RMK veebikaamera jälgib kurvitsaliste rännet - Maaleht\nVäiketüll. Foto: Wikipedia\nLääne-Eestisse Noarootsi paigutatud kaamera jälgib kurvitsaliste tegevust, kes kasutavad rändel mereranda peatumis- ja toitumispaigana. Lindude tegutsemisel saab silma peal hoida RMK loodusblogi veebikaamera kaudu.\n„Kurvitsalisi nimetatakse kahlajateks, sest nad toituvad madalas vees ringi kahlates ja otsivad veest ja mudast putukaid, vastseid ja usse nokka pidevalt pinnasesse torgates,“ rääkis zooloog ja loodusfotograaf Tiit Hunt veebikaamera nime saamise lugu. Järgmise kolme nädala jooksul asub looduskaamera Noarootsi rannas, et kurvitsaliste rände kõrgaega jälgida.\nRändel olevad kurvitsad toituvad vee piiril ja madalas vees, seetõttu sõltub pilti sattuvate lindude arv merevee tasemest. Kaamera on paigutatud nii, et kui veetase on Amsterdami nullis, näeb kahlajaid tegutsemas vahetult kaamera juures. „Randa uhutud vetikavallist toitu otsivad kuldnokad tegutsevad pidevalt vähem kui meetri kaugusel kaamerasilmast, linavästrik peatub aeg-ajalt lausa kaamera peal,“ loetleb Tiit Hunt linde, kes kaamera ette sattunud. „Ranna lähistel asuvate loikude vahet saalivad umbes kolmkümmend hallhaigrut, hallvaresedki on kohal. Hõbe- ja kalakajakad on pea koguaeg pildil.“\n2012. aasta linnuks on tüllid 23.09.2011\nKurvitsad võtavad rändeteekonna ette juba juuli lõpus ja augusti teiseks pooleks neid Eestisse enam palju jäänud ei ole. „Kurvitsad on visad linnud ja võivad rännata peatumata ööpäevade viisi. Rändeteekond võib ulatuda isegi 6000 kilomeetrini,“ rääkis Tiit Hunt. Kui kahlajad lahkunud, seatakse kaamera hanede ja sookurgede rännet vaatlema.\nRMK tutvustab laupäeval Taevaskojas, Viimsis ja Võrus metsatöid\nAkvaarium arvutiekraanil | Läti jõekaamera näitab silmude kudemist


Kuidas töötada DHLis tarnetoojana\nDHL on üks maailma suurimaid logistikaettevõtteid ja pakub teenust enam kui 220 riigis. Tänu oma suurele töömahule vajavad nad peaaegu iga kuu uusi turustajaid, seetõttu anname selles artiklis teile mõned head nõuanded, mis näitavad teile, kuidas DHL-is töötada poissena ja saada hea töö teile . Hoidke lugemine ja avastage parim viis oma CV-le selle suurepärase ettevõtte toimetamiseks.\nRegistreeruge DHLi tööpakkumistesse\nKui soovite teada, kuidas DHL-is töötada tarnijatena, tuleb kõigepealt meeles pidada, et CV-de saatmiseks on palju telemaatilisi viise ja seetõttu, et personaliosakond hindab teie taotlust.\nÜks neist on juurdepääs teie veebisaidile, jaotises "Tööhõive" ning siit laadige üles oma CV ja looge oma veebiprofiil DHLi töömaailmas, nii saate oma kogemused ja oskused isikule või valimise protsessi eest vastutav osakond.\nTeine võimalus on tutvuda viimaste avaldatud pakkumistega ja registreeruda oma vajadustele ja kogemustele kõige paremini sobiva pakkumise juurde. See on kõige soovitatavam viis oma taotluse saatmiseks, sest sel ajal otsib ettevõte töötajaid ja on seega kindel, et teie CV loetakse.\nDHLi töötamiseks saatjana saate kasutada ka teisi online-meediakanaleid, nagu näiteks tööleheküljed, mida nimetatakse Trovit, Infojobs jne. Siin on võimalus, et filtreerite ettevõtte nime järgi, et leida oma linnas praegu pakutavad pakkumised.\nNende platvormide parim on see, et nad võimaldavad teil e-kirjas hoiatusi luua ja seetõttu võite olla üks esimesi kandidaate, kes saadavad CV-le vabanenud ettevõttele. Lisaks on teie saadetud õppekava veebi standardiks ja seega kindlustate, et teie pilt on 100% professionaalne ja sobiv positsioonile.\nSelles teises artiklis anname teile mõned head nõuanded, et teha hea jätkamine ja saada teiste kandidaatide ees paistma. Samuti ei tohiks unustada, et kirjutada hea kaaskirja, milles te otseselt ise värbate.\nAspektid, mida tuleb enne DHLis töötamist kaaluda\nTe ei tohiks unustada, et DHL on ettevõte, mis töötab üle kogu maailma, seetõttu, kui olete valmis reisima ja elama teise riiki, võite olla huvitatud, et näha välismaal pakutavaid tööpakkumisi, paljudel juhtudel maksavad nad palju rohkem.\nDHL hindab kõrgelt oma töötajate jõupingutusi ja annab neile abi nii oma õppimise kui ka nende koolituse õppimisel . Nii palju, et ta maksab protsendi ülikooli karjäärist, mida tema töötajad soovivad õppida.\nSamal ajal on neil portaal, mis sisaldab piisavalt õppematerjale juhtimismeetodite, keelte või suhtluse kohta. Kui osalete aktiivselt mõnes neist kursustest, on väga tõenäoline, et teid edendatakse kõrgemale ametikohale, kus te võtate endale suuremad kohustused.\nKirjutage hea CV


idufirmad - Eesti podcastid\nOtsi märksõna idufirmad\nKuidas mõtleb investor: ingelinvestorid selgitavad by Äripäeva raadio\nsTARTUp Day podcastis on seekord külas ingelinvestorid ja EstBANi ehk Eesti Äriinglite Assotsatsiooni liikmed Ivo Remmelg ja Randu Riiberg.\nNendega tuleb saates juttu sellest, mitmekohalisi summasid tasub ingelinvestoritelt oodata, kas exit peab olema alati idufirma lõppeesmärk, kui investoritelt raha kaasatakse, mis on 7 kontakti reegel ja millised on peamised vead, mida iduettevõtete juhid investoreid otsides pitchingutel teevad.\nSamuti tuleb juttu sellest, mida ingelinvestorid idufirmade asutajate juures hindavad enne investeeringu tegemist, kui suur osa oma idufirmast investoritele ära anda ning millised on lisaks ingelinvesteeringutele veel teised raha kaasamise võimalused.\nIvo Remmelg on ettevõtja ja ingelinvestor, kellel on üle 25-aastane juhtimiskogemus. Muuhulgas on Ivo ka üks EstBAN asutajaliikmetest. Hetkel on ta tegevjuht ja juhatuse liige ROMIVOs.\nRandu Riiberg on 20aastase valdkonna kogemusega tehinguadvokaat ja nõustaja. Tema senine kogemus start-up-investeeringutega põhineb peamiselt tehingute nõustamisel. Randu on advokaaditöö kõrvalt viimase 20 aasta jooksul teinud ise rea investeeringuid, millest mõned ka start-up-valdkonnas.\nPODCAST: Äripäeva raadioMÄRKSÕNAD: Eesti Äriinglite Assotsatsioon EstBAN idufirmad ingelinvestor Ivo Remmelg Randu Riiberg startup Startup Day\nHerty Tammo on ingelinvestor, riskikapitalist ja ettevõtja. LHV vanemmaakler Nelli Janson uurib tema käest idufirmadesse investeerimise, kiirendite ja startupide maailma kohta. Kuidas ikkagi esimeste seas investeerida tulevastesse tipptegijatesse? Mis teeb riskikapitali riskantseks ja kuidas kiirendi kiirendab? Kuula, millistele idufirmadele on hetkel turul tee valla ja miks surevad või võidavad uued Silicon Valley firmad kiiremini kui meie regiooni startupid.\nVaata lähemalt: www.startupwiseguys.com\nPODCAST: LHVMÄRKSÕNAD: ettevõtja Herty Tammo idufirma idufirmad ingelinvestor investeerimine LHV LHV Pank Nelli Janson pank raha riskikapital riskikapitalist Silicon Valley startup


61648 — Varjupaikade MTÜ\nId number: 61648\nLeitud: Rõuge alevik\nNinnike on üks väga elavaloomuline kassipoeg. Krapsakas ja alati mängulusti täis. Ta otsib oma inimest, kes mõistaks teda, et peale seda, et ta on väga sõbralik, siis on ta ka väga aktiivne - just selline, nagu üks elavaloomuline kassipoeg olema peab.\nIsu on tal hea ja liivakastis oma tegemisi oskab ta juba ka ise teha.\nKui sa otsid endale aktiivset sõpra, kellega koos ka hellust jagada, siis Ninni ootab sind varjupaigas Kui aga mingil põhjusel ei saa sa sellist karvakera endale võtta, siis võid olla talle toeks - vajutades "siin tema albumis nupule "Anneta loomale".\nAitäh, et märkad abivajajat ja oled meile toeks! Koos suudame me alati rohkem.


Hubert Hirve salakirjade eest trahvitud Sven Sillar: advokatuuri aukohtu käkerdis tuleb tühistada! - Eesti Ekspress\nKuum 19. september 2019\nHubert Hirve salakirjade eest trahvitud Sven Sillar: advokatuuri aukohtu käkerdis tuleb tühistada!\nAdvokatuuri aukohus trahvis advokaat Sven Sillarit 3500 euroga Hubert Hirve ja tema pere kirjade vahendamise pärast. Sillar nimetab trahviotsust „käkerdiseks“.\nPOLE ÜLDSE RAHUL: advokaat Sven Sillar leiab, et advokatuuri aukohus on talle ülekohut teinud. Foto: Vallo Kruuser\nSuur kohtuprotsess Hubert Hirve üle algab oktoobri lõpus, aga sel nädalal toimus eraldi kohtuistung seoses tema salajaste vanglakirjadega.\nLugu algas mullu suvel, kui keskkriminaalpolitsei otsis läbi Sven Sillari advokaadibüroo ja võttis ära 59 lehekülge Hirve kirjavahetust.\nKuritegeliku ühenduse juhtimises kahtlustatud Hirvele kehtis siis täielik suhtluskeeld. Abikaasale Üllele ja tütrele Tiinale adresseeritud kirjades jagas mees näpunäiteid muuhulgas oma äride juhtimiseks. Hirve osalusega ettevõtetele kuulus vara vähemalt 30 miljoni euro väärtuses.\nSillarile tuli läbiotsimine nagu välk selgest taevast. Advokatuur eesotsas oma esimehe Hannes Vallikiviga võttis sõna Sillari kaitseks, nimetades toimunut kaitsja ja kliendi vahelise suhtluse ebaseaduslikuks rikkumiseks.\nAdvokaat Erki Kergandberg aga tõi võrdluse, et selline advokaadibüroo läbiotsimine on sama, mis „Põhja-Koreas kellegi õhutõrjekahuriga mahalaskmine“.\n„Aukohtu käkerdis tuleb tühistada!”\nJuhtunut asus uurima ka advokatuuri aukohus. Tänavu jaanuaris otsustas aukohus, et Sillar patustas kirju vahendades ise advokaadi kutse-eetika vastu. Karistuseks sai ta 3500 eurot trahvi.\nSillar kaebas trahviotsuse Tallinna halduskohtusse, mis arutas asja sel teisipäeval. Istungi algul kordas Sillar üle, et peab läbiotsimist absoluutselt seadusevastaseks. Ta kinnitas, et 59 lehekülje kirju leiti tõepoolest tema büroost.\n„Kuid see ei tõenda, et ma olen neid kellelegi edasi andnud,“ rääkis Sillar ja lubas kinnitada seda käsi südamel.\n„Ma leian, et aukohus on liiga hoogu läinud ja tõendite vastaselt tuvastanud asjaolusid, mida tõenditest ei tulene. Olles juba 20 aastat advokaat, võin ma öelda, et ühelegi vangide ei meeldi trellid ja nad ainult tegelevad sellega, et saata läbi kambrikaaslaste kirju oma lähedastele.“\nAukohtu trahviotsust nimetas Sillar valeks. „Neljast inimesest kokku sattunud aukohus ei kaitsnud advokatuuri, vaid prokuratuuri huve, millest tulenevalt kirjutati kokku käkerdis, mis tuleb tühistada.“\nKohtunik Indrek Andreas Paukštys uuris Sillarilt, kas ta on toimetanud kirju kinnipidamiskohast oma advokaadibüroosse.\nSillar tunnistas, et on võtnud kirju vastu ja pannud neid oma portfelli ja viinud büroosse. Samuti laekus neid talle posti teel.\nTAHTIS KODUSTEGA SUHELDA: Aukohtu hinnangul mängis Sven Sillar kohtu all olevale ärimehele Hubert Hirvele (pildil) kirjatuvi.\nEdasi tahtis kohtunik teada, kas Hirve perekond käis kirjadega advokaadibüroos tutvumas.\n„Algul oli paanika,“ kirjeldas Sillar oma kliendi perekonna olukorda pärast Hirve vahistamist. „Mina olen kirjade mõtte neile edasi öelnud, seda on olnud, aga lugeda pole võimaldanud.“\n„Advokaat ei pea olema kirjatuvi”\nKohtuistungil sõna võtnud advokatuuri aukohtu esimees Andres Aavik teatas alustuseks, et läbiotsimise seaduslikkus või ebaseaduslikkus ei puutu aukohtusse.\nAaviku sõnul tuvastas aukohus, et Sillari kaitsetegevus Hirve asjas ei läinud päris kokku advokatuuri eetikakoodeksi nõuetega.\n„Advokaat ei pea olema kirjatuvi, kes kannab vanglast välja kinnipeetavate kirju ja edastab nende lähedastele või kaasfigurantidele. Aukohus leidis, et tegemist on olulise minetusega,“ rõhutas Aavik. „Kolleeg on üle 20 aasta olnud tegev ja peaks teadma, mida kujutab kinnipeetava suhtlemiskeeld. Kõik see kujundas advokatuuri aukohtus veendumuse, et tegemist on distsiplinaarkuriteoga, mis väärib karistust ja rahatrahv ka määrati.