esitatud 26. aprillil 2012(1)\nEuroopa ühine varjupaigasüsteem – Direktiiv 2004/83/EÜ – Miinimumnõuded, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase staatus – Direktiiv 2005/85/EÜ – Liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuded – Pärast varjupaigataotluse rahuldamatajätmist esitatud täiendava kaitse taotluse läbivaatamise menetlus – Taotleja menetluslikud tagatised – Õigus olla ära kuulatud – Koostöökohustuse ulatus\n1. Esitatud eelotsuse küsimusega palub High Court (Iirimaa) Euroopa Kohtul sisuliselt täpsustada õiguse olla ära kuulatud ulatust Rwanda kodaniku poolt direktiivi 2004/83/EÜ(2) alusel esitatud täiendava kaitse taotluse läbivaatamise menetluses. Täiendav kaitse on mõeldud eelkõige niisugustele kolmandate riikide kodanikele, kes ei kvalifitseeru pagulaseks, kuid kellega seoses on ilmnenud põhjendatud alus arvata, et asjaomane isik seisaks oma päritoluriiki tagasipöördumisel silmitsi reaalse ohuga kannatada tõsist kahju(3).\n2. Euroopa Liit on vastavalt ELTL artikli 78 lõikele 2 kehtestanud kõikides liikmesriikides kehtivad ühised kriteeriumid, millele kolmandate riikide kodanikud peavad vastama, et saada rahvusvahelist kaitset direktiivi 2004/83 alusel. Selle direktiivi II peatükis, mis käsitleb rahvusvahelise kaitse taotluse individuaalset hindamist, sätestab artikli 4 lõige 1 järgmist:\n„Liikmesriigid võivad lugeda taotleja kohuseks esitada niipea kui võimalik kõik elemendid, mis on vajalikud rahvusvahelise kaitse taotluse põhjendamiseks. Koostöös taotlejaga on liikmesriigi kohus hinnata taotluse asjaomaseid elemente.”\n3. Käesolevas asjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtult teada, kas selles sättes kehtestatud koostöökohustust tuleb mõista nii, et see paneb taotluse läbivaatamise eest vastutavale ametiasutusele kohustuse anda enne negatiivse otsuse tegemist ja pärast seda, kui varjupaigataotlus on juba rahuldamata jäetud, teada asjaolud, mille alusel ta oma otsuse teha kavatseb, ning paluda taotlejal esitada nende kohta oma märkused.\n4. Eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille üheks pooleks on Rwanda kodanik, tutsi rahvusest M.M. ja teiseks pooleks on Minister for Justice, Equality and Law Reform, Iirimaa ja Attorney General ning milles vaieldakse selle üle, kas menetlus, mille need Iirimaa ametiasutused viisid läbi M.M.‑i täiendava kaitse taotluse läbivaatamiseks, oli seaduslik.\n5. Pärast talle Iirimaa ametiasutuste poolt õpinguteks antud viisa lõppemist esitas M.M. Office of the Refugee Applications Commissionnerile (varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava voliniku talitus)(4) 21. mail 2008 varjupaigataotluse. Kui see taotlus jäeti rahuldamata, esitas M.M. 31. detsembril 2008 täiendava kaitse taotluse, mis jäeti 24. septembril 2010 samuti rahuldamata. Minister for Justice, Equality and Law Reform leidis, et kuna on põhjust tõsiselt kahelda M.M.‑i väidete usutavuses, siis ei ole tõendatud, et M.M. seisaks oma päritoluriiki tagasipöördumisel silmitsi reaalse ohuga kannatada tõsist kahju, mis õigustaks talle täiendava kaitse andmist.\n6. Viimati nimetatud otsuse peale esitas M.M. High Courtile tühistamiskaebuse. Ta leidis, et liikmesriigi pädevad ametiasutused ei olnud täitnud direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikest 1 tulenevat koostöökohustust, jättes talle pakkumata võimaluse esitada oma märkused tema taotluse rahuldamata jätmise otsuse projekti kohta; nimetatud otsuseprojektis viidati nimelt dokumendile, millega huvitatud isik menetluse käigus ei tutvunud.\n7. Eelotsusetaotluses märgib High Court, et ta ei nõustu analüüsiga, mille M.M. annab direktiivi 2004/83 artikli 4 lõike 1 tõlgendusele. Ta viitab selles osas oma 24. märtsi 2011. aasta otsusele kohtuasjas Ahmed v. Minister for Justice, Equality and Law Reform, ning kahele argumendile, mis ta esitas niisuguse tõlgenduse kummutamiseks. Esimene argument on seotud vajadusega vältida menetlusetappide paljusust. Teine käsitles märkimisväärset suhtlust, mis liikmesriigi pädeva ametisasutuse ja taotleja vahel oli varjupaigataotluse läbivaatamise menetluses juba aset leidnud. High Court täpsustas, et õigupoolest esitati täiendava kaitse taotlus mitte iseseisvalt, vaid pärast varjupaigataotluse läbivaatamise menetlust, mille käigus taotleja kuulati korduvalt ära.\n8. High Court juhib eelotsusetaotluses siiski tähelepanu sellele, et Raad van State (riiginõukogu) (Madalmaad) näib oma 12. juuli 2007. aasta otsuses andvat direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikele 1 teistsuguse tõlgenduse. Vältimaks lahknevusi liikmesriikide kohtute tõlgendustes, otsustas High Court menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kui taotleja esitab pärast pagulasseisundi andmatajätmist täiendava kaitse taotluse ja see taotlus kavatsetakse tagasi lükata, siis kas liikmesriigile nõukogu direktiivi 2004/83 […] artikli 4 lõikes 1 kehtestatud nõue teha taotlejaga koostööd näeb ette, et kõnealuse liikmesriigi ametiasutused peavad taotlejale esitama taotluse läbivaatamise tulemused enne lõpliku otsuse tegemist, et ta saaks esitada oma märkused kavandatava otsuse nende aspektide kohta, mille tõttu taotlus võidakse tagasi lükata?”\n9. Oma märkused esitasid põhikohtuasja pooled, Tšehhi ja Saksamaa valitsus, Iirimaa, Madalmaade, Prantsuse, Rootsi ja Ungari valitsus ning komisjon.\n10. Kohtuistungil palus M.M.‑i esindaja Euroopa Kohtul eelotsuse küsimus ümber sõnastada, nii et nimetatud kohtul oleks sisuliselt võimalik hinnata, kas vaidlusalune läbivaatamise menetlus võimaldas tagada õiguse õiglasele kohtumenetlusele, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta(5) artiklis 47. Kuna niisugune ümbersõnastamine ületaks oluliselt eelotsusetaotluse esitanud kohtu seatud raamistiku ning kuna pooled ei ole seetõttu selle üle vaielnud, soovitan Euroopa Kohtul asjaomane taotlus rahuldamata jätta.\n11. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega Euroopa Kohtult sisuliselt teada, kas direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 kehtestatud koostöökohustust tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik on kohustatud huvitatud isiku enne negatiivse otsuse tegemist ära kuulama seoses hinnanguga, mis ta faktidele ja asjaoludele on andnud.\n12. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusele antava vastuse tähtsus on seega väga selge.\n13. Ühest küljest tuleb kindlaks teha, milline on õiguse olla ära kuulatud ulatus rahvusvahelise kaitse saamise taotluse läbivaatamise menetluses. Täpsemalt on küsimus selles, kas direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 kehtestatud koostöökohustus paneb täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutavale ametiasutusele enne negatiivse otsuse tegemist ja pärast seda, kui varjupaigataotlus on juba rahuldamata jäetud, kohustuse teha teatavaks asjaolud, mille alusel ta oma otsuse teha kavatseb, ja paluda taotlejal esitada nende kohta oma märkused.\n14. Teisest küljest on vaja täpsustada, millised on rahvusvahelise kaitse taotlejatel olevad miinimumgarantiid, mille olemasolu tunnustamisest ei tohi liikmesriigi ametiasutused nende taotluse lävivaatamise menetluses keelduda. Kuigi liikmesriikidel on vastavalt direktiivi 2005/85/EÜ(6) põhjendusele 11 ja Euroopa Kohtu praktikale kaalutlusõigus rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise korraldamise osas, peavad nad siiski tagama ka selles direktiivis kehtestatud menetluslike miinimumõiguste ja ‑põhimõtete austamise(7).\n15. Enne nende küsimuste analüüsimist tuleb minu arvates esitada kaks tähelepanekut.\n16. Esiteks tuleb kõigepealt märkida, et üheski keeleversioonis ei võimalda direktiivi 2004/83 artikli 4 lõike 1 sõnastus luua liikmesriikidele niisugust kohustust, nagu nõuab M.M.\n17. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusele vastamiseks tuleb seetõttu esmalt meelde tuletada, milline on õiguse olla ära kuulatud ulatus liidu õiguskorras, nii nagu Euroopa Kohus on seda õigust oma praktikas tõlgendanud, enne kui saab asuda kindlaks tegema, milline peaks olema kõnealuse õiguse ulatus rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetluses.\n18. Seejärel on vaja kontrollida, kuidas liidu seadusandja on seda õigust direktiivides 2004/83 ja 2005/85 täpsustanud. Direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 ettenähtud koostöökohustuse ulatust tuleb analüüsida mitte ainult selle sätte ülesehitust ja eesmärki arvestades, vaid ka pidades silmas direktiivis 2005/85 sätestatud eeskirju, mis reguleerivad rahvusvahelise kaitse andmise menetlust.\n19. Väärib märkimist, et nii direktiivi 2004/83 pealkirjast ja preambulist kui ka selle sisust ja eesmärgist tuleneb, et selle ülesanne ei ole kehtestada rahvusvahelise kaitse saamise taotluse läbivaatamisele kohaldatavaid menetlusnorme ega näha ette menetluslikke tagatisi, mida taotlejale tuleb sel alusel anda. Selle direktiivi ainus eesmärk on kehtestada kõikidele liikmesriikidele ühised eeskirjad osas, mis puudutab tingimusi, millele peavad vastama kolmandate riikide kodanikud selleks, et neil oleks õigus saada rahvusvahelist kaitset(8), ning samuti näha ette selle kaitse sisu.\n20. See on taustsüsteem, milles direktiiv 2004/83sätestab oma artiklis loetelu faktidest ja asjaoludest, mida liikmesriigid peavad hindama, et kontrollida taotluse põhjendatust, ning milles nimetatud artikli lõige 1 näeb ette koostöökohustuse, mille ulatus on käesolevas asjas huviobjektiks.\n21. Koostöökohustuse ulatus on aga täpsustatud direktiivis 2005/85.\n22. Mõned kuud pärast direktiivi 2004/83 vastu võetud direktiivi 2005/85 eesmärk on kehtestada liikmesriikidele ühised menetluseeskirjad põgeniku staatuse andmiseks ja äravõtmiseks. Sellega seoses täpsustab direktiiv 2005/85 oma II ja III peatükis menetluslikke õigusi ja kohustusi, mis taotlejal ja liikmesriigil on varjupaigataotluse läbivaatamise käigus, ning konkretiseerib direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 sätestatud koostöökohustust.\n23. Direktiivi 2005/85 kohaldamisala tuleb täpsustada.\n24. Vastavalt direktiivi 2005/85 artikli 3 lõikele 1 kohaldatakse seda direktiivi kõikide varjupaigataotluste suhtes, mis on esitatud liikmesriigi territooriumil.\n25. Selle artikli 3 lõike 3 kohaselt kohaldatakse seda ka juhul, kui liikmesriik kehtestab üheainsa menetluse, mille raames ta vaatab taotlus läbi mõlema rahvusvahelise kaitse liigi – nii varjupaiga kui ka täiendava kaitse – seisukohalt. Õiguspoolest näeb see direktiiv ette, et „[k]ui liikmesriigid kasutavad menetlust või kehtestavad menetluse, kus varjupaigataotlusi vaadatakse läbi nii [pagulasseisundi] konventsioonil(9) põhinevate taotlustena kui muud liiki rahvusvahelise kaitse taotlustena, mis on määratletud direktiivi 2004/83 [täiendava kaitse kohta] artiklis 15, kohaldavad nad käesolevat direktiivi kogu menetluse vältel”.\n26. Saan niimoodi aru, et enamus liikmesriike või peaaegu kõik liikmesriigid on kehtestanud nn koondmenetluse, mida liidu seadusandja on aastast 2004 tugevalt toetanud(10) ning mis praegu on kirjas direktiivi 2005/85 muudetud ettepanekus(11).\n27. Seevastu selgus kohtuistungil, et kui liikmesriik kehtestab eraldiseisva haldusmenetluse täiendava kaitse taotluste läbivaatamiseks, siis rangelt võttes ei ole ta direktiivi 2005/85 artikli 3 lõike 3 alusel kohustatud kohaldama varjupaigataotluste läbivaatamise menetluses ettenähtud menetluslikke tagatisi.\n28. Teiseks olgu meenutatud, et direktiivid 2004/83 ja 2005/85 võeti vastu EÜ artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alusel, mis pani Euroopa Liidu Nõukogule kohustuse võtta vastu varjupaika käsitlevad meetmed, kohaldades täielikult Genfi konventsiooni. Need kaks direktiivi osalevad niisiis Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomises, millega täielikult kohaldatakse nimetatud konventsiooni ning mille eesmärk on aidata liikmesriigi pädevatel ametiasutustel seda ühiste mõistete ja kriteeriumide kaudu kohaldada.