidi vedelamad ja hoidised ei ole nn üle keedetud, et säiliks võimalikult palju vitamiine ja teisi kasulikke toitaineid.\nKiired ajad talus\nInge sõnul on kõige kiiremad ajad talu jaoks oktoobrist poole detsembrini, siis tuleb head-paremat jõuluperioodiks teha. “Suvekuudel on talus ka abiline, rohkem kahjuks ei ole võimalust abilist palgata,” mõtiskleb Inge.\nPerenaine tunneb, et tema tegemiste juures ei ole olnud midagi keerulist, kuna ta on ise seda kõike õppinud. Nõukogude ajal oli ju ikka kombeks, et sahver oli omatehtut täis. Perenaine usub, et tuleb leida oma nišš ja teha kõike suure kirega, küll siis ka ettevõtmised õnnestuvad. “Talutoode on natuke kallim küll, kuid selle-eest on maitse mitu korda parem. Kohalike inimeste toodete ostmisega aitad ka kohalikke tegijaid, need tooted on tehtud südamega,“ kinnitab ta.\nPerenaine on püüdnud ka teistele alustavatele tegijatele julgustavat hoogu anda: “Kui on soovi ikka midagi teha, siis on ainult pealehakkamist vaja. Samuti on vaja palju kannatust. Eks selline ettevõtmine päris noortele peredele ei sobi, kuna tervet peret selliste mahtudega ära ei toida, aga pensionilisana on see väga hea,” selgitab perenaine.\nSaaremaa oma moosikoolitus\nPerenaisel on mõttes ka moosikoolitusi tegema hakata, aga hetkel ei oleks selleks veel vastavat ruumi. “Õpitoad oleks kindlasti mingi tulevikumõte, mida võiks suuremalt ette võtta, kuna huvilisi on juba praegu,” kinnitab Inge.\n“Ehtsa talutoidu” märki on Epi talu tooted kandnud umbes aasta. “Märk on kindlasti aidanud rohkem turustada. Tänu sellele märgile saime Selveri laatadele ja ka muude kampaaniatega on lihtsam. Epi talu tooteid leiab Rimide “Talu toidab” osakonna lettidelt, Solarisest, Kaubamajast, Pärnu Port Arturist, Tartu Eedeni ja Lõunakeskuse Maksimarketist ja lisaks veel mõnest väiksemast poest ning muidugi kohalikust Saarte Sahvrist ja Rae ning Liiva Konsumist. “Oleme liitunud ka Saare OTTiga ja muidugi kohapealt talust saab alati kogu valiku,” kinnitab perenaine.\nEpi talu perenaine on alati oma ettevõtlikkusega silma paistnud ning ka sel suvel pidas Kuressaare lossipargis väikest kioskit, kus pakuti head ja paremat kohalikelt talunikelt.\nKvaliteetne, naturaalne, kohalik tooraine.\nEpi talu tooted on tervislikud ja pakatavad vitamiinidest.\nTooted: rabarberiketšup, pihlakaketšup, mustasõstraketšup, õunaketšup, juustumoosid, mahlajook, 18 erinevat teed, marineeritud seened jpm.\nEpi talu moosid sisaldavad ainult 15–20% roosuhkrut.\n2014. aastal võitis Epi talu mustasõstraketšup Toiduliidu korraldatud konkursil Lääne-Eesti väikeettevõtjate seas esikoha ja sai pronksmärgi.\nKAUNID FOTOD: Milline näeb välja elu koos saja kitsega?\nFOTOD: Erksate värvidega kodus loob meeleolu punane\nFOTOD: Pilkupüüdev laudtee Saaremaa suvekodus viib rannas asuva sauna ja paadikuurini\nFOTOD: Kahe õe armsad aiad võluvad targa planeeringu ja aastate jooksul õpitud nippidega