“\nSeepeale kargas Sillar kohtusaalis püsti ja teatas, et ka kirjavahetuse keeluga vahialune võib oma kaitsjale kirjutada. Ta süüdistas advokatuuri aukohut hämamises ja nõudis konkreetset näidet, et on Hirvede pere vahel kirju vahendanud.\nAaviku abiline tsiteeris seepeale kirja, mis algas sõnaga „Issi“.\n„Mis kuupäeval ja kes on selle kirjutanud? Kuidas on tuvastatud, et olen selle kirja üle andnud?“ pommitas Sillar vastaspoolt küsimustega.\nAavik pareeris, et küsimus ei ole kirjade üle andmises, vaid suhtluse loomises.\nSillar aga juhtis tähelepanu, et kirjade liikumiseks oli peale tema teisigi võimalusi. Nii oli Hirvel mullu suvel veel kaks advokaati, samuti kasutavad vangid vanglast kirjade välja toimetamiseks igasuguseid nippe.\n„Kui inimesel on suhtluskeeld, siis ta võib suhelda riigiasutustega ja kaitsjaga, aga mitte oma lähedastega,“ jäi Aavik endale kindlaks. „Sa oled ise jaatanud, et sa kirju tõid, mõtet edasi andsid, suhtlust vahendasid.“\n„Tuled vanast rasvast puusast tulistama!“\nKohtunik Paukštys tundis huvi, kelle kirjutatud on kiri, mis algab nimega „Ülle“.\n„Ma käekirja ei tunne,“ vabandas Aavik, „kirjutatud on trükitähtedega, väga raske on öelda.“\nAaviku abiline teadis, et tegemist on Hubert Hirve ja tema naise Ülle kirjavahetusega.\nSeepeale lisas Aavik, et saab aru uurimisorganite huvist selle kirja vastu: „Siin antakse konkreetseid juhiseid, kuidas firmat juhtida.“\n„Absoluutselt!“ nõustus Sillar. „Inimesel on õigus oma firmat juhtida. See ei ole keelatud!“\n„Mitte siis, kui tal on suhtluskeeld!“ vaidles Aavik vastu.\n„Seda pole kusagil öeldud, et see on keelatud,“ jätkas Sillar. „Kliendil on õigus kirjutada. Kirjutagu palju tahab! Aga mina ei ole neid kirju edasi andnud ja seda ei ole suutnud ka aukohus tõendada. Edasiandmine on jäänud tõendamata!“\nLõpetuseks oletas Sillar, et kolleeg Aavik pole ammu vanglas käinud ega tea, kuidas advokaadil on täielik õigus võtta kaitsealuse käest vastu materjale.\n„Me võiks pikalt diskuteerida, kas ja kuidas võiks advokaat kirju välja viia,“ ei andnud Aavik alla.\n„Tuled vanast rasvast puusalt tulistama!“ ei jäänud Sillar omalt poolt sõna võlgu.\nTallinna halduskohus teeb otsuse Sillarile määratud trahvi tühistamise või jõusse jätmise suhtes 22. oktoobril.\nSamal päeval toimub Harju maakohtus istung Hirve kriminaalasjas, kus riigiprokuratuur kasutab konfiskeeritud kirju tema vastu asitõendina.\nSillarit sellel protsessil pole, sest enam ta Hirve ei kaitse.\nIntrigeeriva Estonia doksarja tegija usutluses Ekspressile: mind on antud kohtu alla, aga tervitan seda protsessi 284


Eesti kultuuri päevad Krasnojarskis | EV100\n<iframe frameborder="0" scrolling="no" height="500px" width="300px" src="https://www.ev100.ee/et/widgets/event/10181" ></iframe>\nEesti kultuuri päevadega tähistatakse EV 100 juubelit Siberis.\n16. mai 2018 17:30 - 20. mai 2018 21:00\nKrasnojarski Noorsooteatris saab näha teatri R.A.A.A.M. kahte eestikeelset lavastust, A. Kitzbergi "Libahunt" (lavastaja jakuut S. Potapov) ning H. Boytchevi "Fenomen" (lavastaja M. Kalmet). Minusinski Draamateater esitab Aleksei Pesegovi lavastust "Varjundid", mis on valminud A. H. Tammsaare samanimelise novelli ainetel. Kuulsa kohverteatriga on kohal Heino Seljamaa, kes annab lastele 6 etendust.\nKultuuripäevadel toimub ka Oleg Loevski teatrilaboratoorium, mis seekord baseerub ainult Eesti dramaturgiale. Kinomajas Dom Kino toimub eriprogramm eesti filmidega "Supilinna salaselts" ja "Viimne reliikvia". Kunstinäituseid näeb üle linna, esindatud on Tauno Kangro taiesed, Ervin Õunapuu fotonäitus, dokumentaalsed fotonäitused setudest ja Siberi eestlastest. Pidulikul ava- ja lõputseremoonial esinevad Lõuna-Eesti ansambel Mahmõr ning Ülem-Suetuki pasunakoor.\nFestivali lõpetab 20. mail Eesti suursaadik Arti Hilpuse vastuvõtuga Krasnojarski Filharmoonia saalis, kuhu on kutsutud külalised üle Venemaa tähistama Eesti Vabariigi juubeliaastat.\nLISAINFO: Täpse ajakava leiate galeriist.\nKunst Etenduskunstid Eesti kogukonnad välismaal Film ja foto


TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Eraõiguse instituut Mariann Ploompuu KONKURENTSI ÜLDPÕHIMÕTTE JÄRGMIMINE TEETÖÖDE HANKIMISEL Magistritöö Juhendaja: Mari - PDF Free Download\nDownload "TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Eraõiguse instituut Mariann Ploompuu KONKURENTSI ÜLDPÕHIMÕTTE JÄRGMIMINE TEETÖÖDE HANKIMISEL Magistritöö Juhendaja: Mari"\n1 TARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Eraõiguse instituut Mariann Ploompuu KONKURENTSI ÜLDPÕHIMÕTTE JÄRGMIMINE TEETÖÖDE HANKIMISEL Magistritöö Juhendaja: Mari Ann Simovart, dr.iur Tallinn 2015\n2 SISUKORD SISSEJUHATUS KONKURENTSI TAGAMINE HANKEMENETLUSES Avalikustamine Hanketingimused Tehniline kirjeldus Pakkujatele kehtestatavad nõuded Hindamiskriteeriumid Õiguskindlus Sisuline kontroll kvalifitseerimisel Otsuste motiveerimine Kvalifitseerimise otsuste põhjendamine Pakkumuse tagasilükkamise otsused Hankemenetluse kehtetuks tunnistamine KONKURENTSI TAGAMINE HANKELEPINGUTES Hankelepingu sisu Tähtajad Poolte õigused ja kohustused Tellija Töövõtja Tagatised Leppetrahvid Hankelepingu muutmine ja lõpetamine Muutmine Lõpetamine KOKKUVÕTE SUMMARY ALLIKATE LOETELU LISAD LIHTLITSENTS\n3 SISSEJUHATUS Teeseaduse (TeeS) 1 25 lõige 1 sätestab, et teehoidu 2 korraldab tee omanik Euroopa lepingu, riigihangete seaduse (RHS) 3 ja TeeS ning nende alusel antud õigusaktide kohaselt 4. Eeltoodu tähendab seda, et riigil ja kohalikel omavalitustel (KOV) on kohustus selleks ennem läbi viia hankemenetlus RHS tähenduses. Riigile kuuluvatel teedel on selles keskne roll Maanteeametil (TeeS 25 lg 2), kohalikel teedel konkreetsel KOV-l (TeeS 25 lg 3) ning metsateedel Riigimetsa Majandamise Keskusel (RMK) (TeeS 25 lg 3 1 ). Riigikontroll, kes on Eesti riigi iseseisvumisest alates teinud mitmeid teetöid puudutavaid analüüse, on väitnud, et teetööde riigihangetel ei ole konkurents tagatud või piiratakse põhjendamatult. 5 Kuna väite tõestuseks pole esitatud detailsemat analüüsi, siis soovib autor seda iseseisvalt põhjalikumalt kontrollida. Riigihankedirektiivide preambulates on riigihanke valdkonna eesmärgina selgelt sätestatud reaalse ja vaba konkurentsi tekkimine. 6 Selleks on riigihankedirektiivides omakorda sätestatud konkurentsi efektiivsuse printsiip (mis on sätestatud ka RHS -is 3 lg-s 1 p 4), mis tähendab seda, et lepingu omistamisel säilitatakse konkurents mitmete hankijate vahel, selgitamaks, kes on võimeline parimatel tingimustel sooritama vajaliku hanke. 7 Selleks peab hankija riigihanget läbi viies järgima õigusnorme hankemenetluse viiside ja nende käikude 1 Teeseadus.- RT I 1999, 26, RT I, , 24 2 Teehoiuna käsitatakse teetööde tegemist, kavandamist, teekasutuse korraldamist, tee kaitsevööndi hooldamist, tee projekteerimist ning tee haldamisega seotud muud tegevust. (TeeS 14 lg 1) 3 Riigihangete seadus.- RT I 2007, 15, RT I, , P. Vahter. Õigusaktid teedeehituses. Tallinn: AS Teede Tehnokeskus, 2010, slaidid nr Kättesaadav arvutivõrgus: ( ) 5 Riigikontroll. Teetööd ja järelvalve nende üle: kas riigimaanteid hooldatakse mõistlikult? Tallinn: Riigikontroll, 2012, lk 16. Kättesaadav arvutivõrgust: EE/Default.aspx ( ) ; Riigikontroll. Teede remondiga seotud hangete korraldus. Tallinn: Riigikontroll, 2004, lk 4. Kättesaadav arvutivõrgust: EE/Default.aspx ( ) 6 Euroopa parlamendi ja nõukogu a direktiiv 2004/18 EÜ ehitustööde, riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta.- ELT L 134, , lk 1-208; Euroopa parlamendi ja nõukogu a direktiiv 2004/17/EÜ vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlustest.- ELT L 134, , lk 1 176; Euroopa Parlamendi ja Nõukogu a direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta; Euroopa Parlamendi ja Nõukogu a direktiiv 2014/25/EL, 26 vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ. 7 K. Rosin. Riigihange: õiguslikud probleemid ja korruptsioon.- Juridica, 2001/9, lk 644 3\n4 ning hanke sisu kirjelduse kohta. Viimast on tõdenud ka kohtujurist Stix-Hackl. 8 Samuti peab hankija järgima ka teisi riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, sest need tagavad omakorda ühel või teisel viisil konkurentsi printsiibi täitmist. Käesoleva magistritöö eesmärgiks on uurida, kuidas teetööde hankimisel hankijad järgivad neile RHS -st 3 lõikest 1 punktist 4 tulenevat kohustust konkurentsi efektiivselt ära kasutada. Autor soovib oma magistritöös analüüsida teetööde riigihangete menetlusi, tekkinud vaidlustusi ja hankijate koostatud hankelepinguid koosmõjus teetööde valdkonna ettevõtjate tagasisidega ning jõuda järeldusele, kuidas hankijad soodustavad Eestis oma tegevusega konkurentsi teket. Käesoleva magistritöö hüpoteesiks on, et teetööde hankimisel ei ole tagatud RHS -s 3 lõikes 1 punktis 4 nimetatud konkurentsi efektiivne ärakasutamine. Kontrollimaks püstitatud hüpoteesi on autor püstitanud järgnevad küsimused: Kuidas mõjutavad hankijad konkurentsi riigihangete alusdokumente (HD) koostades ja hankemenetlusi läbi viies? Kuidas mõjutavad hankijate poolt hankelepingutes sätestatud tingimused konkurentsi? Autor teeb magistritöös järeldused ja annab soovitusi, kuidas peaksid hankijad käituma teetööde HD-te koostades ja hanget läbiviies ning hiljem lepingut täites, et konkurentsi efektiivse ärakasutamise põhimõtte järgmine oleks tagatud. Teema valimisel pidas autor oluliseks alljärgnevaid aspekte: 1) Teetööde valdkonnas esinevate riigihangete vaidluste rohkust. Autor analüüsis riigihangete registris (erhr) olevaid riigihankeid perioodil Avaldatud riigihangete koguarv uuritaval perioodil kokku oli , millest vaidlustati hanget ehk 2,4%. Avaldatud teetööde riigihangete koguarv uuritaval perioodil kokku on ligikaudu hanget, millest vaidlustati ligikaudu 147 hanget (vt Tabel 3) ehk 5,5 %. See tähendab, et teehoiutööde riigihankeid vaidlustatakse 129,2 % rohkem võrreldes vaidlustatud riigihangete üldarvuga. 8 EK , C-247/02, Sintesi SpA v. Autorità per la Vigilanza sui Lavori Pubblic, kohtujurist Stix-Hackli ettepanek, p 38. 