\n29. Seetõttu ning vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale(12) tõlgendan käsitluse all olevaid sätteid mitte ainult lähtuvalt direktiivide 2004/83 ja 2005/85 üldisest ülesehitusest ja eesmärgist, vaid ka võttes arvesse Genfi konventsiooni sätteid(13) ning eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti antud tõlgendust(14).\nB. Õiguse olla ära kuulatud ulatus\n30. Euroopa Kohus on kinnitanud õiguse olla ära kuulatud tähtsust ja selle õiguse väga suurt ulatust liidu õiguskorras.\n31. Nii kujutab see õigus väljakujunenud kohtupraktika kohaselt endast liidu õiguse üldpõhimõtet, mis ühelt poolt on hõlmatud harta artiklis 41 sätestatud õigusega heale haldusele ja teiselt poolt harta artiklitega 47 ja 48(15) tagatud kaitseõiguste austamisega ja õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele.\n32. Õigusega olla ära kuulatud tuleb arvestada kõigis menetlustes, mille tulemusel võidakse teha haldus- või kohtuotsus, mis mõjutab isiku huve ebasoodsalt. Seda õigust on kohustatud austama mitte ainult liidu institutsioonid harta artikli 41 lõike 2 punkti a alusel(16), vaid kuna tegemist on liidu õiguse üldpõhimõttega, siis ka kõikide liikmesriikide haldusasutused juhul, kui nad teevad otsuseid liidu õiguse kohaldamisalas, ja seda ka siis, kui kohaldatavad õigusaktid niisugust formaalsust sõnaselgelt ette ei näe(17). Seetõttu tuleb õigusest olla ära kuulatud kinni pidada ka rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetluses, mida pädev siseriiklik ametiasutus viib läbi vastavalt Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames kehtestatud eeskirjadele.\n33. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tuleb õiguse olla ära kuulatud kohaselt anda kõikidele isikutele võimalus esitada kas suuliselt või kirjalikult oma seisukoht asjaolude suhtes, millega ametiasutus kavatseb põhjendada oma otsust, mis võib asjaomase isiku huve kahjustada(18). See nõuab, et ametiasutus võimaldaks huvitatud isikul neist asjaoludest menetluse käigus teada saada, et viimasel oleks tegelik võimalus nende suhtes oma seisukohta tõhusalt esitada. Ühtlasi tähendab see, et ametiasutus peab huvitatud isiku märkustega vajaliku tähelepanuga tutvuma.\n34. Õigusel olla ära kuulatud on mitu eesmärki.\n35. Esiteks on see abiks faktiliste asjaolude kindlakstegemisel ja seega toimiku uurimisel. Huvitatud isiku märkused ja kõikidest niisugustest asjaoludest teavitamine, mis võivad mõjutada haldusasutuse otsuse sisu, peavad võimaldama haldusasutusel täielikult ja põhjalikult uurida kõiki menetluse aluseks olevaid fakte, tingimusi ja õiguslikke asjaolusid.\n36. Teiseks, õigus olla ära kuulatud peab võimaldama tagada huvitatud isiku tõhusa kaitse. Viimasel on õigus osaleda teda puudutavas menetluses ning esitada selle raames oma seisukoht kõikide oluliste asjaolude suhtes, mille alusel haldusasutus oma otsuse teha kavatseb. Õigus olla ära kuulatud peab andma asjaomasele isikule võimaluse parandada mõne vea või teha teatavaks nende isikliku olukorraga seonduvaid asjaolusid, mis mõjutavad seda, kas otsus tehakse või mitte või kas otsuse sisu on nii- või teistsugune(19). See aitab luua usaldust, mis asjaomasel isikul peab haldusasutuse suhtes olema.\n37. Euroopa Kohus on selgelt tunnustanud õiguse olla ära kuulatud olemasolu haldusmenetlustes, mille huvitatud isik on algatanud teatava õiguse, näiteks tollimaksuvabastuse(20) või ühenduse finantsabi(21) saamiseks.\n38. Euroopa Kohus on ka täpsustanud selle õiguse ulatust karistusliku laadiga menetlustes, mille eesmärk on võtta huvitatud isik õigusrikkumiseks peetava teo eest vastutusele ning kohaldada tema suhtes majanduslikke ja finantskaristusi(22).\n39. Niisiis on Euroopa Kohus seoses olukorraga, kus komisjon karistab keelatud kokkulepe sõlmimist või valitseva seisundi kuritarvitamist, leidnud, et õigus olla ära kuulatud hõlmab ka seda, et pärast uurimise lõppu ja enne otsuse vastuvõtmist edastatakse asjaomasele isikule tema vastu esitatavad etteheited(23). Niisuguse vastuväiteteatise puhul on tegemist ettevalmistava dokumendiga, mis ei määra ära komisjoni lõpliku otsuse sisu. Muu hulgas on selles esitatud komisjoni esialgsed järeldused konkurentsieeskirjade rikkumise asetleidmise kohta, mis selgitavad komisjoni poolt asja uurimisel antud faktilisi ja õiguslikke hinnanguid ning see avab menetluse võistleva etapi(24).\n40. Samuti nõuab Euroopa Kohus põhimõtteliselt seoses otsustega, millega nõukogu külmutab terroriaktides osalevate üksuste rahalised vahendid, et niisuguste piiravate meetmete võtmisele eelneks huvitatud isiku teavitamine tema vastu kogutud andmetest ning et talle antaks võimalus olla ära kuulatud(25). Siinkohal väärib märkimist, et seda põhimõtet kohaldatakse üksnes rahaliste vahendite külmutamise järel tehtud otsustele. Algsete otsuste osas otsustas Euroopa Kohus ülekaaluka üldise huvi nimel piirata õigust olla ära kuulatud. Kuna neil otsustel peab loomuldasa olema üllatusmoment ning neid tuleb viivitamatult kohaldada, siis on Euroopa Kohus eelistanud haldustegevuse tõhusust, piirates põhjuste teatamist huvitatud isikule ning andes viimasele õiguse olla ära kuulatud otsuste vastuvõtmise hetkel või vahetult pärast seda.\n41. Kuigi õigus olla ära kuulatud võib teatavatel konkreetsetel tingimusel olla piiratud, kui valitseb oht kahjustada ülekaalukat üldist huvi, on selle puhul siiski tegemist olulise vorminõudega. Seetõttu peab kohus vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale selle õiguse rikkumist kui niisugust karistama ning kõnealune rikkumine peab kaasa tooma selle otsuse või otsuse osa tühistamise, mis puudutab fakte või etteheiteid, mille kohta asjaomasel isikul ei ole olnud võimalust oma märkusi esitada(26).\n42. Euroopa Kohtul ei ole veel olnud võimalust võtta seisukoht õiguse olla ära kuulatud ulatuse kohta rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetluses. Leian siiski, et äsja osundatud kohtupraktikas väljendatud kaalutlused kehtivad täielikult.\n43. Õigupoolest on seda tüüpi menetluses, mida iseloomustab inimlikult ja majanduslikult raske olukord ja kus ilmselgelt on küsimärgi all huvitatud isiku oluliste õiguste säilimine, on selle menetlusliku tagatise austamisel põhjapanev tähtsus. Oluline pole mitte ainult see, et huvitatud isik on silmapaistvalt kesksel kohal, kuna ta algatab menetluse ning peab olema võimeline konkreetselt tõendama oma elukäiku ning konteksti, milles see on kulgenud, vaid ka see, et tehtav otsus on tema jaoks eluliselt tähtis.\n44. Kõigepealt käsitlen seda, kuidas liidu seadusandja on direktiivides 2004/83 ja 2005/85 rakendanud õigust olla ära kuulatud.\nC. Õiguse olla ära kuulatud kohaldamine rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetluses\n45. Vastavalt direktiivi 2004/83 põhjendusele 10 ja direktiivi 2005/85 põhjendusele 8 austab liidu seadusandja rahvusvahelist kaitset käsitlevate materiaal- ja menetlusnormide kehtestamisel põhiõigusi.\n46. Rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetluses on liidu seadusandja seega hoolitsenud selle eest, et liikmesriikide ametiasutused tagaksid taotleja menetlusõiguste, eriti tema õiguse olla ära kuulatud, tõhususe.\n47. Esiteks toon esile, et vastavalt direktiivi 2005/85 artikli 8 lõike 2 punktile a peab liikmesriigi pädev ametiasutus oma ülesande täitma, vaadates rahvusvahelise kaitse taotluse läbi ja tehes otsuse individuaalselt, objektiivselt ja erapooletult. Lisaks peab ta vastavalt direktiivi 2005/85 artikli 23 lõike 2 esimesele lõigule piisavalt ja põhjalikult tutvuma rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevate faktide ja asjaoludega.\n48. Teiseks märgin, et selleks, et õigus olla ära kuulatud oleks tõhusalt tagatud, on taotlejal menetluslikud tagatised, mis on ette nähtud eelkõige direktiivi 2005/85 artiklites 10 ja 13. Nii peab liikmesriigi pädev ametiasutus teavitama taotlejat keeles, mille puhul on põhjust oletada, et ta seda mõistab, sellest, millist menetlust tuleb järgida ning millised on tema käsutuses olevad vahendid oma argumentide esitamiseks. Lisaks peab ta taotlejal võimaldama kasutada tõlgi abi ning tagama, et taotlus vaadatakse läbi hoolsalt ja tähelepanelikult, tehes taotleja küsitlemise ülesandeks isikule, kes on pädev võtma arvesse taotluse esitaja isikliku või üldist olukorda, milles taotlus esitati. Viimaseks peab liikmesriigi pädev ametiasutus tagama küsitluse konfidentsiaalsuse, eesmärgiga tekitada taotlejas usaldus, mis võimaldab tal oma juhtumit selgelt esitada ning oma arvamusi ja tundeid igakülgselt kirjeldada.\n49. Kolmandaks nendin, et taotleja kuulatakse enne otsuse tegemist ära ühel või mitmel kohtumisel, mille käigus ta võib esitada kõik oma taotluse aluseks olevad faktid ja asjaolud.\n50. Esiteks kuulatakse taotleja ära kohtumisel; see põhimõte on kehtestatud määruse nr 2005/85 artikli 12 lõike 2 punktis b(27).\n51. Minu arvates konkretiseerib see kohtumine direktiivi 2005/83 artikli 4 lõikes 1 sätestatud koostöökohustust, mille ulatust käesolevas asjas arutatakse.\n52. Vastavalt direktiivi 2005/85 artikli 12 lõike 2 punktile b peab see koosolek võimaldama liikmesriigi pädeval ametiasutusel abistada taotlejat „taotluse täitmisel ning taotlust puudutava olulise teabe esitamise[l] direktiivi 2004/83/EÜ artikli 4 lõike 2 tingimustel”. See teave koosneb mitte ainult „taotleja[t puudutavatest] andmetest” ning kõigist taotleja käsutuses olevatest dokumentidest „taotleja vanuse, tausta, sealhulgas [tema] sugulaste tausta, identiteedi, kodakondsus(t)e, varasema elukoha riigi/riikide ja koha/kohtade, varasemate varjupaigataotluste ja reisimarsruutide kohta, isikutunnistustest ja reisidokumentidest”, vaid ka rahvusvahelise kaitse taotlemise põhjustest.\n53. See esimene kohtumine toimib seega direktiivi 2004/83 artiklis 4 kehtestatud raamistikus ning selle käigus tuleb arvestada kõikide liidu seadusandja poolt selles artiklis nimetatud põhimõtetega.\n54. Kõnealune artikkel kehtestab eeskirjad, mida liikmesriigi pädevad ametiasutused peavad kohaldama seoses rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevate faktide ja asjaolude teatavaks tegemise ja hindamisega.\n55. Varjupaigataotluse puhul on vastavalt direktiivi 2004/83 artikli 2 punktile c eesmärk teha konkreetseid asjaolusid arvestades kindlaks, kas isiku kartus, et teda hakatakse päritoluriiki tagasipöördumisel taga kiusama, on objektiivselt põhjendatud. Täiendava kaitse taotluse puhul on vastavalt sama direktiivi artikli 2 punktile e eesmärk hinnata, kas on ilmnenud põhjendatud alus arvata, et asjaomane isik seisaks oma päritoluriiki või tagasipöördumisel silmitsi reaalse ohuga kannatada tõsist kahju.\n56. Sama direktiivi artikli 4 lõike 1 kohasel lasub tõendamiskoormis rahvusvahelise kaitse taotlejal. Viimane peab nimelt esitama kõik taotluse põhjendamiseks vajalikud asjaolud(28), mis on ka mõistetav, kuna ennekõike on ainult taotleja suuteline kirjeldama oma olukorda ning esitama vastavaid tõendeid.\n57. Liidu seadusandja on seda põhimõtet siiski leevendanud, lisades, et [„k]oostöös taotlejaga on liikmesriigi kohus hinnata taotluse asjaomaseid elemente”. Niisiis on tegemist menetlusetapiga, milles liidu seadusandja on soovinud sisse tuua koostöökohustuse, mille ulatus on praeguses asjas käsitluse all.\n58. Koostööd tuleb seega mõista nii, et see on piiritletud asjakohaste faktide esitamisega ja taotluse põhjendatuse hindamiseks vajaliku teabe esitamisega.\n59. Lisaks eeldab koostöö mõiste kasutamine kahe poole tegutsemist ühise eesmärgi nimel.