4\n5 2) Eestis on teetööde valdkonnas pakkujate hulk piiratud, mida näitab madal konkurents riigihangetel. Saamaks teada pakkujate ja sõlmitud lepingute arvu, uuris autor erhr aasta riigihankemaastiku 9 kokkuvõtte statistikat, milline on uusim avalikult kättesaadav valdkonda puudutav teave. Analüüsist selgus, et teetööde riigihankeid korraldati aastal ligikaudu 443 ning hankelepingu sõlmimiseni jõudis kitsas ring ettevõtjad. Tabelist 1 nähtub, et pakkujaid, kellega sõlmiti aastal 5 või rohkem hankelepingut oli kokku 22. Suurem osa nendest hankelepingutest, ehk 40, 4 %, sõlmiti vaid 5 pakkujaga. Autor leiab, et arvestades teehoiutööde valdkonna rahalist osakaalu riigieelarvest (vt. Tabel 2) on lepinguid sõlminud erinevate pakkujate hulk liiga väike. Üksikud ettevõtjad valitsevad suuremat osa valdkonna turust, mis näitab probleemi olemasolu konkurentsi osas. 3) Teemat ei ole Eestis varasemalt konkurentsi efektiivse ärakasutamise aspektist detailsemalt uuritud. Autor on jaotanud käesoleva magistritöö kaheks osaks. Esimeses osas analüüsib autor teetööde hankimisel hankemenetluste etapis tekkinud probleeme (vt Tabel 3), tuues kohaseid näiteid Vaidlustuskomisjoni (VaKo) praktikast. Autor uurib, kuidas hankijad tagavad hankemenetluse käigus konkurentsi põhimõtte järgimist, analüüsides HD-te alates hanketeate avalikustamisest kuni pakkuja edukaks tunnistamiseni. Samuti pöörab autor tähelepanu mitmetele aspektidele, millede osas küll puudusid vaidlustused, kuid on autori hinnangul olulised konkurentsi soodustamise põhimõtte seisukohast (nt avalikustamine). Töö teine osa käsitleb HD-des sisalduvaid hankelepinguid koosmõjus valdkonna ettevõtjatelt saadud tagasisidega, eesmärgiga selgitada, kuidas on hankijad koostanud hankelepinguid konkurentsi efektiivse ära kasutamise aspektist lähtudes. Teises osas analüüsib autor erhr-is sisalduvaid hankelepingute projekte, tuues esile ilmekamaid näiteid nendes sätestatud tingimustest, mis on vastuolus konkurentsi soodustamise üldpõhimõttega. 9 Rahandusministeerium. Riigihankemaastiku kokkuvõte aasta: poliitika kujundamine, nõustamis-ja koolitustegevus, riiklik järelevalve, riigihangete register ja statistiline ülevaade. Tallinn: Rahandusministeerium, 2013, lk Kättesaadav arvutivõrgust: pdf ( ) 5\n6 Lisaks viis autor töö teise osa jaoks läbi küsitluse, saamaks teada valdkonna ettevõtjate poolset kogemust hankelepingute täitmisel. Kokku pöördus töö autor 30 ettevõtte poole, kellest vastasid 6. Autori küsimustik avaldati ka Ajalehe Äripäev ehitusuudiste rubriigis. Uuringu korraldamise meetodina eelistas autor poolstruktureeritud küsimustikku 10, mis võimaldab koguda informatsiooni suuremalt hulgalt ettevõtetelt ning uuringus osalejail anonüümseks jääda. Anonüümsuse tagamine oli oluline, kuna suurendas tõenäosust, et inimesed vastavad nii, nagu mõtlevad. 11 Töö koostamisel tugineb autor põhiliselt empiirilisel teel saadud allikatele. Selleks kasutab kõiki erhr võimalusi, kus sisalduvad avalikustatud andmed teetööde riigihangete kohta. Esmalt analüüsib autor perioodil valdkonnas korraldatud riigihangete vaidlustusi. Teiseks uurib ja analüüsib autor sama perioodi hangete alusdokumentides sisalduvaid hankelepinguid, mis on valitud juhusliku valimi alusel, võttes aluseks valdkonna kahe suurima tellija, kelleks on Maanteeamet ja RMK, ligikaudu 30 hankelepingut. Samal meetodil uuritakse ja analüüsitakse erinevate KOV-te poolt avalikustatud riigihangete hankelepinguid, võttes aluseks ligikaudu 20 lepingut. Analüüside tulemusena tuuakse esile markantseimaid näiteid olukordadest, kus autori hinnangul konkurentsi põhimõtet pole järgitud. Saadud andmeid analüüsib ja võrdleb autor põhiliselt RHS, võlaõigusseaduses (VÕS) 12, TeeS või riikihankedirektiivides (vana ja uus) sätestatuga ning teeb nende alusel järeldusi. Andmeid analüüsides tugineb autor ka enda hankespetsialistina töötades saadud kogemustele. Tulemused toob autor välja tekstilisel kujul. Lisaks eelpooltoodud põhilistele allikatele kasutab autor töös valdkonda puudutavaid õigusakte (nt ehitusseadus), Eesti- ja Euroopa kohtupraktikat, õigusaktide kommentaare ja seletuskirju, õppekirjandust (nt võla-, riigihanke- ja ehitusõiguse õpikud), valdkonda puudutavaid Riigikontrolli aruandeid, teiste üliõpilaste lõputöid, Maanteeameti aastaraamatud ja ajakirju (nt Juridica, Teeleht). 10 Kominatsioon vabalt vastatavatest küsimustest ja küsimustest, millele tuleb vastata valikvastusega. 11 J. Dorbek. Riigihankealane koolitusvajadus. RiTo 17, Kättesaadav arvutivõrgust: 12 Võlaõigusseadus.- RT I 2001, 81, RT I, , 13 6\n7 1. KONKURENTSI TAGAMINE HANKEMENETLUSES 1.1 Avalikustamine Selleks, et konkurents pakkujate vahel tekkida saaks, on vaja korraldatavast riigihankest esmalt teada anda. 13 Riigihange algab hanketeate avaldamisega erhr-is, juhul kui ostetava teenuse, asja või ehitustöö eeldatav maksumus on võrdne või suurem lihthanke piirmäärast (RHS 29 lg 1 ja RHS 18 1 lg 1). Alla piirmäära jäävate hangete korraldamisel lähtuvad hankijad oma hankekorrast, mille kehtestamine on neile tulenevalt RHS -st 13 1 kohustuslik, kui hankija poolt ühes eelarveaastas planeeritavate asjade ja teenuste riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab eurot või ehitustööde riigihangete eeldatav kogumaksumus ületab eurot. Alla piirmäära jäävad hanked avaldatakse üldjuhul, kas hankija veebilehel või küsib hankija hanke eseme kohta võistlevaid pakkumusi erinevatlet pakkujatelt. Viimati nimetatu puhul on Rahandusministeerium asunud seisukohale, et selliselt pakkumuste küsimine ei ole kooskõlas RHS-i üldpõhimõtetega. 14 Autori hinnangul on konkurentsi tagamise põhimõte, vastavalt RHS -s 15 lg-tes 1 ja 3 tulenevate piirmäärasid ületavate hangete avalikustamise osas, täidetud. Sama ei saa öelda alla piirmäära maksumusega jäävate hangete avalikustamise osas. Hankeid, mille maksumus on alla piirmäära, korraldatakse sagedamini KOV-de poolt. Kuna alla piirmäära jäävate hangete puhul riigihangete registris avaldamist ei toimu, siis tuleb pakkujatel igapäevaselt jälgida suurt hulka KOV-de veebilehti, saamaks teavet korraldatavate hangete kohta. Juhul kui hankija otsustab võtta eseme hankimiseks näiteks kolm konkureerivat pakkumust, siis on oht, et hankija küsib konkureerivaid pakkumisi samadelt ettevõtetelt ning tekkib nn suletud ring, kuhu teistel pakkujatel asja ei ole. Hullem veel, kui sellesse suletud ringi kuuluvad sõbrad ja sugulased ehk hankija ja pakkuja on omavahel seotud. Selline olukord ei soodusta olemasoleva konkurentsi efektiivset ärakasutamist ega uue teket ja pigem piirab seda ning on lahendatud ebamõistlikult. Eestis tervikuna toimivad väga hästi erinevad riiklikud e-teenused. Alla piirmäära maksumusega jäävate riigihangete korraldamise kohta on samuti mõistlik teha kõikide hankijate hankeid koondav veebipõhine lahendus või täiendada olemasoleva erhr-i võimalusi. Mida laialdasemalt infot jagatakse, seda tõenäolisem on, et hankemenetlusest tuleb 13 EK , C-399/98, Ordine degli Architetti delle Province di Milano e Lodi and Others v. Comune di Milano, p Autorile tööalaselt teatavaks saanud informatsioon. 7\n8 osa võtma ja esitab konkureeriva pakkumuse rohkem ettevõtjaid, kelle hulgast saab hankija soodsaima välja valida. 15 Tiina Ojasalu on oma artiklis väitnud, et alla piirmäära hangete puhul tuleb arvestada sellega, et neist ei ole ettevõtjad sedavõrd huvitatud ja avalikustamine ei pruugi sel puhul konkurentsi tekkele kaasa aidata. 16 Autor ei nõustu eeltoodud väitega, kuna paljud väiksemad ettevõtted ei vasta alati hankijate kehtestatud tingimustele piirmäära ületavate hangete korral ning neil ei pruugi olla ka tehnilist võimekust suuremahuliste hangete teostamise jaoks. 17 Kuid see ei tähenda, et väiksematel ettevõtetel ei oleks huvi saada teavet alla piirmäära maksumusega hangete kohta ning omavahel lepingu saamise nimel võistelda. Konkurentsi ei saa tekkida, kui ettevõtted toimuvast hankest teada ei saa. Lisaks analüüsis autor uuritava perioodi teetööde valdkonnas avaldatud hanketeateid erhris ja leidis ligikaudu 30 lihthanke juhtu, kus hanketeade oli avaldatud vahetult enne jaanipäeva ja pakkumuste esitamise tähtaeg oli vahetult pärast jaanipäeva. Põhiliselt esines sellist hankija poolset käitumist KOV-de seas. Kuigi kõik nimetatud juhud mahtusid RHS -st 18 2 lõikest 3 tuleneva tähtaja piiresse, leiab autor, et hankijad ei käitunud hankeid avaldades mõistlikult võimalike pakkujate suhtes. Hankeid korraldati üldtunnustatud rahvuspühade ajal, kus enamus ettevõtjaid puhkab ja seetõttu potentsiaalseid pakkujaid, kes võistleva pakkumuse oleks esitanud, võis olla vähem. Et tagada korraldataval hankel suuremat konkurentsi, soovitab autor hankijatel mitte alustada hankemenetlust vahetult enne üldtunnustatud rahvuspühasid. Hankijad on vahel soovinud hoiduda hankemenetluse algatamisest erhr-is, selleks et vältida teabe jõudmist rohkemate potentsiaalsete pakkujateni. Näiteks Võru Linnavalitsus sai Riigihangete Ameti järelevalvetalituse kontrollaktis kriitikat seetõttu, et oli jätnud üldse hanke korraldamata, hoidudes kohustusest korraldada tänavate remondiks avatud riigihankekonkurss. Hankija jagas tööd kolmeks osaks nii, et ükski neist ei ületaks hinnalt seaduses sätestatud piirmäära. Eraldi maksid kolme lepingu järgi tehtud tööd alla piirmäära, kokku liidetuna oleks nende hind olnud üle piirmäära ning see nõudnuks juba avatud konkursi 15 T.Ojasalu. Euroopa Ühenduse riigihankeõigus: konkurentsi tagamise põhimõte. Juridica, 2007/7, lk T.Ojasalu. (viide 14), lk U. Männamaa. Väikeste ja keskmiste ettevõtete ligipääs riigihangetele Euroopa Liidus. Eesti näidetel. Bakalaureusetöö. Tartu: Sotsiaal- ja haridusteaduskond 2012, lk 12 8\n9 korraldamist, mida hankija ei teinud ning küsis selle asemel ettevõtetelt pakkumisi kolme eraldi seisva töö kohta. Kui kahele hinnapakkumuse küsimisele reageeris üle kahe pakkuja, siis ühe puhul laekus pakkumus vaid ühelt pakkujalt, kes kokkuvõttes sai endale kõik kolm tellimust. 18 Autori hinnangul piiras hankija selliselt pakkumusi küsides võimalust konkureerida teistel potentsiaalsetel pakkujatel, kellelt hankija hinnapakkumust ei küsinud. Kokkuvõtlikult võib järeldada, et hankemenetluse alustamise hanketeate avalikustamine on üldse alus selleks, et erinevad pakkujad saaksid teada võimalusest esitada võistlev pakkumus. Mis puudutab vastavalt RHS -s 15 sätestatud üle piirmäära maksvaid teetööde hanketeateid, siis nende osas on pakkujate informeeritus väga hea, kuna need teated avaldatakse erhr-is millele on kõigil vaba juurdepääs. Alla piirmäära maksvate teetööde osas on kahjuks olukord piiratum, kuna hankijatel on võimalik küsida näiteks pakkumus kolmelt erinevalt pakkujalt, keda ta saab ise vabalt valida. Kuigi alla piimäära jäävaid hanketeateid avalikustatakse internetis hankija kodulehekülgedel, on neid Eestis aga sadades ning informatsioon potentsiaalsest pakkumuse esitamise võimalusest võib jääda ettevõtetel märkamata. 1.2 Hanketingimused Tehniline kirjeldus Pärast hanketeate avalikustamist on pakkujatel võimalik tutvuda HD-des sätestatud hanketingimustega, milledest ühe osa moodustab hanke eseme tehniline kirjeldus, kust pakkujad saavad informatsiooni selle kohta, mida hankija parasjagu osta soovib. RHS 32 lõike 1 punktid 1 ja 2 sätestavad, et tehniline kirjeldus ehitustööde ja teenuste korral, millede hulka kuuluvad ka teetööd, on hankija poolt hankelepingu eseme kirjeldamiseks arusaadavat terminoloogiat ja täpsuse astet kasutades kehtestatud omaduste ja neile esitatavate tehniliste nõuete kogum või teenuse oluliste tunnuste loetelu. Eeltoodud tehniline kirjeldus tuleb koostada vastavalt RHS -s 33 sätestatud kõikidele tingimustele, mille lõige 8 määrab muuhulgas ära ka selle, et tehniline kirjeldus peab tagama kõigile pakkujatele võrdsed tingimused pakkumuse esitamiseks ega tohi tekitada objektiivselt põhjendamatuid takistusi riigihangete avamisel konkurentsile. 18 A. Breidaks. Rigihangete amet kritiseeris Võru linnavalitsuse käitumist. Võrumaa teataja nr 42, lk 1 9\n10 Hangete tehniliste kirjelduste osas ei ole tekkinud vaidlustusi palju. Samas on autor erhr-is juhusliku valimi alusel analüüsitud teetööde hankemenetluse teabevahetuse rubriike uurides leidnud, et pakkujad esitavad rohkelt küsimusi just tehnilise kirjelduse kohta (nt ühel hankel esitati 54 küsimust, millest suurem osa puudutasid tehnilise kirjeldust 19 ). Seega leiab autor, et hankijatel esineb tehniliste kirjelduste koostamisel mitmeid ebaselgusi, kuid need saavad enamusel juhtudel siiski teabevahetuse teel lahendatud. Hankija poolt tellitava eseme mahtude määratlemata jätmine on tüüpilisemaid eksimusi tehnilistes kirjeldustes. Näiteks VaKo-s vaidlustatud riigihankes nr , kus esemeks oli Võru linna teede ja tänavate hooldus- ning korrashoiutööd, vaidlustati HD-s sätestatud nõuet, mille kohaselt töövõtja kohustuks oma materjalidega ja vahenditega remontima avariiohtlikud löökaugud tekkimisele järgneva 48 tunni jooksul ja avariiohtlikud kohad märgistama koheselt. Vaidlustaja vaidlustas selle punkti põhjendusel, et hankija ei olnud avariiohtlike löökaukude mahtu HD-des määratlenud ja sellest tulenevalt polnud HD-d selged, üheselt mõistetavad ning esitatavad pakkumused võrreldavad. Hankija seevastu leidis, et ta on pakkumuse koostamiseks kõik olulised andmed ja mahud HD-des esitanud. Hankija väitis, et tal ei ole võimalik tehnilises kirjelduses tulevaste löökaukude täpset mahtu ette anda. Vaidlustatud punkti kohaselt tuli pakkujatel esitatavas pakkumuse maksumuses arvestada kohustusega remontida hankelepingu täitmise ajal kõik avariiohtlikud löökaugud ja seda kolme aastase lepinguperioodi kohta. Seega pidid pakkujad esitama pakkumuse kõikide 3 aasta jooksul tekkida võivate avariiohtlike löökaukude remontimise maksumuse kohta, teadmata seejuures selle töö mahtu. VaKo nõustus hankijaga, et remontimisele kuuluvate löökaukude maht pole küll teada, kuid möönis, et tehnilises kirjelduses on võimalik selgelt sätestada see, kui suures mahus löökauke sõlmitava hankelepingu alusel tuleb remontida. See, et hankijal endal pole täna teada löökaukude hulk ja suurus, mida kolme aasta jooksul tuleb remontida, ei saa tähenda, et ainsaks võimaluseks oleks panna hankelepingu täitmise risk löökaukude remontimisega seonduvalt pakkuja kanda. VaKo nõustus vaidlustaja väitega, et pakkujad võivad sellises olukorras oma pakkumuse maksumuses arvestada löökaukude remondi erinevaid mahtusid ja 19 Maanteamet. Tallinn Narva mnt Nehatu sildade projekteerimine ja ehitus. Kättesaadav arvutivõrgust: ( ) 20 VaKo otsus nr /\n11 sellest tulenevalt võivad pakkumused hindamisel olla võrreldamatud. VaKo hinnangul ilmnes vastuolu eelkõige RHS 32 lg-ga 1, sest hankija oli sätestanud kohustuse löökaukude remontimiseks, täpsustamata seejuures, kui suures mahus sõlmitava hankelepingu alusel seda kohustust täita tuleb. Samuti ei olnud kõik tulevase hankelepingu tingimused (löökaukude remontimise osas) üheselt määratletud ja seega olid HD-d vastuolus ka RHS 31 lõikega 3. VaKo pidas vajalikuks märkida ka, et eelnimetatud juhul ei ole välistatud küll võrdse kohtlemise, pakkumuste objektiivse võrdlemise ja riigihanke läbipaistvuse ning kontrollitavuse põhimõtete järgimine, kuid kindlasti ei saa antud juhul nende põhimõtete järgimist pidada tagatuks ja kontrollitavaks. Sarnane tingimus vaidlustati riigihankes nr , milles esemeks oli Tallinna Kesklinna kvartalisiseste teede ja teemaal asuvate haljasalade hooldus, kus muuhulgas tuli hooldada tänavapuid. Puude hooldamisel tuli pakkujal lähtuda Tallinna Linnavalitsuse 5. septembri määrusest nr. 99 Tallinna linna haljastute klassifikatsiooni ja hooldusnõuded. 22 Samas hooldamisele kuuluvate puude mahu kohta hankija mitte mingeid andmeid esitanud ei olnud. Autor leiab, et mõlemas eelpool toodud näites soovisid hankijad jätta riskid pakkujate kanda, sest neil puudus piisav tahe või kompentents hanke eseme osas konkreetsed mahud määratleda. Selline hankija käitumine, aga ei soodusta konkurentsi teket, kuna võib tekkida oht, et mitmed pakkujad ei soovi selliseid riske võtta ja jätavad hankele võistleva pakkumise üldse esitamata. Samuti ei võimalda halvasti koostatud tehniline kirjeldus pakkujate võrdset kohtlemist, sest pakkujad võivad saada esitatud informatsioonist erinevalt aru ning esitada lõppkokkuvõttes omavahel võrreldamatuid pakkumusi. Kokkuvõtlikult võib järeldada, et riigihanget korraldama asudes, tuleb hankijal täpselt ära määratleda hanke tehniline kirjeldus. Tehnilistes kirjeldustes esinevate puuduste osas pole tekkinud vaidlustusi palju, kuna riigihanke korraldamise menetlusse käigus esitatakse teabevahetuse korras rohkelt küsimusi kõige rohkem just selle tingimuse kohta ning oletatavasti saavad suuremad ebaselgused varakult lahenduse. Kõik tööd, mida hanke korras soovitakse tellida, peavad kirjeldama nõudeid materjalidele, toodetele või asjadele viisil, mis 21 VaKo otsus nr / Tallinna linna haljastute klassifikatsiooni ja hooldusnõuded. Tallinna Linnavalitsuse määrus nr 99. Kättesaadav arvutivõrgus: 11\n12 võimaldab pakkujatel hinnata ühtemoodi nende sobivust hankija seatud objekti kasutusotstarbega ja esitada konkureerimisel omavahel võrreldavaid pakkumusi Pakkujatele kehtestatavad nõuded Vastavalt RHS 31 sisaldavad HD-d lisaks hankeeseme tehnilisele kirjeldusele, ka teisi hankijate poolt kehtestatud tingimusi, mis on pakkujale kohustuslikud täitmiseks. Konkurentsi efektiivse ärakasutamise põhimõtte järgimise kohustuse tõttu ei ole hankijal õigus sätestada ebaproportsionaalseid ja pakkujate konkurentsi põhjendamatult kitsendavaid tingimusi, mille tulemusena väheneb pakkujate hulk, kellel oleks võimalik hankemenetluses osaleda. 23 Samuti peab hankija vajadusel olema suuteline hanke tingimusi objektiivselt põhjendama, näitamaks, et tegemist ei ole põhjendamatult konkurentsi piiravate nõuetega. 24 Hankija kehtestatud nõudeid peetakse diskrimineerivaks, kui seatud nõuded ei ole konkreetse hankelepingu iseloomu ja hankija vajadusi arvestades objektiivselt õigustatud. 25 Põhjendamatute piirangute ja ebamõistlikult koormavate nõuete kehtestamine hankijate poolt on üks enim vaidlustusi tekitanud vaidluste põhjuseid, mida ilmestab ka vaidlustus riigihankes nr , kus esemeks oli Tallinna lääne piirkonna magistraalteede ja rajatiste ühissõidukite peatuste ja teemaal asuvate haljasalade hooldus. Hankija seadis pakkujatele kohustuseks osutada teenust ise vähemalt 70 % ulatuses teenuse rahalisest mahust vastava kuu kogumaksumusest, põhjendades alltöövõtu piiramist tööde sesoonsuse, spetsiifika ja operatiivsusega. Hankija leidis, et kehtestatud piirang tagab hankelepingu täitmise kvaliteeti, kontrollitavust ja operatiivsust. VaKo hankijaga ei nõustunud ning leidis, et üksnes viide selle valdkonna tööde sesoonsusele, spetsiifikale ning operatiivsusele ja sellele, et suurema alltöövõtu osakaalu korral võib olla ohustatud lepingu täitmine, alltöövõtu piiramist ei põhjenda. Lisaks rõhutas VaKo, et alltöövõtu piiramise põhjendused peavad lähtuma eelkõige konkreetsest hankija objektiivsest vajadusest, mistõttu asus VaKo seisukohale, et hankija toodud põhjendustel pole alltöövõtu piiramine kooskõlas RHS 31 lg-ga D. Minumets, P. Kulm. Riigihangete õigus. Tallinn: Kirjastus Juura, 2014, lk 26; T.Ojasalu.(viide 14).lk VaKo otsus nr /127621, p 5.1; VaKo otsus nr /127812, p 5;.S. Brunning. Tender Specifi cations and Lifting an Automatic Suspension: Elekta Ltd v Common Services Agency. Public Procurement Law Review (Case Comment) 2011/5, lk S. Brunning.(viide 23), lk VaKo otsus nr /\n13 Ka autor leiab, et teetööde puhul ei ole võimalik alltöövõttu tehniliselt alati osadeks jaotada, nt asfaldi laotamine või teetruubi paigaldamine jms. Alltöövõtjatel tuleb töid teostada vastavalt hankeeseme tehnilisele kirjeldusele, mille alusel ei pruugi aga olla võimalik katkestada töid teatud mahtude täitumisel, antud juhul 30% korral. Vahel võib alltöövõtt moodustada koguni kuni 100 % vastava kuu kogumaksumusest. Sellega seab hankija pakkujatele põhjendamatu piirangu, mis omakorda ei soodusta konkurentsi põhimõtte järgimist. Alltöövõtja ei pruugi kvalifitseeruda ise võistlevat pakkumust esitama ning samuti on tema võimalused piiratud teostamaks hankeeset alltöövõtu korras. Vastavalt RHS 31 lõikele 8 on hankijal õigus sätestada, et pakkuja osutaks olulise osa teenustest või teeks olulise osa ehitustöödest ise. Selline allhanketöö piiramine peab aga olema hankelepingu olemusest lähtuvalt vajalik hankelepingu täitmise kvaliteedi tagamiseks, hankelepingu täitmise kontrollitavuse tagamiseks või muul objektiivsel põhjusel ja kooskõlas vastavas valdkonnas kehtivate heade äritavadega. Eelpool kirjeldatud riigihankes sekkus hankija pakkuja majandustegevusse, asudes määrama kui suure osa aruandekuus tehtavast tööst peab pakkuja ise tegema, mis autori hinnangul ei olnud mõistlik ega objektiivselt põhjendatud. Euroopa Kohus on oma praktikas asunud seisukohale, et alltöövõttu võib piirata üksnes siis, kui hankijal ei ole võimalik kontrollida alltöövõtjate tehnilist ja majanduslikku suutlikust 27. Vaidlustatud riigihankes nr , mille esemeks oli Rakvere linna sõiduteede talihooldustööd, oli hange jaotatud osadeks ja pakkumuse sai esitada ainult ühele osale. Hankedokumendis sätestatu kohaselt sai pakkuja esitada pakkumuse ühele riigihanke osale omal valikul. Vaidlustaja hinnangul oli selline nõue vastuolus RHS 3 p 3 ja 4, kuna hankija ei saa oma suva järgi hankes osalemist piirata. Hankija põhjendas seda sellega, et selline piirang tagab pakkuja poolt pakkumuse hoolikamat ettevalmistamist ja võistlevust, kahe erineva lepingupartneri olemasolu võimaldab tehtavate samalaadsete tööde kvaliteeti võrrelda ja seda tõsta ning erinevate lepingupartnerite samaaegne olemasolu võimaldab vähendada osutatava töö riske. VaKo nõustus vaidlustajaga, et otsus lubada esitada pakkumus vaid ühele hanke osale ei saa olla hankija suvaotsustus. RHS 3 punktist 2 tuleneva riigihanke läbipaistvuse ja kontrollitavuse tagamiseks peab hankija selle otsuse vaidlustamisel 27 EK , C-314/01, Simens ja Agre Telekom, p VaKo otsus nr / põhjendama selle\n14 vajalikkust. VaKo oli seisukohal, et vaidlusaluse tingimuse näol oli tegemist hankelepingu esemega samas valdkonnas tegutsevate ettevõtjate jaoks olulise piiranguga, mis tegi võimatuks pakkumuse esitamise mõlemale hanke osale. VaKo möönis, et nõue esitada pakkumust vaid ühele hanke osale vähendas oluliselt konkurentsi, sest lubades esitada pakkumusi mõlemale osale võis hankija saada rohkem pakkumusi. Eeltoodu alusel oli VaKo seisukohal, et hankija põhjendustest tulenevalt vaid ühele hanke osale pakkumuse esitamise nõue oli vastuolus võrdse kohtlemise ja konkurentsi efektiivse ärakasutamise põhimõttega. Autor nõustub VaKo seisukohaga, et hankija selline tegevus piirab oluliselt konkurentsi, kuna teetööde turul tegutsevad ettevõtted, kes oleksid olnud võimelised täitma korraga hankelepingu mõlemat osa. Samuti võis sellise piirangu kasutamisel tekkida oht, kus kõik pakkujad esitavad võistleva pakkumuse hanke ühele osale, aga teisele osale ei keegi. Vaidlustatud riigihankes nr , mille esemeks oli Tallinna lõuna piirkonna magistraalteede ja rajatiste ühissõidukite peatuste ja teemaal asuvate haljasalade hooldus, oli HD-s kehtestatud nõue, mille kohaselt hankija võib teatada pakkujale hanke esemeks oleva objekti kontrolli teostamise ajast ning kontrolli teostamiseks kokkusaamise kohast ette vähemalt 2 tundi. Ka oleks pakkuja olnud kohustatud osa võtma sellest kontrollist. Hankija oli selgitanud, et kontrolli osalemiskulud oleks jäänud pakkuja enda kanda ja kontrollsõite viidaks läbi vastavalt vajadusele, kas või igapäevaselt. Vaidlustaja hinnangul ei olnud 2 tunnine etteteatamise tähtaeg ja piiramatu kontrolli teostamise õigus pakkuja kulul mõistlikult põhjendatud. VaKo leidis, et hankijal on piiramatu õigus kontrollida lepingu nõuetekohast täitmist, kuid põhjendamatu oli nõuda, et hankija peaks saama oma õigust realiseerida pakkuja kulul. VaKo arvates ei olnud pakkujatel võimalik hankija võimalikke kavatsusi pakkumuse esitamise ajahetkel ette näha ja sellega seonduvate kuludega pakkumuses arvestada, mistõttu nõue võis osutuda pakkujate jaoks ebamõislikult koormavaks ja seega konkurentsi piiravaks. Autor leiab, et hankija soovis lepingu täitmisega seotud enda kulud jätta pakkuja ehk lepingu täitja kanda. Sellega oleks loodud olukord, kus lepingut suudavad ainult täita ettevõtted, kellel on suur inimressurss ning paremad rahalised võimalused. Või veel hullem, tegu võis olla hankija sõbrale suunatud hankega (kes teab ette, et selliseid kontrollsõite ei saa olema). 