\n60. Direktiivi 2004/83 ettevalmistavates materjalides oli komisjoni ülesanne seada sisse taotleja ja taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi „jagatud” kohustus kontrollida ja hinnata kõiki asjakohaseid fakte(29).\n61. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kommentaarides räägiti vajadusest kehtestada „taotleja ja taotluse läbivaataja ühine kohustus” osas, mis puudutab taotluse hindamiseks vajalike asjaolude esitamist ja hindamist(30).\n62. Vastavalt direktiivi 2005/85 artiklile 11 on koostöökohustus varjupaigataotlejale siduv.\n63. See on ju tema, kes algatab menetluse, et saada teatav õigus. Samuti saab üksnes tema ise kirjeldada konkreetsel moel oma elukäiku ning konteksti, milles see on kulgenud, ja anda esmast vajalikku teavet. See koostöö väljendub erinevates kohustustes, mille hulgas on eelkõige isiku kohustus ilmuda teatud kuupäeval isiklikult kohale, edastada tema valduses olevaid ning taotluse läbivaatamise seisukohalt huvipakkuvaid dokumente ja materjale, või nõustuda oma ütluste salvestamisega.\n64. See koostöökohustus lasub ka liikmesriikidel. Minu arvates on see põhjendatud raskustega, millega rahvusvahelise kaitse taotleja võib tõendite esitamisel kokku puutuda.\n65. Esiteks on väheusutav, et taotleja on alati võimeline ise kindlaks tegema, kas tema taotlus vastab Genfi konventsioonis või direktiivis 2004/83 sätestatud nõuetele, et ta oleks kursis teiste inimõigusi puudutavate õigusaktidega, millel põhinevad muud rahvusvahelise kaitse liigid, või et ta oleks otsekohe võimeline esitama tõendid, mis on tema taotluse läbivaatamise seisukohalt kõige asjakohasemad.\n66. Teiseks tuleb tingimata arvestada mitte ainult majandusliku, vaid ka psühholoogilise madalseisuga, milles varjupaigataotleja võib olla. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet juhib tähelepanu sellele, et oma päritoluriigist põgenenud taotleja võib saabuda minimaalsete vahenditega, omamata ühtegi isikut tõendavat dokumenti ning seetõttu ei tarvitse ta olla võimeline toetama oma väiteid dokumentaalsete tõenditega. Lisaks võib taotlejal olla tõsine psühholoogiline stress ning oma päritoluriigis saadud kogemuste tõttu võib ta umbusaldada avaliku võimu esindajaid, ta võib karta vabalt rääkida ning oma olukorda kirjeldavaid andmeid täielikult ja igakülgselt esitada(31).\n67. Neil asjaoludel peab direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 sätestatud koostöökohustus võimaldama vastavalt iga juhtumi asjaoludele hinnata ja koguda tõendeid, mis on kõige asjakohasemad rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamiseks, ning koguda koos taotlejaga ning tänu liikmesriigi pädeva ametiasutuse käsutuses olevatele vahenditele kokku kogu teave, mis on vajalik taotleja usutavuse ja tema taotluse põhjendatuse hindamiseks.\n68. Võin oma analüüsi praeguses etapis seega juba praegu järeldada, et nähes direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 ette koostöökohustuse, ei soovinud liidu seadusandja panna liikmesriigile kohustust teha enne ebasoodsa otsuse vastuvõtmist teatavaks asjaolud, mille alusel ta kavatseb oma otsuse teha, ning paluda taotlejal esitada nende kohta oma märkused. Selle koostöö, nagu ka kohtumise, milles see koostöö võib konkretiseeruda, ainus eesmärk on aidata taotlejal täita oma taotlus ja koguda selleks vajalikke andmeid.\n69. Järgmiseks väärib märkimist, et taotlejal on õigus olla ära kuulatud ka direktiivi 2005/85 artikli 12 lõikes 1 ettenähtud isikliku küsitluse käigus.\n70. Vastavalt sama direktiivi artikli 13 lõikele 3 peab see küsitlus võimaldama taotlejal oma taotlust põhjalikult põhjendada. Niisiis ei ole see samuti mõeldud selleks, et teha huvitatud isikule teatavaks hinnang, mille liikmesriigi pädev ametiasutus on andnud, ja paluda taotlejal esitada selle kohta oma märkused enne, kui otsus tehakse.\n71. Lõpuks tuleb tähelepanu juhtida sellele, et taotlejale edastatakse iga kohtumise järel koostatav aruanne.\n72. Nimelt tuleb direktiivi 2005/85 artikli 14 kohaselt koostada taotleja ja liikmesriigi pädeva ametiasutuse osavõtul toimunud küsitluse kohta kirjalik aruanne, mis tuleb taotlejale kättesaadavaks teha „õigeaegselt” või piisavalt vara, et taotlejal oleks võimalik kaebus ette valmistada ja esitada. See aruanne peab sisaldama „vähemalt” taotleja poolt taotluse kohta esitatud olulist teavet. Lisaks võib liikmesriik nõuda, et huvitatud isik annaks küsitlust käsitlevale aruandele heakskiidu ning kui viimane keeldub mõnesid punkte heaks kiitmast, siis märgitakse keeldumise põhjused taotleja toimikusse. Taotlejal on seega võimalus teatud asjaolusid parandada kas enne otsuse vastuvõtmist või teha seda kohtuliku kaebuse raames tagantjärele.\n73. Rahvusvahelise kaitse taotlust reguleerivate materiaalõiguslikke ja menetlusnorme käsitleva eelneva analüüsi põhjal tuleb nentida, et liidu seadusandja ei ole soovinud panna liikmesriikidele, kes kavandavad ebasoodsa otsuse tegemist, ei direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 sätestatud koostöö ega ka isiklike küsitluste või enne otsuse tegemist toimuva teabeedastamise raames kohustust edastada huvitatud isikule kavandatava otsuse projekti ega paluda taotlejal esitada selle kohta oma märkusi.\n74. Kuigi niisugust kohustust ei saa siiski tuletada direktiivide 2004/83 ja 2005/85 sätetest, võib selle ehk tuletada Euroopa Kohtu praktikast, mis käsitleb õigust olla ära kuulatud?\n75. Ma ei arva nii.\n76. Tõsi küll, Euroopa Kohus on niisugustes karistusliku laadiga menetlustes, nagu need, milles komisjon karistab keelatud kokkulepet või valitseva seisundi kuritarvitamist, möönnud, et õigus olla ära kuulatud tähendab, et huvitatud isikule tuleb enne otsuse tegemist esitada etteheited, mis komisjonil tema vastu on. Sellekohases teatises sisalduvad komisjoni esialgsed järeldused konkurentsieeskirjade rikkumise asetleidmise kohta, kuivõrd komisjon selgitab selles faktilisi ja õiguslikke hinnanguid, mis ta on juhtumit uurides andnud(32).\n77. Selles kontekstis võimaldab õigus olla ära kuulatud huvitatud isikul enne seda, kui otsus tehakse, tõepoolest teada saada, millise õigusliku hinnangu ametiasutus väidetavatele asjaoludele annab, ning avaldada vajadusel arvamust õigusliku põhjenduse kohta.\n78. Samas kehtib see juhul, kui tegemist on karistusliku laadiga menetlusega, milles komisjon võtab ettevõtja õigusrikkumiseks peetava teo eest vastutusele. Vastuväiteteatis on seega võrreldav komisjoni läbiviidava juurdluse lõpul koostatava „süüdistusaktiga”. See avab menetluse võistleva etapi, kus ettevõtjal on seega võimalik esitada kirjalikke märkusi ja olla talle etteheidetavate faktide, faktide aluseks olevate tõendite ning nende kvalifikatsiooni osas ära kuulatud vastaval ärakuulamisel.\n79. Niisuguses menetluses kujutab õigus olla ära kuulatud endast tõelist kaitseõigust, mis võimaldab ettevõtjal tema suhtes tehtud etteheited ümber lükata enne, kui komisjon talle karistuse või trahvi määrab.\n80. Kuid niisuguses menetluses, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas ning mille huvitatud isik on ise algatanud teatava õiguse saamiseks, on kõnealusel isikul juba olnud võimalik esitada oma märkused selle kohta, mis asjaolud tuleks arvese võtta.\n81. Nagu Euroopa Kohus on meenutanud eespool viidatud kohtuotsustes Sopropé ja Prantsusma vs. People’s Mojahedin Organization of Iran, on õigusnormi, mille kohaselt huve kahjustava otsuse adressaadile peab enne otsuse tegemist andma võimaluse esitada oma märkused, eesmärk, et asjaomane ametiasutus võtaks nõuetekohaselt arvesse kõik olulised asjaolud. Otsuse adressaadi tõhusa kaitse tagamiseks on kõnealuse normi ülesanne tagada, nimetatud isik saaks parandada mõne vea või teha teatavaks tema olukorraga seonduvaid asjaolusid, mis mõjutavad seda, kas otsus tehakse või mitte või kas otsuse sisu on nii‑ või teistsugune.\n82. Eelnevalt kirjeldatud regulatiivset raamistikku silmas pidades tuleb tõdeda, et liidu seadusandja on hoolitsenud selle eest, et taotlejale tagataks enne, kui otsus vastu võetakse, õigus olla ära kuulatud.\n83. Kuigi rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevad esialgsed asjaolud esitatakse kõigepealt standardankeedi või küsimustiku põhjal, võib taotleja seejärel taotluse läbivaatamise etapis teha teatavaks kõik faktid või asjaolud, millega ta oma päritoluriigis on silmitsi seisnud. Selles kontekstis võimaldab direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 sätestatud koostöökohustus taotlejal kindlaks teha, millised asjaolud on kõige olulisemad, ning koguda koos liikmesriigi pädeva ametiasutusega kokku kogu teabe, mis on vajalik tema taotluse põhjendamiseks. Mis puudutab direktiivi 2005/85 artiklis 12 mainitud küsitlust või küsitlusi, siis see annab taotlejale uue võimaluse vestelda isikuga, kes on kõige pädevam tema isiklikku olukorda arvesse võtma. Ta võib esitada kõik oma taotluse aluseks olevad põhjendused, ning samuti kõik uued asjaolud, mida ta ei olnud oma argumentatsioonis kasutanud, ning oma seisukohti selgitada. Liikmesriigi pädeval ametiasutusel võimaldab see küsitlus aga väga konkreetselt uurida kõiki asjaolusid, et hinnata taotleja isiksust ja tema väidete usutavust, ning vajadusel tuvastada võimalikud vastuolud.\n84. Lisaks ei tohi jätta märkimata, et vastavalt direktiivi 2005/85 artiklile 9 peab liikmesriigi pädev ametiasutus varjupaigataotluse rahuldamata jätmise korral vastavas otsuses esitama seda õigustavad asjaolud ja õiguslikud põhjendused. Lisaks peavad liikmesriigid vastavalt sama direktiivi artiklile 39 tagama õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele. Nii võib siseriiklik kohus nimetatud taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale esitatud kaebuse põhjal põhjalikult analüüsida liikmesriigi pädeva ametiasutuse lõplikku otsust ning iseäranis põhjusi, mille tõttu nimetatud ametiasutus varjupaigataotluse põhjendamatuse tõttu rahuldatama jättis(33).\n85. Lõpuks tuleb meeles pidada, et direktiividega 2004/83 ja 2005/85 kehtestatud menetluste puhul on tegemist miinimumnormidega. Vastavalt direktiivi 2004/83 artiklile 3 ja direktiivi 2005/85 artiklile 5 võivad liikmesriigid kehtestada või säilitada soodsamad nõuded seoses rahvusvahelise kaitse sisuliste tingimuste ning selle kaitse andmise ja selle äravõtmisega, tingimusel et need nõuded ühilduvad nimetatud direktiividega. Seetõttu on liikmesriikidel vabad käed selliste põhiõiguste laiendamisel, mis taotlejal on tema taotluse läbivaatamise menetluses. Nii nendib Madalmaade valitsus oma märkustes, et Madalmaades peab pädev minister teavitama taotlejat kirjalikult ja põhistatult oma kavatsusest jäta rahvusvahelise kaitse taotlus rahuldamata, et paluda taotlejal esitada oma kirjalikud märkused ning parandada selles otsuses esineda võivad vead.\n86. Seetõttu leian neid asjaolusid arvestades, et direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 ettenähtud koostöökohustust, käsitatuna direktiivis 2005/85 sätestatud eeskirjade ja menetluslike tagatiste alusel, tuleb tõlgendada nii, et taotluse läbivaatamise eest vastutav ametiasutus ei pea enne ebasoodsa otsuse vastuvõtmist tegema teatavaks asjaolusid, millele ta kavatseb oma otsuses tugineda, ning paluma taotlejal esitada nende kohta oma märkusi.\n87. See tõlgendus kehtib varjupaigataotluse läbivaatamise puhul.\n88. Vastavalt direktiivi 2005/85 artikli 3 lõikele 3 kehtib eeltoodud tõlgendus ka juhul, kui liikmesriik on kehtestanud üheainsa menetluse, mille raames ta vaatab kas taotleja või enda algatusel taotluse läbi mõlema rahvusvahelise kaitse liigi seisukohalt, nii et liikmesriigi pädev ametiasutus uurib automaatselt täiendava kaitse põhjusi, kui põgeniku staatuse andmise tingimused ei ole täidetud. Arvan, et sellisel juhul peab ta kogu menetluse vältel arvestama direktiivis 2005/85 sätestatud eeskirjade ja menetluslike tagatistega.