29 VaKo otsus nr /\n15 Vaidlustatud riigihankes nr , kus esemeks oli Tallinna põhja piirkonna magistraalteede ja rajatiste ühissõidukite peatuste ja teemaal asuvate haljasalade hooldus, HD-s sätestatud tingimuse kohaselt pidi edukal pakkujal ehk hankelepingu täitjal olema tehtud vastutuskindlustus, mis pidi süüst sõltumata katma lepingu täitmisega i) kolmandatele isikutele tekitatud kahju, ii) keskkonnakahju ning iii) tee või selle elementide kahjustamisest tekkinud kahju. Kui täitja poolt teostatud teenus oleks osutatud kuni viis tööpäeva enne kahjustuse tuvastamist, siis oleks hankija eeldanud, et kahjustus oli põhjustatud täitja poolt. Vaidlustaja vaidlustas nimetatud lepingu tingimust põhjendusel, et vastutuskindlustus peab katma ka mittesüülise kahju, st kahju, mille tekitamises täitja süüdi pole. Vaidlustaja väitel maksaks selline vastutuskindlustus kordades rohkem. Hankija oli seisukohal, et tal oli õigus sätestada kahju hüvitamise tingimusi ning kõik pakkujad pidid pakkumust koostades arvestama mittesüülise vastutuskindlustusega. VaKo nõustus hankijaga, et kindlustustingimuste kehtestamine oli tema pädevuses, kuid need pidid olema kooskõlas RHS 39 lg 1 teise lausega ja riigihanke korraldamise üldpõhimõtetega. Samuti nõustus, et lepingu täitmisega võib tekkida kahju, mille põhjustaja on täitja. Vaidlustuse läbivaatamisel, aga ei põhjendanud hankija veenvalt seda, millistel asjaoludel võib lepingu täitmisel tekkida täitja süüst sõltumata kahju, mida täitja vastutuskindlustus peab hüvitama, mistõttu VaKo ei pidanud põhjendatuks nõuda täitjalt sellist vastutuskindlustust, mis kataks kõik selle lepingu täitmisel tekkida võivad kahjud, sõltumata täitja süüst. Lepingust tulenes samuti, et täitja peaks vastutama ka sellise kahju eest, mis tekiks siis, kui täitja on osutanud teenust kuni viis tööpäeva enne kahjustuse tuvastamist. VaKo asus nimetatud tingimuse osas seisukohale, et täitjale pandud kohustus kõikide tema töö piirkonnas tekkinud kahjude puhul tõendada seda, et ta polnud süüdi, on samuti liigselt koormav. Mööndes, et kui hankijal on raske tõendada seda, et kahju tekitas täitja, siis on ka täitjal raske hakata välja selgitama seda, kes tegelikult kahju tekitamises süüdi on. VaKo asus seisukohale, et selline HD tingimus on vastuolus läbipaistvuse ja kontrollitavuse ning võrdse kohtlemise põhimõttega. Tulenevalt VÕS 103 lg 4 võib võlgniku kohustuse sisu olla ka selline, kus ta võtab endale vastutuse sõltumata vääramatust jõust. Kõne alla tuleb see esmajoones lepingute puhul, kus võlgnik garanteerib oma sooritusvõimelisuse ja vastutab ka siis, kui lubatud tulemust lepingu 30 VaKo otsus nr /\n16 täitmisel ei saavutata ( nt töövõtulepingu puhul vastutab töövõtja töö vastavuse eest VÕS 641 ja 642). 31 Tegemist on dispositiivse sättega, mille kasutamine on lubatud üldjuhul ka tüüptingimuslikes lepingutes nagu seda on hankeleping. 32 Käesolevas näites ei garanteeri vastutuskindlustus mitte lubatud tulemuse saavutamist, vaid lepinguväliseid kohustusi. Antud juhul on seatud tingimuseks, et pakkuja peab vastutama lepingu täitmisega tekkinud kahju eest süüst olenemata. Lepingut täidavad aga kaks poolt tellija ja töövõtja. Käesoleval juhul on hankija soovinud sisuliselt täielikult välistada enda vastutuse, mis on tulenevalt VÕS 42 lg 3 p 1 ebamõistlikult kahjustav tüüptingimus. Lepinguväliste kohustuste täitmise korral rakendub VÕS 1043, mille kohaselt teisele isikule õigusvastaselt kahju tekitanud isik peab kahju hüvitama, kui ta on kahju tekitamises süüdi või vastutab kahju tekitamise eest vastavalt seadusele. Sama seaduse 1050 sätestab, et kahju tekitaja ei vastuta kahju tekitamise eest, kui ta tõendab, et ei ole kahju tekitamises süüdi. Vaidlustatud nõude kasutamine hankija poolt oleks põhjustanud olukorra, kus lepinguvälise kahju tekkimise korral pakkujal puudub võimalus tõendada oma süü puudumist ja kahju tuleb korvata igal juhul. Autori hinnangul saavad sellise riski võtta vaid ettevõtted, kellel on selleks paremad rahalised võimalused, mis loob neile konkurentsieelise ning raskendab väiksemate ettevõtete võimalusi lepingu nimel konkureerida. Vaidlustatud riigihankes nr , kus esemeks oli Tallinna kesklinna piirkonna magistraalteede ja -rajatiste, ühissõidukite peatuste ja teemaal asuvate haljasalade hooldus, oli HD-s kehtestatud tingimus, mille kohaselt tellija nõudel tuleb täitjal 3 tööpäeva jooksul esitada tellijale üle vaatamiseks teenuse osutamiseks kasutatavad masinad ja seadmed hankelepingu täitmise asukohas. Vaidlustati tingimust, mille kohaselt oleks masinate ja seadmete hankelepingu täitmise asukohta transportimisega seotud kulud jäänud täitja kanda. VaKo leidis, et selline nõue oli täitjat ebamõistikult kahjustav, kuna kõikide seadmete üksnes hankelepingu täitmise asukohta ettenäitamiseks toomine on vaieldamatult seotud kuludega (nt palga- ja kütusekulu), millede teenuse hinna sisse arvestamine on VaKo arvates vastuolus RHS 3 p-ga 1 (hankija peab kasutama rahalisi vahendeid otstarbekalt). Vaidlustaja väitis, et hankijal ei saanud mõistlikult olla õigustatud huvi näha hankelepingu täitmise asukohas 31 P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. Võlaõigusseadus I. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Kirjastus Juura 2006, lk P. Varul, I. Kull, V. Kõve, M. Käerdi. (viide 31), lk VaKo otsus nr /\n17 masinaid ja seadmeid, mida tol hetkel ei oleks olnud teenuse osutamiseks vaja kasutada, millega VaKo nõustus. Kuna HD ei piiranud viidatud masinate ja seadmete ettenäitamise kohustust üksnes selle tehnikaga, millised olid täitjal vajalikud kasutamiseks hankelepingu täitmise asukohas konkreetsel hooldusperioodil, siis oli nõue (kõikide) teenuse osutamiseks kasutatavate masinate ja seadmete hankijale hankelepingu täitmise asukohas ettenäitamiseks vastuolus RHS 3 p-ga 1 (nõue peab olema asjakohane ja põhjendatud). Kokkuvõtvalt võib järeldada, et põhjendamatud ja ebaselged nõuded HD-des tekitavad palju vaidlustusi. Hankijad on kehtestanud HD-des tingimusi, mida suudavad üldjuhul täita ettevõtted, kellel on suurem inimressurss ning paremad rahalised võimalused (nt rohkem inimesi, masinaid ja raha) või võivad olla hankija sõbrad. Samas on hankijad kohustatud kohtlema kõiki isikuid võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning jälgima, et kõik isikutele kehtestatavad piirangud ja kriteeriumid oleksid riigihanke eesmärgi suhtes proportsionaalsed, asjakohased ja põhjendatud. Kui piiravaid tingimusi ei oleks vaidlustatud, siis oleks väiksema ressurssiga ettevõtetel (kellel pole alati võimalusi võtta omale lisakohustusi hankelepingu täitmisel) olnud nendes hangetes konkureerimine raskendatud, mis omakorda piirab olemasoleva konkurentsi efektiivset ärakasutamist ja uue konkurentsi tekkimist Hindamiskriteeriumid Hankijal on alati õigus valida, kas korraldada riigihange kasutades madalaima hinna või majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumit. 34 Tulenevalt RHS 31 lg 4 peavad määratletud kriteeriumid võimaldama objektiivset hindamist ja olema hankelepingu esemega seotud 35 ning olema sõnastatud täpselt, et pakkujad tõlgendaksid neid ühtemoodi ja mõistaksid, millistele asjaoludele hankija tähelepanu pöörab. 36 Head kriteeriumid tagavad, et hankijatel on võimalik võrrelda pakkumusi õiglaselt ja võrdselt EK , C-247/02, Sintesi SpA v. Autorità per la Vigilanza sui Lavori Pubblic, kohtujurist Stix-Hackli ettepanek 35 Direktiiv 2004/18/EÜ(viide 6), art 53 lg 1 p a. 36 Rahandusministeerium. Riigihangete juhis Tallinn: Rahandusministeerium, lk 160 Kättesaadav arvutivõrgus: 37 Scottish Government. Information for Buyers. Selection and Award Criteria. Arvutivõrgus: elopdocumentsroutetwo/selectionandawardcriteria ( ). 17\n18 Riigihangete direktiivid ja RHS eelistavad pakkumuste hindamist majandusliku soodsuse kriteeriumi alusel, kuna see kriteerium võimaldab pakkumuste hindamisel arvesse võtta mitmeid olulisi aspekte peale pakkumuse maksumuse. 38 Kuid pakkumuste hindamise sätestatud kriteeriumid ei tohiks anda hankijale piiramatut valikuvabadust, kriteeriumid peaksid tagama tõhusa ja ausa konkurentsi võimaluse. 39 Teeehituse tööde riigihangetel on hindamiskriteeriumina üldjuhul siiski kasutusel madalaim hind. Ka autor on seisukohal, et see on tee ehituse tööde tellimisel sobivaim kriteerium, kuna hankija määratleb enamasti detailse tehnilise kirjelduse, siis sellest tingituna on hankijal äärmiselt keeruline määratleda hindamiskriteeriumina midagi muud kui madalaim hind. Majanduslikult soodsaima kriteeriumi määratlemise probleemi teedeehituse- või remonditööde riigihangetel on möönnud ka Maanteeamet. 40 Samas võib madalaima hinna kriteerium kaasa tuua põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste esitamist, mis omakorda võib tingida olukorra, kus hankijad ei saa soovitud tulemust. Edukaimaks pakkujaks valitud ettevõtte võib olla teinud teadlikult madala hinnaga pakkumise, arvestades juba ette nt riigimaksudest kõrvale hoidumisega, alltöövõtjatele võlgu jäämisega või hoopis ei alustagi tööde tegemist 41. Sellest tingituna võib tekkida olukord, kus pakkujad ei esitagi võistlevat pakkumist, kuna teavad, et hankija eelistab alati madalaimat hinda. Teehoolde tööde hankimisel on hankijatel hindamiskriteeriumina sobivam kasutada majanduslikult soodsaimat kriteeriumi, sest selle teenuse tehniline kirjeldus ei põhine ainult kvantitatiivsetel näitajatel ja lisaks hinnale saab kasutada hindamiskriteeriumitena nt tehnilist väärtust (nt hooldemasinate arv) vms. 38 D. Minumets, P. Kulm. (viide 22), lk Euroopa Parlamendi ja Nõukogu a direktiiv 2014/24/EL (viide 6), preambul p Kaupo Sirk, Maanteeamet: fb2c7828a9e1 Tallinna Tehnika Kõrgkool. Teede konverents ( ) 41 Tln RK , /34 18\n19 Rahandusministeerium seisukohal, et pakkumuste hindamise kriteeriume ei tohiks olla liiga palju ning ei ole võimalik rõhutada iga kriteeriumi suhtelist olulisust. Samuti kulutab liiga paljude kriteeriumide kasutamine, mis ei ole vajalik. 