\n89. Seevastu juhul, kui liikmesriik uurib täiendava kaitse taotlust eraldiseisvas menetluses, ei pea ta direktiivi 2005/85 kohaldamisala arvestades andma menetluslikke tagatisi, mis on ette nähtud varjupaigataotluse puhul. Sellegipoolest peab ta ühest küljest tegema taotlejaga koostööd vastavalt direktiivi 2005/83 artikli 4 lõikele 1, ning teisest küljest tagama õiguse olla ära kuulatud, kuna selle õiguse puhul, on – nagu juba öeldud – tegemist liidu õiguse üldpõhimõttega.\n90. Seetõttu, ning arvestades eespool toodud arutluskäike, ei pea liikmesriigi pädev ametiasutus juhul, kui pärast varjupaigataotluse rahuldamata jätmist esitatakse uues menetluses täiendava kaitse taotlus, minu arvates tegema oma otsuse projekti teatavaks, kuid seda siiski tingimusel, et ta on andnud taotlejale võimaluse esitada kõik oma argumendid ning kõik tõendid, mis aitavad tõendada, et ta vastab direktiivi 2004/83 artiklis ettenähtud täiendava kaitse saamise eritingimustele.\n91. Kõiki neid asjaolusid arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku asuda seisukohale, et direktiivi 2004/83 artikli 4 lõikes 1 ettenähtud koostöökohustust tuleb lähtuvalt direktiivis 2005/85 sätestatud eeskirjadest ja menetluslikest tagatistest tõlgendada nii, et kui liikmesriik kavatseb pärast varjupaigataotluse rahuldamata jätmist esitatud täiendava kaitse taotluse rahuldamata jätta, siis ei pea ta enne oma otsuse vastuvõtmist tegema teatavaks asjaolusid, mille alusel ta oma otsuse teha kavatseb, ning paluma taotlejal esitada selle kohta oma märkusi.\n92. Vastavalt direktiivi 2004/83 artiklile 3 ja direktiivi 2005/85 artiklile 5 võivad liikmesriigid kehtestada või säilitada soodsamad nõuded rahvusvahelise kaitse andmisele ja selle äravõtmisele, tingimusel et need nõuded ühilduvad nimetatud direktiividega.\nD. Kohaldamine käesolevale asjale\n93. Kuigi põhikohtuasja menetleva kohtu ülesanne on hinnata, kas otsus tehti taotleja menetluslikke tagatisi eirates, soovin ma ELTL artiklis 267 kehtestatud õigusalase koostöö raames anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule järgnevat mõtlemisainet.\n94. Põhikohtuasja faktiliste asjaolude asetleidmise ajal olid varjupaigataotlusi reguleerivad normid sätestatud 1996. aasta pagulaste seaduses (Refugee Act 1996). Täiendava kaitse taotluse läbivaatamist käsitlevad eeskirjad sisaldusid aga 2006. aasta määruses täiendava kaitse saamiseks kvalifitseerumise kohta Euroopa Ühendustes (European Communities (Eligibility for Protection) Regulations 2006)(34), millega võetakse üle direktiiv 2004/83.\n95. Kohtuistungil jäi mulle mulje, et Iirimaal vaadatakse täiendava kaitse taotlus läbi eraldiseisvas menetluses. Ühtset menetlust ei ole, vähemalt mitte praegu. Nagu Iirimaa ja komisjon kinnitasid, ei ole liidu seadusandja poolt direktiivis 2005/85 kehtestatud menetluslikud tagatised selles menetluses seega kohaldatavad.\n96. Esiteks väidab M.M. eelotsusetaotluse esitanud kohtus, et teda ei ole tema täiendava kaitse taotluse läbivaatamise menetluses ära kuulatud, ning et talle ei olnud teada asjaolud, mille põhjal liikmesriigi pädev ametiasutus kavatses taotluse rahuldamata jätmise otsuse teha.\n97. Toimiku materjalidest nähtub, et taotlejat tõepoolest ei kuulatud selles menetlusetapis isikliku küsitluse käigus ära.\n98. Mina arvan, et kuigi täiendava kaitse taotluse läbivaatamine toimub eraldiseisvas menetluses, ei vilistatud selle käigus menetluslike tagatiste peale, mida M.M.‑ile oli varjupaigataotluse läbivaatamise menetluses juba antud. Need kaks menetlust jäävad tihedalt seotuks ning nende aluseks on väga konkreetselt üks ja sama elukäik ja analoogsed faktilised asjaolud. Selles osas on väga oluline tagada, et M.M.‑il oli võimalus esitada tõhusalt ja õigeaegselt kõik märkused just nimelt nende põhjuste kohta, millel rajaneb tema täiendava kaitse taotlus.\n99. Minu käsutuses olevate asjaolude pinnalt kaldun arvama, et huvitatud isikule anti tõesti võimalus teha teatavaks oma argumendid mitte ainult nende asjaolude kohta, mis õigustavad põgeniku staatuse andmist, vaid ka täiendava kaitse andmist õigustavate argumentide kohta.\n100. M.M. esitas ORAC‑le varjupaigataotluse 21. mail 2008 ning samal kuupäeval kuulati ta ära esialgse küsitluse raames vastavalt 1996. aasta pagulaste seaduse artiklile 8. Talle anti nimetatud küsitluse käigus küsimustik, mille eesmärk oli saada taotlejalt kogu asjakohane teave taotluse kohta ning taotluse esitamise põhjused. Sellel alusel ning vastavalt viidatud seaduse artiklile 11 kuulati M.M. ära 23. augustil 2008 isikliku küsitluse raames, mille käigus tal oli võimalik esitada kõik oma taotlust õigustavad põhjused ja seda toetavad asjaolud. Selle küsitluse põhjal koostati aruanne, mille näol on tegemist esialgse otsusega(35) ning milles tehti ORAC‑le negatiivne ettepanek, nii et viimane leidis eelkõige, et võttes arvesse ajavahemikku, mille möödudes taotleja taotluse esitas, ei ole see taotlus usutav.\n101. See ettepanek tehti huvitatud isikule teatavaks 8. septembril 2008. Vastavalt 1996. aasta põgenike seaduse artikli 16 lõikele 1 esitas M.M. selle ettepaneku peale kaebuse Refugee Appeals Tribunalile (Iirimaa). See kaebus vaadati läbi kirjalikus menetluses ning kõnealuse menetluse suuline osa jäeti sama seaduse artikli 13 lõike 5 ja lõike 6 punkti c alusel korraldamata, kuna taotleja ei esitanud ilma arvesse võetava põhjenduseta mõistliku tähtaja jooksul sellekohast taotlust(36). See menetlus võimaldas tal ühelt poolt võtta seisukoha ORAC‑i põhjenduste kohta, mille alusel tema taotlus rahuldamata jäeti, ning teisest küljest esitada uuesti kõik põhjused, mis takistavad tal oma päritoluriiki tagasi pöörduda, lisades oma kirjalikule avaldusele 25. septembril 2008 esitatud täiendavad tõendid.\n102. Refugee Appeals Tribunal jättis 28. oktoobri 2008. aasta otsusega ORAC‑i negatiivse ettepaneku jõusse ning keelas M.M.‑ile põgeniku staatuse andmise. See otsus, mis peab olema põhjendatud vastavalt 1996. aasta põgenike seaduse artikli 16 lõikele 17, tehti taotlejale teatavaks 31. oktoobril 2008. Viimane ei vaidlustanud ORAC‑i järeldusi ega viimatinimetatud otsust High Courtis(37).\n103. Kirjaga, mis toimetati M.M.‑ile kätte 8. detsembril 2008, teatati viimasele Minister for Justice, Equality and Law Reformi otsusest jätta tema varjupaigataotlus rahuldamata ja saata ta riigist välja. Selle kirjaga kaasnes ka teade, milles talle anti teada, et ta võib esiteks taotleda täiendava kaitse andmist ja teiseks ajutist riiki jäämise luba. Selleks oli kõnealusele kirjale lisatud täiendavat kaitset käsitlev teabeleht ning vorm, millel vastav taotlus esitada. Taotlejal paluti lisaks isikuandmetele esitada täiendavaid dokumente ning täpsustada põhjusi, mis seonduvad just nimelt täiendava kaitse aluseks olevate asjaoludega, tuues eelkõige välja tõsise kahju, millega ta võib oma päritoluriiki naastes silmitsi seista.\n104. Niisiis esitas M.M. 31. detsembril 2008 täiendava kaitse taotluse, mida ta 15. juulil 2009 ja 6. augustil 2010 täiendas taotlust põhjendavate tõenditega. Taotlus vaadati läbi vastavalt 2006. aasta seaduse eeskirjadele 4 ja 5, mis võtavad üle direktiivi 2004/83 artikli 4. 2006. aasta seaduse eeskirja 5 kohaselt pidi liikmesriigi pädev ametiasutus arvesse võtma kõik asjaomased faktid, mis on seotud päritoluriigiga taotluse asjus otsuse langetamise ajal, sealhulgas päritoluriigi õigusnormid ja nende kohaldamise viis; taotleja esitatud asjaomased avaldused ja dokumendid, sealhulgas teave selle kohta, kas taotlejale on saanud või võib saada osaks tagakiusamine või tõsine kahju, ning samuti taotleja individuaalne olukord ja isiklikud asjaolud, sealhulgas sellised tegurid nagu tema taust, sugu ja vanus ning tegevus, millega ta on tegelnud pärast on pärituoluriigist lahkumist ning mis võib tagasipöördumisel tingida tagakiusamise või tõsise kahju.\n105. Minister for Justice, Equality and Law Reform jättis täiendava kaitse taotluse rahuldamata 24. septembril 2010, leides et tulenevalt tõsistest kahtlustest taotleja väidete usutavuse osas ei ole tõendatud, et ta võiks oma päritoluriiki tagasipöördumisel olla tõsises ohus. See rahuldamata jätmise otsus tehti M.M.‑ile teatavaks 30. septembril 2010.\n106. Eeltoodud ülevaade faktilistest asjaoludest tõendab minu arvates, et M.M.‑il oli võimalus esitada kõik faktid ja asjaolud, mis tema arvates õigustavad rahvusvahelise kaitse andmist kas varjupaigaõiguse või täiendava kaitse kujul. Lisaks võib eeldada, et ta oli teadlik faktilistest asjaoludest, mille alusel liikmesriigi pädev ametiasutus pidi selle taotluse põhjendatust hindama, kuna tema varjupaigataotluse läbivaatamise käigus kuulas ORAC ta mitmel korral ära ning hiljem oli tal Refugee Appeals Tribunalile esitatud kaebuse menetluses võimalik tutvuda põhjendustega, mille tõttu ORAC andis tema suhtes negatiivse ettepaneku. Viimaseks tuleb mainida, et talle tehti teatavaks Minister for Justice, Equality and Law Reformi otsuse jätta taotlus rahuldamata põhjendused.\n107. Teiseks, M.M. heidab liikmesriigi pädevale ametiasutusele ette, et viimane võttis oma hinnangu puhul aluseks 2010. aastal avaldatud dokumendid ning eelkõige Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangu aruande olukorra kohta Rwandas, samas kui huvitatud isik ise esitas 2008. aastast pärineva aruande ning Rwanda kohtusüsteemi puudutava täiendava teabe, mida oli ajakohastatud 6. augusti 2010. aasta kirjas.\n108. Leian, et liikmesriigi pädevale ametiasutusele ei saa ette heita, et ta hindas vaidlusaluse taotluse põhjendatust Rwanda üldist olukorda käsitleva täpsema ja uuema teabe põhjal.\n109. Direktiivi 2004/83 artikli 4 lõike 3 punkt a näeb nimelt ette, et liikmesriik peab rahvusvahelise kaitse taotlust hindama individuaalselt, võttes arvesse „kõik asjaomased faktid, mis on seotud päritoluriigiga taotluse asjus otsuse langetamise ajal[(38)]“. Lisaks peab taotluse läbivaatamise eest vastutav ametiasutus vastavalt direktiivi 2005/83 artikli 8 lõikele 2 (mis muidugi ei ole praeguses asjas kohaldamisele kuuluv säte), uurima taotlust nõuetekohaselt ja objektiivselt ning hoolitsema selle eest, et „täpset ja ajakohast teavet hangitakse erinevatest allikatest [...] üldise olukorra kohta varjupaigataotluse esitanud isiku päritoluriigis”.\n110. Seetõttu, ning nagu on märkinud High Court oma eespool viidatud kohtuotsuses Ahmed v. Minister for Justice, Equality and Law Reform, peab taotleja valmis olema selleks, et taotluse läbivaatamise eest vastutav ametiasutus täidab oma ülesande, tehes kindlaks, et tema käsutuses on täielikult ajakohastatud andmed.\n111. Praegusel juhul on küsimuse selles, kas 2010. aasta aruanne võis tuntavalt mõjutada liikmesriigi pädeva ametiasutuse otsust. Kui see oli nii, ja kuna sel juhul on tegemist olulise asjaoluga, leian et huvitatud isikule oleks tulnud anda võimalus esitada selle kohta oma märkused. Käesolevas asjas ning toimikumaterjale arvestades tundub aga, et sellist võimalust talle ei antud. Esiteks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Rwanda üldises ja turvalisust puudutavas olukorras ei toimunud aastatel 2007–2010 olulisi muutusi. Teiseks märgib ta seoses taotleja isikliku olukorraga ning eriti seoses usutavuse puudumisega, mida talle sisuliselt ette heidetakse, et erinevused 2008. ja 2010. aasta aruannetes ei ole eriti olulised. Seetõttu näib, et teave, mille Minister for Justice, Equality and Law Reform aluseks võttis, üksnes kinnitas järeldusi, mis olid varjupaigataotluse läbivaatamise menetluses juba tehtud.\n112. Kolmandaks, M.M. väidab, et talle ei olnud teada, millal tema täiendava kaitse taotlus lahendatakse, heites muu hulgas ette menetluse pikkust.