42 Autor möönab, et kuigi liiga paljude kriteeriumide kasutamine pole otseselt keelatud, võib see siiski kahandada osade pakkujate huvi esitada võistlev pakkumus, mis omakorda vähendab konkurentsi tervikuna. Riigihankes nr , kus esemeks oli Tallinna kesklinna piirkonna magistraalteede ja - rajatiste, ühissõidukite peatuste ja teemaal asuvate haljasalade hooldus, vaidlustas vaidlustaja kõik HD-s kehtestatud hindamiskriteeriumid (kokku 24 punkti), sest tema hinnangul puudus selgus selles, mida hankija täpselt hindas. Hankija soovis vaidlustatud hankes hinnata alljärgnevaid kriteeriumeid: 1) Täitja nägemus organisatsiooni struktuurist ja juhtimisest kvaliteetse lepingulise teenuse osutamiseks ja selle lisandväärtus; 2) Teenuse eest vastutavate isikute (puhastusteenuse kvaliteedi eest vastutav isik, töödejuhatajad/meistrid, kvaliteedikontrolli eest vastutav isik) arv, kogemus ja referentsid ning asendamine; 3) Lepinguliste tööde teostamisel personali koolitamise ja planeerimise põhimõtted; 4) Hooldustööde teostamiseks planeeritav tehnika koos lisaseadmetega (eraldi suve- ja talveperiood); 5) Sõidukite ja masinate ning varustuse nõuetele vastavuse tagamine, remondi ja hoolduse korraldamine; 6) Tootmisbaas ja tugipunktid (hooned, territooriumid) koos asukohtade ja kasutusotstarbe (kontoriruumid, varustuse hoidmine ja korrashoid, puistematerjalide ladustamine, jäätmete, sh ohtlike jäätmete hoiukohad, lumeladestusplatsid(reserv), kütuse hoiukohad) ära näitamisega; 7) Alltöövõtu osakaal lepinguliste tööde teostamisel ja milliste tööprotseduuride täitmisel seda kasutatakse; 8) Alltöövõtja kogemus ja referentsid; 42 Rahandusministeerium. Riigihangete juhis 2012, Tallinn: Rahandusministeerium, lk 161. Kättesaadav arvutivõrgus: c7d &groupid= VaKo otsus nr /\n20 9) Erinevate materjalide (kloriidid, sõelmed, kütus) hankimine, kasutamine, kvaliteedi hindamine ja kasutatud koguste tõendamine; 10) Ilmastikuolude jälgimiseks kasutatavad vahendid ja meetmed, millega tagatakse ilmastikuoludest lähtuv õigeaegne hooldusprotseduuride käivitamine; 11) Ettevalmistus tööde operatiivseks käivitamiseks ilmastikuolude muutumisel; 12) Talveperioodil: Marsruudiplaanid ja sellega seotud ressursid; 13) Talviste koristustööde iseärasustega arvestamine erinevatel aastaaegadel, libeduse ennetamine, erinevate õhutemperatuuride ja ilmastikutingimuste korral kasutatavad materjalid, lume äravedu, sade- ja sulavete juhtimine jms; 14) Eriolukordadega (pikaajaline lumesadu, jäävihm, libedus, rekordilised lumekogused, puhastamine lumeta perioodidel, veetorude lõhkemisel jms) arvestamine ja tegutsemine; 15) Treppide, kõnniteede, jalgratta- ja jalgteede, ülekäigukohtade, sildade/viaduktide, haljasalade ja ühissõidukite peatuste hooldus; 16) Kevadpuhastuse läbiviimine, protseduurid, tehnika, prioriteedid - alustamine, intensiivsus, lõpetamine; 17) Suveperioodil: Marsruudiplaanid ja sellega seotud ressursid; 18) Suviste koristustööde iseärasustega arvestamine erinevatel aastaaegadel, sadevete juhtimine, sadevee kogunemiskohtade likvideerimine, muude teemaarajatiste puhastus jms; 19) Sügispuhastuse läbiviimine, protseduurid, tehnika, prioriteedid - alustamine, intensiivsus, lõpetamine; 20) ISO 9001 (või samaväärsel tasemel) kvaliteedijuhtimissüsteemi teenust puudutavate tööprotseduure käsitlevate dokumentide olemasolu ja sisu toetus teenuse kvaliteetseks osutamiseks; 21) Tööde riskianalüüs, töökaitse korraldamine. Töötajate ohutusalaste teadmiste täiendamine ja täitmise järgimine; 22) Liikluskorralduse ja tööohutuse kindlustamine teel läbiviidavate tööde käigus (talviste ja suviste hooldustööde ajal; 23) Rakendatavad meetmed keskkonnahoidlikuks tegutsemiseks; ISO (või samaväärsel tasemel) keskkonnajuhtimise meetmete teenust puudutavate tööprotseduure käsitlevate dokumentide olemasolu ja sisu toetus teenuse keskkonnahoidlikuks osutamiseks; 20\n21 24) Sõidukite EURO heitgaaside nõuete täitmise tase, muud keskkonnanäitajad. VaKo nõustus vaidlustajaga, et HD-s puudus esitatud hindamiskriteeriumide puhul selgus, millised konkreetsed asjaolud oleks hindamisel aluseks ning kuidas antaks ühe või teise asjaolu eest hindepunkte. Ei olnud arusaadav, milline oleks hankija sätestatud baastase üksikute kriteeriumide rakendamisel. Olukorras, kus hinnatakse pakkumust teatavate kriteeriumide vastavuse alusel baastasemele, ei oleks õiguspärane ja läbipaistev hindamine võimalik, kuna hankija polnud kehtestanud üheselt mõistetavat baastaset. Sama hankija sarnaste riigihangete HD-des kehtestatud hindamiskriteeriumides oli hankija defineerinud baastaset kui taset, mille puhul on tagatud hankedokumentide nõuete täitmine, kuid isegi juhul, kui sisustada baastaseme mõiste HD-s sellel viisil, oleks see VaKo arvates liiga ebamäärane. VaKo leidis, et kui baastaset käsitleda HD nõuetele vastava tasemena, selgub, et enamiku kehtestatud kriteeriumide puhul tuleks anda punkte pakkumustele, mis baastasemele ei vastaks. Sellisel juhul oleks aga tegemist HD-le mittevastavate pakkumustega, mis RHS 50 lg 1 kohaselt hindamisele ei kuuluks. Kui hankija peaks asuma selliseid pakkumusi hindama ning tunnistama mõne neist edukaks selle pakkumuse ees, kes tegelikkuses hankija soovidele vastaks, siis sellega ei ole hankija taganud konkurentsi põhimõtte järgimist. Kõigi eelnimetatud kriteeriumite puhul oli VaKo hinnangul tegemist kriteeriumitega, mille alusel pakkumuste objektiivne hindamine ei oleks olnud võimalik, sest hankija ei olnud kriteeriumite sisu täpsustanud. Samuti puudus VaKo-l arusaam, mida ja kuidas hankija eeltoodud kriteeriumite puhul hinnata soovib. Sellest tulenevalt leidis VaKo, et vaidlustatud kriteeriumite kohaldamine tooks kaasa hankija kontrollimatu suvaotsuse, mistõttu oleks sellised hindamiskriteeriumid vastuolus RHS 3 lg 1 p 2 tuleneva läbipaistvuse ja kontrollitavuse põhimõttega. Autor leiab esmalt, et eelpooltoodud näites oli kriteeriume liiga palju ning teiseks, et need olid ebaselged ja ei võimaldanud objektiivset hindamist. Samuti võis autori hinnangul tekkida pakkujatel kahtlus, et hindamise kriteeriumid olid suunatud vähestele võimalikele pakkujatele või lausa ühele konkreetsele pakkujale (nn suunatud hange). Selline hankija tegevus on konkurentsi otseselt piirav. 21\n22 VaKo-s vaidlustatud riigihankes nr , mille esemeks oli Kiili valla teede, tänavate, parklate, kõnni- ja kergliiklusteede, hüdrantide ja teekaitsevööndi aastaringne teehoid, oli kvaliteedi kriteeriumiks Teenuse osutamise kava. Vaidlustatud HD-s puudus igasugune selgitus selle kohta, kuidas Teenuse osutamise kava hindamine aset leiab ja mida hankija sealjuures hindab. HD-dest nähtus üksnes see, et kvalitatiivse kriteeriumi osakaal on 10 punkti 100-st, kuid ei olnud näidatud, kas 10 punkti omistatakse kõigile pakkumustele või mitte ja kui mitte, siis millist pakkumust hinnatakse kõrgemalt ning millist madalamalt, kui palju omistatakse ühe või teise puudusega pakkumusele punkte. 45 Samuti ei olnud hankekomisjoni protokollist võimalik tuvastada, millest lähtus hankija pakkumuste hindamisel. 46 Eduka pakkuja kohta oli hankekomisjoni protokollis toodud vaid HD tingimuse sõnastus, mille kohaselt valitakse edukamaks pakkujaks hankijale majanduslikult soodsaim pakkumus, milles puudus aga igasugune põhjendus selle kohta, milliste kriteeriumite alusel valiti edukas pakkuja välja. Vaidlustusmenetluses esitas hankija põhjenduseks, et vaidlustaja pakkumuses esinenud puudused tingisid selle, et talle anti vähem punkte kui edukale pakkujale, viidates seejuures oma õigusele esitada hiljem kohtumenetluses kaalutlusi, millest otsuse tegemisel lähtus. 47 Autori arvates oleks selline selgitus pidanud olema juba välja toodud pakkujatele edastatavas otsuses, mitte hiljem tagantjärele. Ka Riigikohus on oma mitmetes lahendites välja toonud, et põhjenduste hilisem esitamine ei muuda otsust tagantjärele tõhusalt kontrollitavaks ning samuti pole võimalik tõendada, kas kohtumenetluse jooksul esitatud põhjendused on samad, millest tegelikult lähtuti. 48 Seda leidis ka VaKo käesolevas vaidluses. 49 VaKo oli seisukohal, et vaidlustaja pakkumuse hindamine vastava kriteeriumi alusel ei ole toimunud kooskõlas läbipaistvuse ja kontrollitavuse printsiibiga ning RHS 50 lg 2 sätestatuga. 50 Sarnane probleem tõusetus ka VaKo-s vaidlustatud riigihankes , kus esemeks oli tänava ja viadukti projekteerimine ning ehitus. Vaidlustatud riigihankes polnud võimalik aru 44 VaKo otsus nr / VaKo otsus nr / p.9 46 VaKo otsus nr /111804, p. 9; 47 RKHKo , p.15; RKHKo , p. 20; RKHKo , p RKHKo p. 21; RKHKo p.18 ; RKHKo , p.16; RKHKo , p. 20 ja p. 23; RKHKo , p. 10. VaKo otsus nr 62-08/104592; Vako a otsus nr / VaKo otsus nr / p VaKo otsus nr / p VaKo otsus nr 62-08/


Davy Crockett, filmi „Metsik piir“ kuningas - Filmi Rewievs\nMetsiku piiri kuningas Davy Crockett\nvanus 7+ i) Vanemad peavad seda teadmaDavy Crockett: metsiku piiri kuningason 1955. aasta Disney Western, millel on Fess Parkeri kujutatud Alamo kuulsuse legendaarne kangelane. Disney + hoiatab, et filmi esitatakse algselt loodud kujul. See võib sisaldada aegunud kultuurilisi kujutisi. ' See on noogutus Disney teadlikkusele kallutatusest, mida on kujutatud 60 aastat tagasi loodud tööraamatukogus. Kuigi kohalikke ameeriklasi nimetatakse siin punanahkadeks ja Injunideks ning üldiselt kujutatakse neid mõnes mõttes valgetest inimestest madalamana, räägib Crockett imetlusväärselt oma vaenlastest India sõdades ja pooldab tungivalt seda, et rahulikult elataks Ameerika põlisnaabrite juures nagu rahulepingute kohta. Samuti võitleb ta president Andrew Jacksoni nende lepingute võimaliku reetmise vastu viisil, mis näib oma ajast ees. Tänapäeva standardite kohaselt on kujutatud vägivald leebe, kuid inimesi tulistatakse relvade, kahurite ja noolte abil, pussitatakse nugade ja tääkidega, pumbatakse lörtsi ja rünnatakse tomahawkidega. Näidatakse vähe verd ja Crockett teeb punkti, et ei tohi tappa, kui see pole hädavajalik.Täiskasvanud kasutavad tubakat.\nterve mõistus meedia punane surnud lunastus 2\n'/> Legend kuulsast kangelasest on aegunud kultuuriviidetega.\nSoovita värskendustMetsiku piiri kuningas Davy Crockett\nOluline on korralikkus ja õige käitumine. Põlisameeriklased, kuigi neid siin nimetatakse 'injuniteks' ja 'punanahkadeks', on head inimesed, kellesse tuleb suhtuda lugupidavalt.\nLisaks sellele, et Davy on sümpaatne, pretensioonitu ja otsekohene, on ta aus, töökas ja lojaalne. Ta on tark ja ettevaatlik ning rumalust ta ei salli. Ta teab, millal nalja teha ja millal tõsine olla. Davy ei tapa kedagi ainult tapmise pärast.