\n113. Toimiku materjalidest ilmneb, et M.M.‑i varjupaigataotlust vaadati läbi kuus ja pool kuud ning tema täiendava kaitse taotlust 21 kuud. Huvitatud isiku olukord määratleti seega veidi rohkem kui kaks aastat ja kolm kuud kestnud menetluse tulemusel.\n114. See kestus näib mulle ilmselgelt ebamõistlik. Kuigi Iirimaal ei toimu täiendava kaitse taotluse läbivaatamine direktiivi 2005/85 artikli 23 lõikes 2 sätestatud menetlusnormide alusel – mis näevad ette, et liikmesriigid peavad tagama, et taotluse menetlemine lõpetataks võimalikult kiiresti, ning et kui otsust ei ole võimalik kuue kuu jooksul vastu võtta, siis teavitatakse taotlejat viivitusest või otsuse tegemise tähtajast – ei muuda see siiski tõsiasja, et liikmesriigi pädev ametiasutus peab liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluva otsuse vastuvõtmisel austama huvitatud isiku õigust heale haldusele, mis kujutab endast liidu õiguse üldpõhimõtet.\n115. Täiendava kaitse taotlusi peab seega sama moodi nagu varjupaigataotlusi läbi vaatama hoolikalt ning mõistliku tähtaja jooksul, kusjuures menetluse kiirus aitab kaasa mitte ainult taotleja õiguskindlusele, vaid ka tema integreerumisele.\n116. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab järelikult hindama, mil määral võis selle menetluse suhteliselt pikk kestus kahjustada õigusi ja kohustusi, mis M.M.‑il on tema täiendava kaitse taotluse läbivaatamise menetluses.\n117. Eelnevale tuginedes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata High Courtile järgmiselt:\nNõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83 miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta, artikli 4 lõikes 1 ettenähtud koostöökohustust tuleb lähtuvalt nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivis 2005/85 liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta sätestatud eeskirju ja menetluslikke tagatisi arvestades tõlgendada nii, et kui liikmesriik kavatseb pärast varjupaigataotluse rahuldamata jätmist esitatud täiendava kaitse taotluse rahuldamata jätta, siis ei pea ta enne oma otsuse vastuvõtmist tegema teatavaks asjaolusid, mille alusel ta oma otsuse teha kavatseb, ning paluma taotlejal esitada selle kohta oma märkusi.\nVastavalt direktiivi 2004/83 artiklile 3 ja direktiivi 2005/85 artiklile 5 võivad liikmesriigid kehtestada või säilitada soodsamad nõuded rahvusvahelise kaitse andmisele ja selle äravõtmisele, tingimusel et need nõuded ühilduvad nimetatud direktiividega.\n2– Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (ELT L 304, lk 12; ELT eriväljaanne 19/07, lk 96).\n3– Vt direktiivi 2004/83 artikli 2 punktis e sisalduv määratlus.\n4– Edaspidi „ORAC”.\n5– Edaspidi „harta”.\n6– Nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (ELT L 326, lk 13 jj).\n7 –\tVt 28. juuli 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑69/10: Samba Diouf (EKL 2011, lk I-7151), milles Euroopa Kohus tuletab meelde, et liikmesriikidel on siseriikliku õiguse eripära arvesse võttes direktiivi 2005/85 sätete rakendamisel kaalutlusruum (punkt 29).\n8– Vt kõnealuse direktiivi artikkel 1.\n9– See Genfis 28. juulil 1951 alla kirjutatud konventsioon (Recueil des traités des Nations Unies, 189. kd, lk 150, nr 2545 (1954), edaspidi „Genfi konventsioon”) jõustus 22. aprillil 1954. Seda on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolliga, mis jõustus 4. oktoobril 1967.\n10 –\tKomisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Ühtne menetlus kui järgmine samm Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tõhustamisel (KOM(2004) 503 (lõplik)).\n11– „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise ühise menetluse kohta (uuesti sõnastatud)” – (KOM(2011) 319 (lõplik), punkt 3.1.5). See ettepanek näeb ette ühtse menetluse ning nõuab seega selgelt, et taotlusi tuleb kohtrollida kahe direktiivis 2004/83 sätestatud rahvusvahelise kaitse liigi alusel, lähtuvalt eesmärgist rakendada kõiki varjupaigataotluse läbivaatamisele kohaldatavaid menetluslikke tagatisi ka täiendava kaitse läbivaatamisele.\n12– 9. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑57/09 ja C‑101/09: B ja D (EKL 2010, lk I-10979).\n13– Punkt 78 ja seal viidatud kohtupraktika.\n14 –\tGenfi konventsiooni artikli 35 lõike 1 kohaselt on Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ülesanne tagada pagulaste kaitset kindlustavate rahvusvaheliste konventsioonide täitmine. Huvitav on tutvuda juhistega menetluste ja kriteeriumide kohta, mida kohaldada pagulasseisundi kindlakstegemisel pagulusseisundit käsitlevate 1951. aasta konventsiooni ja 1967. aasta protokolli alusel; Pagulaste Ülemvoliniku Amet on need juhised välja andnud 1992. aastal ning need on kättesaadavad veebiaadressil http://unhcr.org/refworld/docid/3ae6b32b0.html.\n15 Vt Euroopa Kohtu 18. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑349/07: Sopropé (EKL 2008, lk I‑10369, punktid 36–38 ja seal viidatud kohtupraktika), ja 21. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑27/09 P: Prantsusmaa vs. People’s Mojahedin Organization of Iran (EKL 2011, lk I-13427, punkt 66), ning Üldkohtu 21. märtsi 2012. aasta otsus liidetud kohtuasjades T‑439/10 ja T‑440/10: Fulmen ja Mahmoudian vs. nõukogu (punktid 71 ja 72 ning seal viidatud kohtupraktika).\n16 –\tEuroopa Kohus on 21. detsembri 2011. aasta otsuses kohtuasjas C‑482/10: Cicala (EKL 2011, lk I‑14139) sõnaselgelt märkinud, et harta artikli 41 lõike 2 punkt c on oma sõnastuse järgi suunatud mitte liikmesriikidele, vaid üksnes liidu institutsioonidele ja asutustele (punkt 28).\n17– Eespool viidatud kohtuotsus Sopropé (punkt 38).\n18 –\tEespool viidatud kohtuotsus Sopropé (punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika, ning punkt 50).\n19– Ibidem, punkt 49. Vt ka eespool viidatud kohtuotsus Prantsusmaa vs. People’s Mojahedin Organization of Iran (punkt 65).\n20 –\tVt eelkõige Euroopa Kohtu 21. novembri 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑269/90: Technische Universität München (EKL 1991, lk I‑5469, punktid 23–25), mis käsitleb tollimaksuvabastuse andmist teadustöö aparaadi importimisel, ning Üldkohtu 9. novembri 1995. aasta otsus kohtuasjas T‑346/94: France-aviation vs. komisjon (EKL 1995, lk II‑2841, punkt 34), et tutvuda kõnealuse kohtupraktika kohaldamisega tollimaksude tagastamisele.\n21 –\t24. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑32/95 P: komisjon vs. Lisrestal jt (EKL 1996, lk I‑5373).\n22 –\tVt seoses kohaldamisega konkurentsieeskirjade valdkonnas 3. septembri 2009. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑322/07 P, C‑327/07 P ja C‑338/07 P: Papierfabrik August Koehler jt vs. komisjon (EKL 2009, lk I‑7191) ja seoses kohaldamisega terrorismivastase võitluse valdkonnas vt eespool viidatud kohtuotsus Prantsusmaa vs. People’s Mojahedin Organization of Iran (punktid 61–66 ja seal viidatud kohtupraktika).\n23 –\tVt eelkõige minu ettepanek kohtuasjas, milles tehti eespool viidatud kohtuotsus Papierfabrik August Koehler jt vs. komisjon.\n24– Vt selle kohta 17. novembri 1987. aasta otsus liidetud kohtuasjades 142/84 ja 156/84: British American Tobacco ja Reynolds vs. komisjon (EKL 1987, lk 4487, punkt 70).\n25 –\tEespool viidatud kohtuotsus Prantsusmaa vs. People’s Mojahedin Organization of Iran (punktid 61 ja 62).\n26 –\tKohaldamise kohta vt eespool viidatud kohtuotsused Technische Universität München ning Papierfabrik August Koehler jt vs. komisjon.\n27 –\tVastavalt direktiivi 2005/85 artiklile 4 kohaldatakse sellele kohtumisele sama direktiivi artiklis 14 määratletud menetlust.\n28– Vt selle kohta ka direktiivi 2005/85 artikli 10 lõike 1 punkt a.\n29 –\tVt komisjoni kommentaare artikli 7 punkti a kohta, mis sisalduvad 12. septembril 2001 esitatud nõukogu direktiivi ettepanekus miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (KOM(2001) 510 (lõplik)).\n30 –\tVt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kommentaare direktiivi 2004/83 kohta, mis puudutavad nimetatud direktiivi artikli 4 lõiget 1.\n31 –\tVt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kommentaare direktiivi 2004/83 kohta, mis puudutavad nimetatud direktiivi artikli 4 lõiget 1 ning 14. joonealuses märkuses mainitud juhiste menetluste ja kriteeriumide kohta, mida kohaldada pagulasseisundi kindlakstegemisel pagulusseisundit käsitlevate 1951. aasta konventsiooni ja 1967. aasta protokolli alusel, punkte 195–205.\n32– Vt joonealused märkused 23 ja 24.\n33– Vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Samba Diouf (punkt 56).\n34– Edaspidi „2006. aasta määrus”.\n35 –\tSelle seaduse artikli 13 lõike 4 punkti a kohaselt tuleb kõnealune aruanne edastada taotlejale.\n36 –\tSee kehtib ka juhul, kui taotlus on ilmselgelt põhjendamatu või kui taotleja on ametiasutusi eksitanud, esitades neile valeandmeid (direktiivi 2005/85 artikli 23 lõike 4 ülevõtmine).\n37 –\tIirimaa esitatud märkustest ilmneb, et taotleja, kelle suhtes ORAC ja/või Refugee Appeals Tribunal on teinud negatiivse ettepanku, võib pöörduda High Courti 2000. aasta seaduse ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse kohta (Illegal Immigrants (Trafficking) Act 2000) artikli 5 lõike 1 punktide h ja i alusel esitatava kaebusega.\n38– Kohtujuristi kursiiv.


RE: 2,5a, mis suurus talvekombe? - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › 2,5a, mis suurus talvekombe? › RE: 2,5a, mis suurus talvekombe?\nRE: 2,5a, mis suurus talvekombe?\nmeil olid nr.92 suuruses riided eelmisel aastal kui laps nii vana oli. sel aastal nr.98. st need õueriided mil on ka kasvuvaru-lassie, reima.vanemast vennast jäänud lenne 104 talvekombekas on liiga suur ,et selga panna.


Peetri põik 2, Peetri alevik, Rae vald, Harju maakond | OldeVara Kinnisvarabüroo\nPeetri põik 2, Peetri alevik, Rae vald, Harju maakond\nSUUR ERAMU PEETRI KESKUSES! OLEMAS HINDAMISAKT!\nMüüa suur eramu Peetri alevikus, Peetri põik 2\nOlemas kehtiv hindamisakt summale 205 000eur.\nMaja on valminud aastal 1975. Maja on renoveeritud nii seest, kui väljast. Sees on tehtud värskelt värvivärskendused ja vahetatud siseuksed. Esimese korruse koosseisu kuulub tuulekoda, kaks kööki, suur elutuba, kaks väiksemat tuba eraldi väljapääsuga õue, saunakompleks koos eesruumiga, kaks trepihalli kust pääseb teisele korrusele. Sahver/panipaik. Vannituba/tualett ja katlaruum. Teisel korrusel siis kaks trepihalli, väike esik, vannituba/tualett ja neli magamistuba. Maja ees unikivi sillutis.\nMaja on ehitatud palkidest, mida katab soojustus ja viimistletud väljast krohviga. Kogu maja kannab kvaliteetne raudbetoon vundament. Maja vana katusekatte asemele paigaldatud plekk katus.Vahetatud ka kogu maja aknad plastikust pakettakende vastu. Äsja vahetatud ka mõlemad välisuksed.\nMaja vesi tuleb kinnistul olevast korralikust puurkaevust. Kanalisatsioonisüsteem on lokaalne, aga soovi korral on võimalik ühineda ka tsentraalse kanalisatsiooniga (liitumised olemas kinnistul). Sooja annab majale katlamajas asuv uus ja ökonoomne õhk-vesi soojuspump, mis kütab maja kuumaks radiaatorite vahendusel ja aitab hoida küttekulud madalad. Õhk-vesi soojuspump tagab ka tarbitava kuuma vee. Majas olemas ka kamin ja puuküttega pliit.\nVahetult maja kõrval on suur garaaž, mis mahutab kaks autot.\nMaja õueala on piisavalt suur, et nautida privaatsust. Maja asub tupiktänava lõpus, mis pakub kindlasti lisaturvalisust.\nTegemist suurepärase asukoha, maja asub kõrgelt hinnatud Peetri aleviku keskel. Lähedal erinevad kauplused, lasteaed, kool ca 300m, ujula ja erinevad söögikohad. Paarisaja meetri kaugusel park ja mitmed mänguväljakud lastele. Terviserada, mis annab võimaluse sportimiseks. Peatselt avatakse ka uus Peetri keskus erinevate sportimisvõimalustega.