\nValged mehed tapavad põlis-ameeriklasi lahingus, et põlismaad ära võtta ja valgetele asukatele anda. Pahad hirmutavad seaduskuulekaid linlasi, kuni Davy pahad arreteerib. Paljud mehed surevad noa, täägi, püssipauguga ja kahurihaavadega. Käest-kätte võitlust näidatakse ilma palju verd. Indiaanlased ründavad noolte, tomahaukide ja nugadega. Mehed torgivad üksteist nugade ja tääkidega. Alamo lahingustseenid näitavad sõdureid, kes ronivad Alamo müüridel, seejärel tipus, ootavate ameeriklaste poolt pussitades ja maha visates. Indiaanlased võtavad valge inimese kinni, seovad kinni ja teda ähvardatakse hukkamisega, kuni Crockett sekkub kohaliku hõimuga rahumeelse lahenduse saavutamisse.Minat teatas, et mehe naine on surnud.\nlegend Zelda hämariku printsessist\nMees suudleb oma naist.\nTäiskasvanud kasutavad tubakat.\nminor-latin '> Vanemad peavad seda teadmaDavy Crockett: metsiku piiri kuningason 1955. aasta Disney Western, millel on Fess Parkeri kujutatud Alamo kuulsuse legendaarne kangelane. Disney + hoiatab, et filmi esitatakse algselt loodud kujul. See võib sisaldada aegunud kultuurilisi kujutisi. ' See on noogutus Disney teadlikkusele kallutatusest, mida on kujutatud 60 aastat tagasi loodud tööraamatukogus. Kuigi kohalikke ameeriklasi nimetatakse siin punanahkadeks ja Injunideks ning üldiselt kujutatakse neid mõnes mõttes valgetest inimestest madalamana, räägib Crockett imetlusväärselt oma vaenlastest India sõdades ja pooldab tungivalt seda, et rahulikult elataks Ameerika põlisnaabrite juures nagu rahulepingute kohta. Samuti võitleb ta president Andrew Jacksoni nende lepingute võimaliku reetmise vastu viisil, mis näib oma ajast ees. Tänapäeva standardite kohaselt on kujutatud vägivald leebe, kuid inimesi tulistatakse relvade, kahurite ja noolte abil, pussitatakse nugade ja tääkidega, pumbatakse lörtsi ja rünnatakse tomahawkidega. Näidatakse vähe verd ja Crockett teeb punkti, et ei tohi tappa, kui see pole hädavajalik.Täiskasvanud kasutavad tubakat.\nTäiskasvanud Kirjutas Common_Sense_Dad 24. juuli 2020 vanus 8+\nKohutav film. Suurepärane võimalus tutvustada lastele piirielu karmust, indiaanlaste ülekohut ja Davy Crocketti vaprust ... Teata sellest arvustusest\ngrabovoi koodid selgitatud\nDAVY CROCKETT, METSADE KUNINGASKUNINGAS, on segane narratiiv, mis järgib Tennessee tõelist piirikangelast Crockettit (Fess Parker), kui ta vabatahtlikult armee juures kasutab oma luuramis- ja jahioskusi, et jälitada ja vallutada endiselt võitlevaid 'Injuneid'. valged asunikud hoolimata rahulepingutest. Crockett ütleb, et tal pole 'punanahkadega' veiseliha. Ta tahab lihtsalt nendega rahus elada, kui mõlemad pooled lepingust kinni peavad. Ta teeb kõik endast oleneva, et hoida rahu kinnihoidva pealikuga, kuid mitte enne, kui nad kaks kättpidi võitlevad. Hiljem mõistis Crockett Washingtoni kongresmenina hukka president Andrew Jacksoni rahupoliitika ümberpööramise põlisameeriklastega, valitsuse sanktsioonidega tõukeks põlisameeriklaste kultuuri hävitamiseks Ameerika ekspansionismi nimel. Crocketti seiklused oma sõbra George Russelliga (Buddy Ebsen) viivad nad mõlemad Texase poole, kus Ameerika asunikud üritavad asjatult Mehhiko armee vastu võidelda võitluses tollase Mehhiko Texase üle, millest hiljem saab Texase Vabariik ja lõpuks Ameerika osariik. Ajalugu ütleb, et Crockett suri koos paljude teiste meestega kindluses, kuid film soovitab teadlikult õnnelikku lõppu enne Crocketti surma, mis tähendab, et ta jäi ellu.\nSelles filmis esitletakse armastusväärset, julget, nutikat ja võluvat kangelast, mis muudab selle filmi üllatavalt vaadatavaks vaatamata 1950ndate aastate ühistele eelarvamustele. Crockett oli tegelikult üks kuulsamaid mehi 19. sajandi Ameerikas ja ta tegi seda kõike, alates jahist ja võitlusest kuni Kongressi seadusandluseni kuni Alamo kaitsmiseni. Disney oli lühikese elueaga teleseriaali jaoks karmi piirimehe ülesäratanud ja pärast seda pakkunudMetsiku piiri kuningas Davy Crockettja selle järg,Davy Crockett ja jõepiraadid1956. aastast, mis kõik lõi päevaste laste seas kirg kooonnahkmütside vastu. Praegu võivad noored lapsed, kellele meeldivad hobused ja õues, siin palju naudingut leida ja film võiks olla suurepärane sissejuhatus arutelule selle kohta, kuidas föderaalvalitsus põlisameeriklastega ajalooliselt halvasti suhtus.\nkristallid autos hoidmiseks\nPered saavad rääkida teerajajate ja piirialuste kujutamise viisist. KasDavy Crockett: metsiku piiri kuningasanda aimu, kui raske pidi olema julgete inimeste elu kõrbes? Kas seda oleks võimalik täna teha?\nMis on mõned iseloomujõud, mida Davy Crockett kuvab? Kas ta tundub julge? Kas ta tundub tark? Kas ta tundub ahvatlev? Mis on mõned asjad, mis sulle tema juures meeldivad või mitte?\nDavy ütleb, et kui ta oma sisimas õiget asja ajab, peab ta vahel ka seda rasket asja tegema. Milliseid raskeid asju ta filmis teeb? Millised on rasked asjad, mida olete pidanud tegema?\nTeatrites: 25. mai 1955\nDVD-l või voogesitusena: 7. september 2004\nOsades: Fess Parker, Buddy Ebsen\ndirektor: Norman Foster\nStuudio: Disney +\nJooksuaeg: 93 minutit\nrogue one a Star Warsi lugude reiting\nmis on kontori jõulupidu hinnatud\n101 numbri tähendus\n655 inglinumbri tähendus\nkodu: seiklused tipiga ja oh\nläinud koos tuulevanemate giidiga


IGI definitsioon: Rahvusvaheline Gemological Instituut - International Gemological Institute\nAvaleht › 3 tähte › IGI › Rahvusvaheline Gemological Instituut\nIGI: Rahvusvaheline Gemological Instituut\nMida IGI tähendab? IGI tähistab Rahvusvaheline Gemological Instituut. Kui külastate meie mitte-ingliskeelne versioon ja soovite näha ingliskeelset versiooni Rahvusvaheline Gemological Instituut, palun Kerige alla ja näed tähendus Rahvusvaheline Gemological Instituut inglise keeles. Pidage meeles, et IGI-i lühendit kasutatakse laialdaselt sellistes tööstusharudes nagu pangandus, andmetöötlus, haridus, rahandus, valitsus ja tervishoid. Lisaks IGI-ile võib Rahvusvaheline Gemological Instituut olla lühike ka teiste akronüümide puhul.\nIGI = Rahvusvaheline Gemological Instituut\nKas otsite IGI üldist määratlust? IGI tähendab Rahvusvaheline Gemological Instituut. Oleme uhked, et loetleda lühendeid IGI suurima lühendite ja akronüümide andmebaasis. Järgmine pilt näitab üht IGI definitsioone inglise keeles: Rahvusvaheline Gemological Instituut. Saate alla laadida pildifaili printida või saata oma sõpradele e-posti teel, Facebook, Twitter või TikTok.\nIGI tähendus inglise keeles\nNagu eespool mainitud, kasutatakse IGI tekstsõnumite akronüümina, et esindada Rahvusvaheline Gemological Instituut. Sellel lehel on kõik IGI akronüüm ja selle tähendused Rahvusvaheline Gemological Instituut. Pange tähele, et Rahvusvaheline Gemological Instituut pole ainus tähendus IGI. IGI võib olla rohkem kui üks määratlus, seega vaadake seda meie sõnastikust kõigi IGI tähenduste kohta ükshaaval.\nMääratlus inglise keeles: International Gemological Institute\nMuud IGI tähendused\nPeale Rahvusvaheline Gemological Instituut on IGI muud tähendused. Need on loetletud allpool vasakul. Palun Kerige allapoole ja klõpsake, et näha neid kõiki. Kõigi IGI tähenduste puhul klõpsake nuppu "More ". Kui külastate meie ingliskeelset versiooni ja soovite näha teiste keelte definitsioone Rahvusvaheline Gemological Instituut, klõpsake paremal allosas asuvat keelesuppu. Te näete tähendus Rahvusvaheline Gemological Instituut paljudes teistes keeltes nagu Araabia, Taani, hollandi, hindi, Jaapani, Korea, Kreeka, Itaalia, Vietnami, jne.\nIGI %s määratleb:\nRahvusvaheline genealoogiliste indeks\nInstrumendi maapinna õpetaja\nIowa kuberner Instituut\nSisemine Grid süst\nEsmane lünk suurendamise meetod\nUurimise Group International, Inc\nInstitutsiooni jõugu uurija\nRahvusvaheline Gaming Instituut\nSuurbritannia Geoloogid Instituut\nInfotech globaalne, Inc\nMa saan seda\nRahvusvaheline Gemological Instituut\n‹ Hajutatud selge ja pindala süsteem\nHierarhiline varjatud Markovi mudel ›


Oled siin:Home»SÕIDETUD AUTOD»Subaru Forester e-Boxer: moodsa metsavahi päris auto\nautor Otto Tiidermann 27. juuli 2020 Kommentaare pole\nOtto Tiidermann võttis nädalavahetuseks proovisõitu Subaru Forester e-Boxer kõikjalsõitja – vältides teadlikult sõnavärdi “linnamaastur”. Forester on päris auto, mis sõidab päriselt ja ei püüagi varjata oma lihtsust ja praktilisust. Sobib nii metsavahile kui igaühele, kel metsa minemisega oma teema.\nLoo autor jäi tagaistmel väga rahule\nMetsarohelise Foresteriga metsa minemine on süžee, mis justkui kirjutab end ise – seda kinnitas teekond, mis tuli läbida enne, kui saime “vabasse vette” või teemakohaselt “päris mitteteele”, kus pulss õiges rütmis tiksuma hakkas.\nÜks on igatahes kindel: tegemist ei ole linnaautoga. Tallinn on Foresteri jaoks liiga lihtne, veidi unelegi suigutav vastane – ratastealune on liiga sile, foorid sujuvat sõitu pärssimas.\nJuhiistmele istujat identifitseerida suutev süsteem on selle klassi autol “vau”-d väärt. Lisaks jälgib sõiduk liikvelolles juhi silmi ning annab märku, kui pilk hajevile läheb.\nTugev tunne on sõita küll, kui tead, et on sõber, kes sinust hoolib. Tegemist ei ole ratastel kirstuga, vaid autoga, mille peale võib olla kindel. Mitte ilmaasjata pole ADAC andnud Foresterile 5 kuldset tärni, mille sisuline väärtus kaalub üle mitme esmaklassiauto “viieka”.\nRuumi on… kõigeks!\nPagasiruumi ei pea muidugi magama ronima, sinna võib ladustada rügemendi jagu mootorsaage. Muruniiduki, lapsevankri, mööblit…\nMetsas ja looduses on Forester nagu kala vees\nEnt kui RAV4 võib rahulikult nimetada linnadžiibiks, siis Foresteri puhul jääksin ikka toreda “kõikjalsõitja” juurde – kui on päriselt vaja sõita Päris Kohtadesse, pole metsamehele selles osas vastast.\nSa ostad selle, sest sa tead, mida sa saad. Ja see, mida sa saad, on päris asi\nLoe siit, mida arvas Foresteri kohta Uku Tampere\nPildid: Otto Tiidermann, Ylle Tampere\nEelmine artikkel#avastaeesti Tallinnas avab uksed kontaktivaba Citybox hotell\nJärgmine artikkel Renault Kadjar ja need vanad armastuskirjad


Ei saa hoiuseta Interneti-kasiino boonuseid Türgis\nTürgi mängurite parimad kasiinode boonusnõuded\nTürgi Interneti-kasiinod on küllaltki suured ja teil pole mingit probleemi leida kasiinod, mis on kohandatud Türgi mängijate nagu teiega vajadustele. Tulenevalt kasiinodevahelisest konkurentsist proovige keskenduda teatud niššidele, et pöörduda teatud riikide või nende riikide kodanike poole. Nad võivad seda teha, andes kohalikele mängijatele kindla boonuse, mis põhineb konkreetsel mängul, deposiidi boonus või tähistab Türgile iseloomulikke puhkusi. Hoidke lugemist, et teada saada, miks peaksite mängima Türgi kasiinos, kui olete selle riigi mängija.\nTürgi kasiino valimise eelisedLihtsalt öeldes ei kasuta Türgi hoiused kasiinodele, kuna see võimaldab juurdepääsu kasiinole, mis on spetsiaalselt teie vajadustele kohandatud. See hõlmab kohalikku tugitöötajat, kes räägiksid tundide jooksul, mil enamik Türgi inimesi on ärkvel, kohalike maksemeetodite olemasolu ja kohaliku vääringu kasutamise võimalust. Samuti on soodne mängida oma riigi inimestega. See on eriti tore, kui mängida online-hosti.\nTürgis ei ole ettemaksukasiino boonuseid\nEbausaldusväärne Casino Bonus, Türgi\nCasino Soodustused > boonus > Türgi