15. mai 19:20\nTäna öösel tegi Aegan esimese lennu Tallinnasse, nii et loodetavasti see suvi toimib liin kuni sügiseni. Erinevalt paljudest Wizzi liinidest, mille algust lükatakse pidevalt edasi, Eelmine aasta lükati ka Aegeani lende pidevalt edasi, kuni jäigi suvi vahele. Mina sain oma Mytripist soetatud piletid läbi Aegeani klienditoe selle aasta lennule vahetada.\n15. mai 22:59\nKa minek järgmine nädal, egas see nii valutult kohe ikka ei alanud :) Nimelt esialgsed piletid oli soetatud 27.05 väljuvale lennule mis 2 nädalat tagasi lihtsalt ära tühistati, seega ei jäänud muud üle kui kogu reis nädal varasemaks tuua. Tühistamise põhjuseks oli vähene soovijate hulk selleks päevaks, edasi lend Athenast tõsteti ka juba kuu varem kokku teise väljumisega. Seega kui lendajaid vähe, siis võib neid tühistamisi veel ette tulla.\n16. mai 11:34\nMul piletid juuni keskele, loodan parimat. Ei tahaks küll, et ära jääb. Ehk turistide riiki lubamine nii kiiresti halba mõju ei avalda, et midagi jälle kinni pannakse.\n29. mai 21:49\nKas keegi viimastel päevadel on lendanud Aegeaniga ja teab kuidas läbipõdunu saab minna (haigusest möödas rohkem kui 2 kuud ja vähem kui 9, sellega on ok)?\nKas piisab ainult väljaprinditud positiivse PCR sertifikaadist (testi.mi äppist) või peab arsti tõend ka olema?\n30. mai 00:53\nTinky Winky: Kontrolli Kreekasse sisemisõiguste kohta teostavad teostavad Tallinna lennujaamas check-in töötajad, Ateena lennujaamas soovitakse ainult näha, et oled saanud meiliga peale enda registreerimist PLF QR koodi. Senini keegi rohkem, midagi küsinud pole. Kreekasse sisenemise tingimustes on kirjas, et seda läbipõdemist tõendatakse positiivse PCR testi esitamisega. Kahju ei tee, kui vajalikud dokumendid on välja trükitud. Kui läbipõdenul oleks vaja ka negatiivset pcr testi, siis ei määraks läbipõdemise fakt enam midagi.\n30. mai 10:46\nTinky Winky, kohalikud eestlased teadsid rääkida, et küsitakse siiski ka negatiivset PCR testi. Läbipõdemise tõendist ainuüksi ei piisa kui küsima hakkavad. Kirjas oli kusagil, et piisab, aga Kreekas ei peagi kõik loogiline olema :)\n30. mai 12:32\nSain sellise vastuse oma samale küsimusele:\nItaaliasse saab hetkel ainult negatiivse testiga, läbipõdemise tunnistust ega vaktsineerimispassi hetkel ei aktsepteerita!\n30. mai 16:27\nSugram, "Kreekasse sisenemise tingimustes on kirjas, et seda läbipõdemist tõendatakse positiivse PCR testi esitamisega."\nJah, on kirjas, aga üks ütleb, et lisaks sellele on vaja arstilt tõendit läbipõdamisest, teine ütleb et peaks piisama ainult positiivse PCR testist... Mõtlsin, äkki keegi juba käis ise ja teab täpselt, Aegean kirjadele ei vasta.\nLeevi Narusberg , äkki see oli enne 14.05? 14.05 kuupäevast on uued reeglid\nKatjake, me räägime Kreekast, mitte Itaaliast\n30. mai 16:42\nTinky Winky: Nagu ma ka kirjutasin, otsustavad Kreeka lennu peale pääsemise Tallinna lennujaama check in töötajad. Võib ju näiteks sinna helistada, läbi minna. Muus osa tasub veel minu postitus tähelepanelikult läbi lugeda. Kui ametlikud tingimused täidetud, ei tasu lähtuda "külajuttudest". Mina olengi see, kes on reaalselt Kreekasse reisinud. See covidi tõendite teema paistab teoorias keerulisem, kui see praktikas tegelikult on.\n30. mai 17:10\nAitäh, ma siis tõesti igaks juhuks küsin check in töötajate käest kui neil on järgmine väljalend. Just helistasin lennujaama, ütlesid, et peaks sobima ainult positiivne PCR, aga parem tulge ja küsige Aegeanist otse.\n31. mai 13:54\nFacebookis on grupp nimega Eestlased Kreekas. Seal on sel teemal juttu ja mitmed hiljuti (st peale 14.05) Kreekasse reisinud või seda plaaninud inimesed kinnitavad, et PCR test on vajalik. On inimesed, kes on ise sel põhjusel lennust maha jäetud Tallinnas. Kreeka on Kreeka, ametlik info ei ole alati täpne. Suhtuge sellesse kui kolmanda maailma riiki, kus loogikaga pole midagi peale hakata :))\n31. mai 14:19\n20.05 lennul igatahes piisas Tallinnast lennuks Läbi põdenutel Digiloo paberist kus näha millal olnud test positiivne, sellest loeti et oleks möödunud 2 kuud kuid mitte kauem kui 9 kuud. Küll jah Athenas suunati läbipõetud millegipärast kohe kõik kiirtestile.\nTunnen huvi kuidas on kogemus viimastel nädalatel neil, kes vaktsineerimise lõpetanud. Kas digiloost saadav sertifikaat on olnud sobilik Kreekasse sisenemiseks? Ja kas kellegil kogemus viimaste Aegeani lendudega, kas tõendeid kontrollitakse Ateenasse maandumisel või saab transiitalale vabalt ja kontroll peale jätkulendu saartel? Endal juunis minek ja lendude vahe vaid tund, mõtlen kas see võib nüüd probleemiks olla.\n31. mai 15:15\nNii nagu kirjutasin, et 20.05 lennul kontrolliti tõendeid nii Tallinna lennujaamas kui ka Athenas, kui enne transiidi puhul said kohe minna järgmisesse väravasse, siis nüüd suunati kõik väljuvale alale ja pidi uuesti läbima turvakontrolli, enne seda kontrolliti kõike samasid pabereid. Seega tasub varuda natuke kauem aega ümberistumiseks, ainult pagas reisis otse ilma väljavõtuta edasi\n1. juuni 09:51\n29.05 kontrollis lennujaamas üks politseinik, kas on olemas PLF väljatrükk(või telefonis), sisusse süvenemata. Need kellel oli olemas jätkulennu pardakaart, said otse jätkulennule. Meil oli ununenud check in tegemata(eraldi pilet). Läksime välja ja Sky Expressi check innis midagi eraldi juurde ei küsitud.(võib olla vaatasid süsteemist, et PLF olemas - samas PLF ise ei garanteerid, et mul muud tõendid ka reaalselt olemas). Kohapeal välitingimustes kannab maske 3% inimestest. Kui sedagi. Ka tagasi tulles Kreeka siselennul täiendavaid covidi tõendeid ei küsitud(kodulehel oli ka kirjas) - meil oli valmis enda ise testimise deklaratsioon. Aga nagu me teame nõuete kohta, siis kui nõue on, neid peab täitma, demokraatlikus riigis ei tähenda nõue seda, et keegi kogu aeg neid kontrolliks.\n1. juuni 21:55\nKui Ateenast tulla läbi Frankfurdi tagasi Lufthansaga, kas siis\nvaja PCR-test teha?\n1. juuni 23:11\nSaksamaa transiidiks on vaja kas negatiivse tulemusega test (võib olla ka 48 tunni jooksul tehud antigeen), 14 päeva varem lõpetatud vaktsineerimine või kinnitus põdemise kohta.\n21. juuli 20:05\nAegean hakkab tembutama, muutis ära septembri tagasilennu 3 päeva hilisemaks. Kui keelduda, siis hakkab vist 1 jama raha tagsisaamisega?? Kuidas on kogemused?\n24. juuli 11:55\nTo katzz: minul oli samale lennule broneering ja otsustasin pakutud tagasilennuga leppida, kuna vaadates võimalikke alternatiive, oli kõik halvem, kui puhkuse pikendamine 2 päeva võrra. Tegelikult on tekkinud põhjendatud kahtlus, et Aegeani asemel lendab hoopis Air Baltic - lennuajad on 1/1 samad.\n27. juuli 18:21\nKas keegi oskab öelda, kui olen covidi läbipõdenud hiljuti ja teinud ühe doosi vaktsiini(Pfizer), Eesti poolt nagu ok, kuid kas Kreeka aktsepteerib seda? Osad riigid nõuavad riiki sisenemisel mõlemat doosi, isegi kui on läbipõetud.\nEi leidnud sellekohast infot, aga kardan halvimat, jama oleks kui muudavad tingimusi paar päeva enne reisi.


Tasuta Xboxi mängud kullaga septembriks 2021 - Videomängud\nTasuta Xboxi mängud kullaga septembriks 2021: Warhammer Chaosbane ja palju muud\n- Xboxi mängijad saavad igal kuul alla laadida ja mängida valikut tasuta mänge koos Xbox Live Gold liikmesusega.\nXbox Live Gold on aga enamat kui lihtsalt tasuta mängud. See annab ka Xboxi seeria X , Xbox Series S, Xbox One X, Xbox One S ja isegi originaal Xbox One omanikud saavad mängida võrgumänge ja allahindlusi paljudele Xbox Store'i digitaalsetele mängudele.\nLiikmelisus Ühendkuningriigis maksab tavaliselt 17,99 naela kolmeks kuuks või 49,99 naela täisliikmelisuse aasta eest ettemakstuna. Teise võimalusena saate maksta igakuiselt 6,99 naela kuus.\nMeie arvates on parim viis tellimiseks siiski Xbox Game Pass Ultimate. Vaid 10,99 naela eest kuus saate Xbox Live Goldi liikmestaatuse, Xbox Game Passi, millel on juurdepääs enam kui 300 allalaaditavale ja mängitavale mängule, EA Play, Cloud Gaming koos Xbox Game Pass Ultimate'iga ning Xbox Game Pass arvutile, millel on üle 200 Windows 10 tiitleid.\nKullaga tasuta Xboxi mängude loend septembriks 2021:\nSaadaval 1. kuni 30. septembrini 2021\nSee on üks parimaid Warhammeri mänge, mis on aastate jooksul ilmunud. See on isomeetriline põnevusmäng, millel on neli tegelasklassi, lisaks neli mängijakoopiat võrgus või kohapeal.\nSaadaval 16. septembrist kuni 15. oktoobrini 2021\nTugevas stiilis 3D -seiklus, Mulaka võis algselt ilmudes kahe silma vahele jääda. Nüüd saab ta tähelepanu keskpunktis natuke rohkem teenitud aega.\nEnders Zone HD kollektsioon\nSaadaval 1. kuni 15. septembrini 2021\nZone of Enders ja selle järg, Zone of Enders: 2nd Runner on selle HD -väljaande jaoks remasterdatud. Kosmose- / ulmelisi võitlusmänge tootis mõlemad Hideo Kojima (Metal Gear Solid, Death Stranding).\nSaadaval 16. - 30. septembrini 2021\nÜks SNK parimaid 2D võitlusmänge. Piisavalt öeldud.\nEnders HD kollektsiooni tsoon ja Samurai Shodown on Xbox 360 mängud, mis on saadaval tagurpidi ühilduvuse kaudu. Need on Xbox Live Goldiga saadaval ka Xbox 360 omanikele. Parimad Amazon USA peaministripäeva 2021. aasta pakkumised: mõned tehingud on endiselt jõus LäbiMaggie Tillman31. august 2021\nViimase kuu tasuta mängude hulgas Yooka-Laylee on kuni 15. septembrini 2021 allalaadimiseks saadaval.\nmillised on sügavad küsimused\ntähesõdade filmid nende ilmumise järjekorras\niphone 11 pro max suuruste võrdlus\nhbo go vs hbo nüüd hind\nparim tellimus imetleda


Mis siis, kui Excel näitab dokumendi avamise asemel tühja? - Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvutit maksimaalse jõudluse saavutamiseks. Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvuti tippvõimsuse saavutamiseks - Koristamine Ja Remont\nMis siis, kui Excel näitab dokumendi avamise asemel tühja?\nPaljud inimesed üle maailma valivad Exceli andmete tabelite koostamisel, graafikutega aruannete loomisel ja muu töö, kooli ja muude rakenduste jaoks olulise teabe haldamisel. See on ka põhjus, miks see tarkvara tõrgete korral võib paljudele pettumust valmistada. Kujutage vaid ette, kui ärritav see on, kui teie tähtaeg läheneb kiiresti ja te ei saa Exceli faili kohe alguses avada.\nVõib-olla failil topeltklõpsates käivitub Excel, kuid kuvatakse ainult tühi valge ekraan. Muidugi on selle probleemi jaoks lahendus. See tähendab, et klõpsake nuppu Fail-> Ava-> Töövihik. Pika tee läbimise asemel on alati mugavam failil lihtsalt topeltklõpsata. Sellisena oleme selle artikli kokku pannud, et õpetada, kuidas Excelis 2016 ja muudes programmi versioonides valget ekraani parandada.\nMis põhjustab selle Exceli probleemi?\nEnne kui saate teada, kuidas Excelis tühje valgeid lehti parandada, peate mõistma täpselt, mis probleemi põhjustab. Microsofti toe andmetel ilmnes probleem pärast seda, kui ettevõte kasutas turvauuendust. See mõjutas seda, kuidas teatud tüüpi failid Excelis avanevad. Turvavärskendused, nimelt KB3115262, KB3115322 ja KB3170008, takistavad kasutajaid avamast faile, mis ei ühildu programmi funktsiooniga Protected View. Sellisena ei avaks Excel töövihikut ja kuvaks lihtsalt tühja ekraani.\n1. meetod: DDE ignoreerimise funktsiooni keelamine\nVõimalik, et dünaamilise andmevahetuse (DDE) funktsiooni tõttu ei ava Excel faile õigesti. Kui topeltklõpsate failil, peaks see programmile sõnumi saatma, juhendades seda töövihiku avama. Sellisel juhul peate probleemi lahendamiseks tühistama märgi Ignoreeri DDE-d. Siin on sammud:\nKui valikute aken on üleval, minge vasakpoolse riba menüüsse ja klõpsake nuppu Täpsem.\nKerige allapoole, kuni jõuate jaotiseni Üldine.\nVeenduge, et ruut „Eira teisi rakendusi, mis kasutavad dünaamilist andmevahetust (DDE)” kõrval on märkimata.\nKlõpsake nuppu OK ja sulgege Excel.\nTopeltklõpsake failil, mille soovite avada, ja kontrollige, kas viga on lahendatud.\n2. meetod: failiühenduste lähtestamine Excelis\nTeine lahendus sellele probleemile on Exceli failiühenduste taastamine nende vaikesätetele. Seda öeldes järgige lihtsalt neid juhiseid:\nKlõpsake nuppu Programs (Programmid) ja seejärel valige Default Programs (Vaikeprogrammid).\nValige Määra vaikeseaded rakenduse järgi.\nValige vaikeprogrammide loendist Excel.\nKlõpsake käsul „Valige selle programmi jaoks vaikeseade”.\nKui ekraanil Määra programmi seosed on üleval, klõpsake nuppu Vali kõik.\nKiire lahendus Kiireks lahendamiseks «Tühjad valged lehed Excelis» väljaandmiseks kasutage turvalist TASUTA tööriista, mille on välja töötanud ekspertide meeskond.\n3. meetod: Microsoft Office'i parandamine\nMõnel juhul oleks parim lahendus Microsoft Office'i programmide parandamine. Järgige lihtsalt allolevaid juhiseid:\nValige Programs (Programmid) ja klõpsake käsku Uninstall Programs (Programmide desinstallimine).\nKerige alla, kuni leiate Microsoft Office'i.\nKlõpsake seda ja valige siis otseteemenüüst Muuda.\nKlõpsake nuppu Veebiparandus ja seejärel valige Remont.\nTopeltklõpsake avataval Exceli failil ja seejärel kontrollige, kas viga on parandatud.\n4. meetod: suurendage arvuti kiirust\nMõnikord peitub probleem arvutis ja mitte programmis. Võimalik, et teil on probleeme Exceli failide avamisega, kuna teie arvutis on kiirust vähendavaid probleeme. Sellisena soovitame teil kasutada BoostSpeedit. See programm parandab teie arvuti üldist tõhusust ja võimaldab teil nautida Exceli kõiki funktsioone. Selle tööriista abil saavad vead ja krahhid minevikku!\n5. meetod: riistvaragraafika kiirenduse keelamine\nMõnikord põhjustab riistvaragraafika kiirendamise funktsioon Exceli külmutamist või krahhi. See võib olla ka põhjus, miks tühja ekraani kuvatakse ainult siis, kui topeltklõpsate .xls-failidel. Sellisena soovitame funktsiooni keelata, järgides alltoodud juhiseid.\nAvage Excel ja seejärel minge vahekaardile Fail.\nKlõpsake nuppu Suvandid, seejärel minge vasakpoolse riba menüüsse ja valige Täpsem\nKerige allapoole, kuni näete jaotist Kuva.\nVeenduge, et ruut Keela riistvaragraafika kiirendus on märgitud.\nKlõpsake nuppu OK ja seejärel sulgege Excel.\nTopeltklõpsake avataval Exceli failil ja kontrollige, kas see meetod on vea parandanud.\n6. meetod: lisandmoodulite väljalülitamine\nExceli ja COM lisandmoodulid võivad takistada programmi faile õigesti avamast. Sellisena peate need lisandmoodulid ükshaaval keelama. See võimaldab teil tuvastada, mis probleemi põhjustab. Järgige lihtsalt järgmisi samme:\nKäivitage Excel, seejärel minge vahekaardile Fail.\nValige vasakpoolse riba menüüst Valikud.\nKui suvand Aken on üleval, valige pistikprogrammid.\nNäete akna allosas jaotist Halda. Valige kõrval olevast rippmenüüst COM-lisandmoodulid.\nKui saadaval on pistikprogramme, tühistage ühe neist valik.\nTopeltklõpsake failil, mille soovite avada, ja kontrollige, kas viga on parandatud.\nMärkus. Kui probleem püsib, soovitame samme korrata. Teistsuguse lisandmooduli valiku peate siiski tühistama. Tehke seda ükshaaval, kuni olete probleemi isoleerinud.\nMilline meetod töötab teie arvates kõige paremini?\ntöötab minu arvutis\nad-hoc (või peer-to-peer) wi-fi võrgud


tüliküsimused teie peres - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › tüliküsimused teie peres\nTeema: tüliküsimused teie peres\nMina karjun, et see on minu raha ja ma teen sellega mida tahan. Nuh, kummal on õigus? Palun kohtuotsust.\nMõlemal on omamoodi õigus. Mees soovib lihtsalt, et peres teenitav raha oleks ühine, sina soovid, et kummalgi oleks oma raha. Meil on näiteks raha ühine ja ei tuleks kõne allagi, et ainult üks pool otsustab, mida sellega teha.\nNende raha ongi ju ühine, kui naine põhimõtteliselt kõige eest maksab. Mulle tundub see mees päris egoistlik, naine maksab arved, ostab riided, autod ja majad ja mees tahab sellest ülejääva raha üle ka veel otsustada? Aga mehe enda raha, see läheb kõik enda kasutusse? Pigem olgu tänulik, et tal on võimaldatud käia vähetasuval tööl suurema vabaduse nimel.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.08 11:47; 25.08 11:56;\nPeamine tüliküsimus on lastekasvatuse meetodid. Mehe meetodid on tihti mõttetult üle võlli. Näiteks – vestlen teismelisega sellest, et liiga palju magusat süüa on kahjulik, teismeline vihastab, väidab, et kodus pole midagi muud süüa (külmkapp on erinevaid valikuid täis), mina vaidlen, mees vaidleb, lõpuks teismeline vihastab ja läheb uksest välja, teatega, et tal on vaja rahunemisjalutuskäiku. Ja mees keerab ukse tema selja taga kinni! Jube. Loomulikult ma keerasin selle ukse kohe lahti ja tegin mehele peapesu, et aee ei ole õige viis asju ajada, aga ta nagu ei saanud üldse aru.\nTeismeline tuli natukese aja pärast tagasi ja täna hommikul tegi endale omletti. Nii et see vaidlus pmst toimis. Aga ukse lukustamine… kust tuleb inimene millegi sellise peale? Ma küsisin mehelt (üsna tigedalt muidugi) et mis tunne tal endal oleks, kui ta läheks suitsule ja ma keeraks kah ukse tema tagant kinni, sest mulle ju ei meeldi suitsetamine. Pomises, et ega ta ei oleks jätnud ju seda ust lukku… Nagu see vabandaks.\nNo mis sellest uksest siis üldse kinni keerasid, kui enne teismelise tagasitulekut oleksid ukse lahti teinud? Pani sind ja ennast luku taha halva ülalpidamise eest või? Mind ajas päris naerma selle olukorra ettekujutamine. Tõenäoliselt saab ta nii oma tekkinud adrenaliinikõrgenduse välja lasta, kuna mees tunneb ilmselt end paremini kui ta mingi ebameeldiva olukorra “lahenduseks on midagi teinud”\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.08 16:00; 25.08 00:00;\nRaha – kindlasti. Mina(naine) teenin rohkem ja ma ärritun kohutavalt, kui mulle tehakse etteheiteid selle kohta, kuhu ja millele kulutan.\nLaste kasvatus (oli kunagi) – see aeg on nüüd möödas, lapsed suured.\nMinu käigud ja tegemised. Ma käin trippimas sõbranna(de)ga, üksinda – nii kodu- kui välismaal. Mees arvabm et ta peab mind valvama. Ma plahvatan metsikult iga kord.\nRahatülide vastu aitab see, kui kohe abielu alguses on kokku lepitud, et raha on ühine. Sõltumata sellest, kes kui palju parajsagu teenib (või ei teeni üldse). Pere suuremad kulutused räägitakse ühiselt läbi, on kokku lepitud, kui suur osa on mõlemal oma hobide vms jaoks.\nVäga huvitav, et see kommentaar on saanud 6 negatiivset häält ja 0 positiivset. Milleks teile üldse abielu, kui raha ka ei ole ühine? Lähete poodi, ja üks ostab pelmeenid ja teine hapukoore? Vannitoas on eraldi veemõõtjad, teadmaks, kumb palju pesemas käies vett tarbis? Või lähete reisile ja üks vahetab oma raha eest valuutat ja teine oma raha eest, kuigi valuutavahetusjärjekorras seisate üksteise taga? Milleks teile siis see erikuradi king size bed, magage siis reisil eri voodites ka.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 25.08 09:39; 25.08 16:27;\nEraldi rahakottide ühiseks kasutamiseks on ka muid variante kui et üks ostab pelmeenid ja üks hapukoore. Meil on näiteks ühine arveldusarve ja mõlemal on selle konto kaardid. Sinna kanname iga kuu võrdse summa ja sealt maksame pangalaenu, kodukulud, lapse kulud, toidupoes, väljas süües jne. Ülejäänud raha on isiklik raha, mille eest ostame riided, maksame oma trennid ja hobid jne. Loomulikult ei jälgi me ühist raha kasutades, kes võttis restoranis kallima söögi või kes kasutas kodus rohkem vett.\nMa olen kuulnud minu jaoks nii absurdseid ühise rahakoti süsteeme, et ise ei kujutaks küll sellist elu ette. Näiteks, poes maksab see, kelle kontol on rohkem raha. Iga kord hakatakse enne maksmist kontojääke võrdlema? Või, et maksab kord üks ja kord teine, aga kui ühel hakkab raha liiga väheks jääma, siis teine teeb talle ülekande ja nii mitu korda kuus. Mismoodi niimoodi üldse pere kulutustel silma peal hoitakse? Kuu lõpus hakatakse kokku arvutama, et kes palju maksis kuskil? Mulle tundub, et selline ühise rahakoti süsteem toimib kahel juhul – kui kõik raha kulub niikuinii ära ja seega pole vahet, kumma raha enne otsa saab või kui raha on nii palju, et ei pea seda lugema.\nMeile selline ühise konto süsteem sobib, kuskil ei teki küsimust, kes maksab, kõik kulutused on näha ühes kohas ja see aitab hoida kulutustel silma peal ja tagab üldjuhul selle, et ühised kulud on iga kuu samad. Lisaks ei teki omavahel vaidlusi teemadel, et miks mina ostan endale kalleid riideid või miks mees kulutab oma kallile hobile. Summa, mida me sinna kanname on selline, et koonerdama ei pea, aga kui oleme näiteks liiga tihti väljas söömas käinud või on mõni ootamatu majapidamiskulu olnud, siis kuu lõpus peab natuke planeerima, et kas saab mõned ostud uude kuusse lükata. Ja see pole sellepärast, et meil oleks raha otsas, vaid me üritame püsida iga kuu sama summa piires ja raha juurde kanda ainult äärmisel hädavajadusel.\nNo mis sellest uksest siis üldse kinni keerasid, kui enne teismelise tagasitulekut oleksid ukse lahti teinud? Pani sind ja ennast luku taha halva ülalpidamise eest või? Mind ajas päris naerma selle olukorra ettekujutamine.\nMees käitus nagu sotsiopaat, see oli tõsine psühhoterror lapse kallal. Lapsele oli see žest ju mõeldud, mitte naisele – laps pidi kuulma, et tema selja taga keeratakse uks lukku tema oma isa poolt. Kõhe!\nIgal juhul selle mehe naisega nõus, nii ei tohi teha (ja naljakas ka ei ole)\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 19.08 11:00; 20.08 09:00; 25.08 12:51; 25.08 12:56;\nMilleks teile üldse abielu, kui raha ka ei ole ühine? Lähete poodi, ja üks ostab pelmeenid ja teine hapukoore?\nMa küsiks vastupidi – sinu põhjus abiellumiseks ei olnud ometi tõesti ühine raha(kott)?\nSee raha jagamise kirjeldus oli sul veel eriti kummaline. Ega eraldi rahakott ei tähenda siis, et kõik kuulud võrdselt pooleks jagatakse. Miks sa nii arvad? Kulude katmise osas tehakse ikka kokkulepped (või kujuneb see jooksvalt, kes mida tasub), aga see ei tähenda mingit “ühist raha”. Mida see ühine raha üldse tähendab – kõik rahad pannakse kuhugi ühte potti ja jagatakse pooleks?\nSee ühise rahakoti teema on siin foorumis pulkadeks võetud nii mitu korda, et ma arvan, teemasid võib olla juba sada.\nArusaam sellest, mis on ühine rahakott, on juba nii erinev. Loen mõne kirjeldust selles,t et kuidas neil on eraldi rahakott ja minu meelest on see ühine.\nOlen kirjeldanud meie pere meie meelest ülivägagi ühist rahakotti ja mulle on öeldud, et see on kohe eriti eraldi. Seega mõttetu vaielda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 13 korda. Täpsemalt 18.08 12:26; 18.08 13:31; 18.08 14:32; 19.08 14:11; 19.08 14:13; 19.08 15:57; 19.08 17:12; 20.08 10:47; 20.08 10:51; 20.08 13:42; 21.08 15:38; 21.08 15:48; 25.08 13:41;\nAbikaasa alkoholilembus ja see, et tema iseloom selle tagajärjel aina kibestunumaks muutub.\nRahakott kindlasti mitte. Meie jaoks oli abiellumine asjade loomulik käik, lisaks teadvustasime, et abielu annab juriidilise turvalisuse.\nMuide hakkasin oma tuttavate perede peale mõtlema, osade rahakott ei ole kindlasti mitte ühine ja põhjuseks on lapsed, kärgperendus.\nIssssand, sa oled minu mehega abielus 😀\nÜks plahvatusohtlik olukord tuli veel meelde. Mees teeb midagi või planeerib midagi. Küsib, et kuidas mina seda tahaksin. Teen lampi näite. Ütleme, et ta küsib, et parandab välistreppi, kuidas mina seda tahaksin. Mõtlen mõne minuti, käin vaatamas ja ütlen midagi umbes nagu: “käsipuu palun vasakule, puidust. Astmeid neli. Puidust, kummiriba eesäärtes. Ülemisel astml fluorestseeruv triip eesservas”.\nJa sellele järgneb alati midagi umbes sellist. Mees: “aga ma mõtlesin, et paneks käsipuu paremale, metallist. Ja kaks astet, metallist. Näe, ostsin need asjad juba ära ka. Või siis lähen ostan puitu ja need kummiribad? Aga ei, ikka metallist oleks ju parem. Või teeks puidust? Einoh, vaata, metall on ikka metall…aga samas siis on Hammerite’ vaja. Eeee… või kui palju sulle on oluline, kus see käsipuu on? Need ostetud metall-aastmed saan muidugi mujal ära kasutada, või siiski kasutaksin trepile? Või hoopis teeks kaldtee? Või kui oluline sulle see trepiastmete arv on?” (ja nii edasi joru pausidega, aga juttu jätkub tal sellest õnnetust trepikesest tunde ja tunde).\nMina (mõttes): “No mida fakki sa siis küsid, taevas küll. Tee siis nagu plaanisid, käsipuu poolsus ja astmete arv pole NII olulised asjad, küll ma hakkama saan. Ärme ainult jaurame mingi trepikosu üle tundide kaupa”\nMina (häälega): “Tead, ma mõtlesin, et tee kuidas sul lihtsam on. Mulle on igatmoodi sobiv.”\nTema: “Einoh, aga kuidas sa tahaksid?”.\nMina (sügavalt hingates): “Kui sa juba kord küsid, kuidas mina TAHAKSIN, siis käsipuu palun vasakule, puidust. Astmeid neli. Puidust, kummiriba eesäärtes. Ülemisel astml fluorestseeruv triip eesservas”.\nTema: “Ei, ma kuulsin ka esimesel korral küll. Ma lihtsalt mõtlesin, et äkki metallist ja käsipuu teisele poole ja astmeid teeks…eee…äkki teeks kaks. Või mis sa arvad? Või teeks osaa astmeid puidust ja pealmise metallist? Või üleni kummmiga kaetud? Või teeks selle teepi hoopis sinna nurga juurde?” (Jne pausidega järgmised paar tundi)\nMina (aeglaselt): Tead, kui tahad treppi teha, tee. Minu arvamus sul on. Tee kui tahad ja ära tee, kui ei taha. Lihtsalt palun ärme jutustame sellest enam tundide ja päevade kaupa.\nTema – teeb trepi nagu mina tahtsin ja kiidab pärast, et kui tark see tema mõte oli ikka puidust käispuu panna ja need kummirubad. “Hea oli, et kõik läbi mõtlesin” – ütleb ta, olles teinud kõik 100% nii, nagu mina ütlesin esimesel viiel minutil.\nHästi ei saa aru, milleks see poolteist päeva kaagutamist, kui võiks siis kohe teha, nagu ütlen, kui ta lõpuks alati teeb, nagu ma ütlen. Mitte, et ma nii tark oleksin, aga mõtlen kiiremini, olen elus tähelepanelikum ja otsusekindlam ja ei viitsi mingi pisiasja pärast kaks päeva mõelda. Tee valmis, kuni käia saab, on ok trepp, olgu või paekivist või vanadest pasteldest.\nÜmber teda kasvatada ei taha, aga praegu selle postituse ajal ta tuli küsis minult, kuidas tahan, et ta puuriida teeks. Vastasin lühilausega, et palun algus meeter kuuriuksest vasakule. Ta on jõudnud juba neli korda küsida, kas äkki teeks kaks meetrit paremale või hoopis sinna, sauna taha või hoopis sinna koera juurde. Tee aga palun, kuhu tahad, vastasin, aga sa küsisid minu arvamust ja ma ütlesin selle. Ei pea olema meeter kuuriuksest vasakule, ma lihtsalt arvasin nii. Muud variandid on sama head. Mis te arvate, kuhu ta seda tegema hakkas…\nMa peale esimese vasika aia taha minemist valisin endale sellise mehe kellega ei ole probleeme, ei ole õhukest jääd.\nHoiame üksteist väga, ei lase rutiinil tekkida, ei unusta üksteist märgata.\nÄmmad-äiad on meil suurepärased ja elavad piisavalt kaugelt, et elusid ei sega. Vastupidi, hoiavad meid ja aktsepteerivad meie põhimõtteid.\nLaste kasvatamine ei ole tüliõun sest selles me ühesuguste nägemusega.\nMinu arvates paljud tülid paaridel on hoopis muudel põhjustel. Näiteks Mati unustab mustad sokid ja trussad laiali ning Mari hakkab õiendama selle kallal. Näiliselt on asi sokkides aga tegelikult kiratseb Mari sees see, et Mati vaatas teenindajat liiga pika pilguga, ei toonud esimese suudluse 23.aastapäeval lilli jne.\nInimesed, ärge koguge enda sisse vaid rääkige otse ja ausalt kohe kui asi hinge kriibib.\nKüll ma räägiks, kui mees kuulaks või vastaks. 😀\nTead, minu poolest vaadaku seda ettekandjat pikema pilguga, kui ta vaid oma sokke ja boksereid vedelema ei jätaks. Häirib. Ja näitab täielikku mittelugupidamist.\nMeil tekivad peamised erimeelsused (tüliks seda ei nimetaks) sellest, et mees on nii kohutavalt aeglane.\nNäiteks kui plaanime nädalavahetuseks kuskile puhkama minna, siis minul on juba hommikul asjad valmis ning tahaks varakult liikuma hakata, et jõuaks midagi enne ööbimiskohta jõudmist teha/näha ka. Mees aga tahaks magada, uimerdada, seksida, süüa, siis veel uimerdada ning tema meelest on täiesti okei, kui jõuame Lätti spaasse kell 7 õhtul.\nIgapäevaasjades olen sellega harjunud ja leppinud. Näiteks toidupoes läheb hirmsasti aega, sest ta mõtleb ja loeb silte ning arvutab, mida on kasulikum osta (meil ei ole väga kitsalt piiratud eelarve). No et kas võtta wc-paberi pakk, mille rull maksab 25 senti või see, mis maksab 27 senti. Me enam väga tihti poes ei käigi, mul saaks kannatus otsa.\nÕhtusöögi tegemisega on samamoodi. Kui mina suudan teha praadi ja kastet korraga ning samal ajal kartuleid keeta, siis tal käib see ükshaaval ja vahepeal tekivad sisse pausid uudiste vaatamiseks või milleks iganes. Nii võibki juhtuda, et kell 7 alustatud õhtusöök valmib kell 10.\nma tean täpselt üht sellist naist, ta on minu väga hea sõbranna. Tore oli lugeda:) Ise ma uimerdajaga vist pikalt koos elada ei suudaks, aga mine tea 🙂\nMul on isa selline uimerdis 😁😬\nTa isegi räägib äärmiselt aeglaselt ja raaaahulikult.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 18.08 13:32; 20.08 09:42; 30.08 15:17;\nMinul vastupidi – jätku oma sokid ja bokserid vedelema, kui ta vaid ei vaataks võõraid naisi pikema pilguga. Näitab täielikku mittelugupidamist.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 18.08 17:30; 19.08 17:28; 30.08 17:26;\nTülisid on harva, aga mis mind närvi ajab, on see, et mees kipub asju otsustama minuga arutama. Ja kui siis ma tahan plaanidesse muudatusi või mulle ei meeldi mõni asi, mis ta on ostnud (nt ehituse või remondi juures, meil on erinev maitse ja peame koos vaatama ja arutama, et kompromissi leida, aga ta teinekord kiiresti ostab ära, põhjendusega, et sai projektimüügist hea hinnaga jne).


Östrogeen ja peavalud\nPaljud naised, kes põevad peavalu, teavad seost nende ja nende menstruaaltsükli vahel. Vastavalt “Ameerika meditsiiniliidu ajakirjale” mõjutavad “menstruaal-migreeni” — migreeni, mis on seotud hormoonide taseme nihkumisega vahetult enne menstruatsiooni ja menstruatsiooni ajal, 50-60% naissoost migreenihaigetelt. Nende peavalu tekitavate kõikumiste eest vastutav hormoon on östrogeen. Sõltumata naise elustaadiumist – olenemata sellest, kas ta on menstruatsioonil, rase või siseneb menopausi; – östrogeeni kõikumine võib olla peavalu kurnav põhjus.\n18 protsenti naistest kannatab migreeni peavalu, võrreldes ainult 6 protsendiga meestest, mis viitab hormonaalsele seosele migreeni ja soo vahel. Peaaegu 40 aastat tagasi olid meditsiinilises ajakirjas “Neurology” esitatud teadlased hüpoteesiks, et kuna naised kannatavad rohkem peavalu Menstruatsiooniaeg, östrogeeni taseme järsk langus menstruatsiooni ajal, tõenäoliselt selliste peavalude põhjus. Nad näitasid, et kui naised, kes läbivad in vitro viljastamist, raviti ravimitega, mis vähendasid östrogeeni taset oma raviprotokolli osana, oli 82% naistest nõrkade peavalude.\nKuidas tekitab östrogeen peavalu?\nViimastel aastatel on teadlased püüdnud leida mehhanismi, mis selgitab, kuidas östrogeeni kõikumised võivad põhjustada peavalusid. Loomuuringutes mõjutavad östrogeeni taseme muutused põletiku ja neuroloogilise valu seotud geenide ekspressioonitasemeid. Need uuringud näitavad, et östrogeeni langus enne menstruatsiooni võib mõjutada põletikku ja neuroloogilist valu; “Kliiniliste uuringute ajakirjas” avaldatud katsed näitavad, et östrogeen mõjutab veresooni lämmastikoksiidi vabanemise kaudu. Migreenitest põevad naised näitavad enne menstruatsiooni kõrgendatud lämmastikoksiidi raja aktivatsiooni võrreldes nendega, kellel migreen ei põe. Seetõttu võivad muutused veresoontes reageerida lämmastikoksiidi vabanemise suurenemisele, mille põhjustab östrogeeni langus, võib menstruatsiooni ajal põhjustada peavalu.\nMenstruatsioon ja sünnijärgne kontroll\nSeos östrogeeni ja peavalude vahel on kõige ilmsem vahetult enne menstruatsiooni ja menstruatsiooni ajal. Kuna menstruatsioonitsükkel on prognoositav igakuine sündmus, on võimalik ennetava peavalu ravimit vahetult enne teie perioodi võtta. Huvitav on see, et paljud naised ravivad menopausi oma östrogeeniga seotud peavalusid, sest pärast menstruatsiooni lõppu püsib hormoonide sisaldus stabiilne; mõnikord võivad muutused östrogeeni tasemelt ka rasestumisvastaseid tablette põhjustada ka peavalu. Paljud naised kogevad hormoonidega seotud peavalude paranemist, kui nad alustavad rasestumisvastaseid tablette, kuid teised näitavad, et pillid on süüdlased. Kui kahtlustate, et teie rasestumisvastane võime võib põhjustada peavalu, pöörduge oma arsti poole, et muuta oma sünnituse kontrolli vorm.\nÖstrogeeni taseme muutused raseduse ajal võivad põhjustada mõnele naistele peavalu, kuid teistes on peavalu vähem. Östrogeen tõuseb dramaatiliselt raseduse alguses ja jääb kogu aeg püsivalt kõrgeks. Pidevalt püsiva östrogeeni taseme tõttu on paljudel migreenihaigetel raseduse ajal migreeni leevendamine. Vastupidi, pingepeavalud võivad suureneda. Kui olete rase ja põete peavalu, küsige oma arstilt, millised ravimid on teie jaoks ohutu.\nMayo Clinic soovitab kasutada jää, masseerides lihaseid pea, kaela ja õlgade tagaküljel ning võtma üle-valuvaigisteid esimeste kaitseliinide vastu östrogeeniga seotud peavalude vastu. Kui need soovitused ei ole tõhusad, pidage nõu arstiga retseptiravimite kohta. Mõned neist ravimitest võetakse menstruatsioonile eelnevatel päevadel ennetavalt, kuid teised juhtuvad siis, kui peate end põnevat peavalu.\nPrevious Previous post: Kui palju kaloreid on pita kiipe?\nNext Next post: Tervislikud tuun kala snack ideed


In memoriam: Alur Reinans – korporatsioon Fraternitas Estica\nIn memoriam: Alur Reinans\nPosted on 12. nov. 2010 11. nov. 2020\n12.novembril Toonela teenele asunud Alu Reinans oli statistik, demograaf, ajakirjanik, kirjanik, kultuuriloolane, bibliofiil, kunstikollektsionäär, hõbedauurija ja see tegevusrida pole lõplik. Selliseid inimesi ei kasva tosinate kaupa puul. Alurist saab kõnelda kui ainulaadsest vaimsete võimete, huvide ja soodsate võimaluste sümbioosist võrsunud erakordsest inimesest. Nagu kirjutab järelehüüdes Mai Raud-Pähn elas 12 aastaselt koos vanematega Rootsi pagenud Alur Reinans kahe jalaga. Üks oli Rootsi jalg ja teine EESTI JALG. Vähestel on “eesti jalg” nii laiahaardeline kui Aluril.\nWoldemar Kiviaed on lähemalt käsitlenud toonaste eesti noorte identsuse otsinguid ning ühistest aruteludest sündinuid ideid, kuidas eesti ühiskonda paguluses organiseerida. Olgu näiteks eestlaste “parlament”, rootsi Eestlaste Esinduse loomine 1956. Alur kuulus 33 -liikmelisse noortegruppi, kes laskis end entusiastlikult Esinduskokku valida. Teda leiame mitmetes Esinduse toimkondades, ametites, juhatuses, Halduskolleegiumis, Rahvusliku Kontakti toimetuses, 1961 loodud kultuuriauhinna zhürii alalise sekretärina, 1971 asutatud Eesti Kultuurarhiivi kolleegiumis, kes võttis enda ülesandeks eestluse elu jäädvustamise Rootsis, 1980ndail aastail Esinduskogu presiidiumis abiesimehena. Tema juhatatud istungid olid töised ja lühidad, sest oma napi ja vaoshoitud laadiga lõpetas ta tühjad arutelud juba eos. Ta valiti alati resolutsioonide koostajaks, sest teati ta võimet väheste sõnadega olulist väljendada.\nOmaette teema on A. Reinansi huvi Eestist pärit antiikse hõbeda vastu. Tema kogus ei puudunud eesti rahvakunsti haruldased ehted, sõled-preesid või Läänemaa toretsevad kodaratega rahad, kuid esmajoones 17.-20. sajandi tsunftikullasseppade hõbeesemed. Ta käitus nagu renessanssivürst, kasutades tagavarasid kõrgemate esteetiliste väärtuste loomiseks. Ehtsate donaatorite kombel on Reinansite hõbedakogu deponeeritud Eesti Kunstimuuseumi. Koos töös hõbedaeksperdi Anu Männaga andis ta 2005 välja eesti-ja saksakeelse raamatu “Hõbemärgid Eestis”, ülevaatlik käsiraamat kõigile, kes Eesti antiiksete hõbevaradega tegelevad ja neist rõõmu tunnevad.\nEesti vabanedes, naases A. Reinans kodumaale. Juba varem oli ta siia läkitanud koormate viisi raamatuid. Ning jätkas vana Estica avastamist. Hõbeda alal asjatundja, andis ta oma teadmised Eesti Kunstimuuseumi Sõprade Seltsi käsutusse. Alles hiljuti avaldas ta Eesti hõbespist käsitleva artikli “Kullassepakunsti puudumisest 19. sajandil” (Akadeemia 11/2010).\nAlur Reinansi koht jääb tühjaks, keegi teda selliselt ei asenda. “On inimesi, kes tänu tehtule elavad üle aegade, olen kindel, et Alur on üks neist”, kirjutab järelehüüde lõpusõnadena Mai Raud-Pähn.\nCategoriesIn memoriamTags,Sven Alur Reinans\nPrevious PostPrev Post Kuidas KGB ja EELK tegid Harri Mõtsnikust märtri\nNext PostNext Post Ak. orgide võrkpalliturniir 2011