Vabatahtlik tegevus aitab sind ja teisi - 2021\nVabatahtlik tegevus aitab sind ja teisi\nTöötuna võib vabatahtlik tegevus tunduda vastuoluline. Lõppude lõpuks võtab vabatahtlik tegevus aega ja raha, mida te ei pruugi tunda, et peate andma. Vabatahtlikul tegevusel on aga palju isiklikke ja ametialaseid eeliseid. Saate tõepoolest aidata ennast, kui aitate teisi. Vabatahtlik tegevus võib aidata teil oma CV tugevdada, suurendada sotsiaalseid ja ametialaseid võrgustikke ning pakkuda sügavat psühholoogilise heaolu tunnet töötuna.\nVabatahtlik tegevus tugevdab teie tegevust, aidates teil hoida olemasolevaid teadmisi teravana, andes võimaluse õppida uusi oskusi ja võimaldades näidata laiema vastutuse tunnet. Paljud mittetulundusühingud, kirikud, kogukondlikud organisatsioonid, kodanikuühendused, keskkonnaorganisatsioonid ja avalike teenuste osutajad vajavad ja soovivad oma tegevuses sageli abi mitmel tasandil ning võivad anda teile võimaluse täita mitmesuguseid ülesandeid, saades väärtuslikku töökogemust. Nad hindavad tõenäoliselt teie omandatud oskusi ja pakuvad teile ka võimalusi rohkem teada saada. Vabatahtlik töö oma CV-ga näitab potentsiaalset tööandjat, et teete initsiatiivi, et püsida hõivatud ja produktiivsena isegi töö kaotamise perioodidel. Fakt, et olete vabatahtlik, avaldab potentsiaalsetele tööandjatele sageli muljet, kuna nad näevad seda tõendina selle kohta, et teil on moraalne vastutustunne nii teiste kui ka teie endi ees.\nTänapäeva hõredal ja konkurentsivõimelisel tööturul on sotsiaalsete ja ametialaste võrgustike loomine ülioluline. Vabatahtlik tegevus annab teile võimaluse kohtuda ja arendada suhteid paljude inimestega nii organisatsioonis kui ka inimestes, keda see teenib. Neid aidates ja toetades tekivad teil palju kontakte, kes võivad töövõimaluste tundmaõppimisel teile mõelda. Vabatahtlik tegevus võib viia ka palgatööle teie teenindatavates organisatsioonides. Võite saada ka oma töö eest vastutasu, näiteks hüvitist gaasi eest või võimalust kasutada järelejäänud kaupu või toitu pärast seda, kui organisatsioon teenindab oma kliente. Lisaks võivad vabatahtliku tegevuse käigus kokku puutunud isikud olla teile tööotsingul viidetena. See on eriti oluline juhul, kui teid lõpetati vanast töökohast ega saa kedagi selles töökohas kasutada, kui teil on vähe töökogemusi või kui olete isiklike või eetiliste põhjuste tõttu sildade koos eelmiste tööandjatega põlenud.\nVabatahtlik tegevus aitab teisi, kuid see võib aidata teil ka psühholoogilise heaolu sügavat mõistmist, kui olete töötu. Võite avastada kire põhjuste pärast, mida te kunagi ei teadnud. Teie kogemused võivad isegi inspireerida teid otsima uusi ja erinevaid karjääri- ja eluteed. Teiste abistamine ja vajaliku tundmine võib aidata võidelda negatiivsete tunnetega, mis tulenevad töötusest. See edendab eesmärgipärasust. Teiste abistavate agentuuridega töötamine võib aidata teil säilitada heade asjade vaatenurka, mille eest tuleb tänada ja mõista, et ükskõik kui rasked asjad ka ei läheks, on ka teisi, kellel see on halvem.\nOn selge, et vabatahtliku töö kaalumiseks on palju põhjuseid. Teiste abistamiseks töötamine aitab ja aitab teid isiklikult, professionaalselt ja võimalusel ka majanduslikult. Avastage vabatahtliku tegevuse maailma. Teil on hea meel, et tegite.\nVideo Juhiseid: Tule taastava õiguse vabatahtlikuks ja aita lahendada konflikte (Aprill 2021).\nVabatahtlik tegevus aitab teid ja teisi, töötus, vabatahtlik tegevus, töötud, töökogemus, jätkamine, vaimne tervis, heaolu, võrgustike loomine, viited, töökoha kaotamine, mittetulundusühing, kirik, kogukond, organisatsioon, kodanikegrupid, keskkond, avalik teenistus\nTipptase on see, mida kõik elus otsivad, eks ole. Kas see on saavutatav? Kas see on lihtsalt kontseptsioon või mõtteviis? Mis see minu jaoks on? Tipptaseme kontseptsioon on minu motivatsioon saada...\nKarjäär ilma kõrghariduseta\nKõrgkoolis õppimine on äärmiselt kallis kohustus. Ilma stipendiumide või muu rahastamiseta võib kraad olla kellegi illusioonne unistus, kes soovib oma turukõlblikkust suurendada. Ehkki kraadi...


Air Tools | tootja tarnija hulgimüüja tehase edasimüüja Taiwan - airtoolssupplier.com\naadress: 1F., No.159, Sec. 2, Datong Rd., Xizhi Dist., New Taipei City 22183, Taiwan\nChiao Chang Pneumatic Tool Corp. on juhtiv tootja, tarnija ja eksportija Air Tools, koos tehase Taiwan. Pakume ja eksportida pidevalt suure klassi tooteid ja pidevalt täiustada tootmisprotsesside ja töökeskkonna kaudu kogu töötajate kaasamise ja rangelt õiglase ärieetika. Me oleme saanud mitmeid patente valdkonnas. Meie siirus ja raske töö on aidanud meil vastavad oma kvaliteedi vastavus rahvusvahelistele standarditele. Kui olete huvitatud tahes stiilide meie tooted, vastake võtke meiega ühendust.\nnimi:Pneumatic Blind Rivet Gun\nnimi:Pneumatic Pop Rivet Gun\nnimi:Rivet Gun Pneumatic\nnimi:Air Hüdraulilised Riveter\nnimi:Air Linuxi Rivet Gun\nnimi:Pneumatic Graveerimine Pen\nVõimendamine pärast meie rikas tööstuse kogemus, oleme tegelenud kaubandus-ja varustamise laia Air Tools ja aksessuaarid. Need pneumaatilised tööriistad on väga tõhusad vahendid ehituses ja valmistamise eri metalli ühendamiseks rakendusi. Pakutav tootevalik on suur nõudlus klientide hulgas oma tugeva konstruktsiooni, tugevus jõudluse ja mõõtmete täpsus. Valmistame seda tööriista abil kõrget klassi materjali ja tehnoloogiliselt arenenud tööriistad kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Veelgi enam, tänu oma kompaktse disainiga ja rahvusvaheliste standardite tootmine, need pneumaatilised tööriistad ja tarvikud on lihtne kasutada ja on tagatud vastupidavust.\nKõik meie Air Tools on valmistatud autentsed tootjad, kes kasutavad ainult prime kvaliteediga toorainet ja komponente oma toodangu. Selleks, et saavutada maksimaalne kliendi rahulolu, pakume ka neid varuosi kohandatud vormid tasku sõbralik sooduspakkumisi. Vahepeal abiga meie eristada spetsialistid, oleme suutnud mõista konkreetsed nõuded klientidele ja järelikult vaja teenuseid. Meie pakutavad tooted leiavad kasutust erinevates tööstusharudes. On laialt nõudis kliente üle kogu maailmas.


Tõelised mehed ja naised? - Õnn & rahulolu - Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nEneseareng > Õnn & rahulolu > Tõelised mehed ja naised?\nTõeliste meeste ja naiste jutt õhutab sugudevahelist vaenu ja see on igivana trikk. Seda on tehtud aastatuhandeid ja ikka astume kolinal sellesse vanasse pange. Tõelise mehe ja naise jutt on võimas relv vastassooga manipuleerimiseks. Kui mitte ette sööta seda vana jura, poleks naistel õpitud abitust ja meestel ülestimuleeritud agressiivsust. Loe artiklit\n11.03 2014, kell 09:31\nÜks võimalus siiski on mitte tõeline mees või naine olla- hakata pederastiks või lesbiks\n12.03 2014, kell 09:18\nKuidas selle naiste löömisega siis ikkagi on? Kas tõeline mees lööb või ei löö? Selle artikli järgi võib mees naist lüüa ja ikka olla tõeline mees - naise löömine ei tee meest vähem meheks.\n30.04 2014, kell 13:16\nVäga hea artikkel! Ja need kaks kommentaatorit kes siin on rääkinud naise löömisest või pederastiks hakkamisest, need ei ole lihtsalt mitte millestki aru saanud.\nIga inimene on tõeline. Jah, ka see mees kes naist lööb, on tõeline mees - täpselt selline mees, nagu ta just parasjagu on. Ta ei ole ju siis tõeline naine või mis?\nInimesed võiksid üldse natuke vabamalt võtta kõiges selles "soorollide" kehtestamises. Kui naine on nõus sünnitama, siis ta sünnitab ja ongi kogu moos. Mingid üldsuse kehtestatud soorollid ei pane teda seda tegema, kui ta seda ei taha. Mees samamoodi - kui ta tahab, siis ta seksib naisega, kui ta ei taha, siis ei seksi. Mitte mingi üldine sooroll ei saa sundida meest tegema midagi, mida ta ISE ei taha teha.\n13.03 2021, kell 22:58


Dr Annelii Jürgenson portaalile Med24: COVID-19 tõttu vajab taastusravi üha rohkem patsiente | Regionaalhaigla\nDr Jürgenson käsitleb teemat lähemalt COVID-tüsistuste ja taastusravi veebiseminaril, mille info leiab siit.\nCOVID-19 teine laine on toonud laiema leviku, kõrgema haigestumise ning rohkem raske kuluga juhte, kui oli 2020. aasta kevadel. Sellevõrra on suurenenud ka patsientide osakaal, kes COVID-19 põdemise järgselt vajavad suuremal või vähemal määral taastusravi. Kevadel olid vaid üksikud juhud, kui patsient oli COVID-pneumooniast tingitud hingamisfunktsiooni häire tõttu suunatud haiglasse taastusravile. Praegu jagub haigeid nii Tartu kui Tallinna suurhaiglate statsionaarse taastusravi osakondadesse piisavalt, ent esialgu veel ei mõjuta teiste taastusravivajadustega patsientide jõudmist ravile.\nKõige sagedamini vajavad taastusravi raskekujulist kahepoolset kopsupõletikku põdenud patsiendid, eriti kui esines ka kopsude mehhaanilise ventileerimise vajadus. Haiguse käigus langevad viiruse rünnaku alla pneumotsüüdid, mis ei ole suutelised tootma surfaktanti, järgneb alveoolide kokkulangemine ja kopsumahu oluline vähenemine kohati sügava hüpokseemiaga.\nParanemine võtab aega. Taastumisperioodile on iseloomulik kehalisel pingutusel tekkiv desaturatsioon, mis nõuab füsioterapeudilt patsiendi seisundi hoolikalt jälgimist ja koheste korrektuuride tegemist teraapia käigus. Oluline on õpetada patsienti rakendama hingamistehnikat, mis soodustab kopsude tööd ja hoiab hingamisteed lahti. Nendeks on positiivset ekspiratiivset lõpprõhku tekitavad tehnikad.\nPikaajalist intensiivravi vajanud patsientidel, nende hulgas COVID-haigetel, võib kujuneda nn kriitilise haige müopaatia ja/või polüneuropaatia. Jäsemete motoorne ja/või sensoorne häire võib patsiendi muuta täiesti abituks, neelamislihaste nõrkus põhjustada düsfaagiat, hingamislihaste jõetus halvendab aga veelgi hingamisfunktsiooni.\nKõnni- ja tasakaaluvõimekuse taastumine võib olla pikk protsess, kus kehalist treeningut kombineeritakse koormustaluvust ja propriotseptsiooni parandavate harjutuste ning elektristimulatsiooniga. Vajadusel rakendatakse logopeedilist teraapiat neelamise ohutuse tagamiseks. Funktsionaalse võimekuse taastumine võib võtta aasta ega pruugi olla täielik.\nRaskekujulise COVID-19 korral on täheldatud kõrgemat riski saada insult haiguse põdemise ajal võrreldes tavapopulatsiooniga, siiski esineb seda tüsistust harva, alla 1% COVID-haigetest. Iseloomulik on ulatuslik mitme koldega ja raskema neuroloogilise kahjustuse ning kõrgema suremusega insult. Insuldihaigete käsitlus taastusravis vastab tekkinud kahjustuste profiilile, ehkki kopsupõletikust põhjustatud hingamisfunktsiooni häire kombineerituna ajutüveinsuldi puhul hingamiskeskuse kahjustusega, halvendab paranemise prognoosi olulisel määral.\nKerge ja mõõduka COVID-19 kulu korral jäävad patsiendid perearsti vaatevälja. Kiire väsimise ja jõuetusega patsiente tuleb nõustada oma päeva planeerima, unerežiimist kinni pidama ning jõukohaselt liikuma. Parim liikumisharrastus on jalutamine. Koormuspuhuse hingelduse ja madala koormustaluvusega haigetele tuleb soovitada positiivset ekspiratoorset lõpprõhku tekitavaid hingamistehnikaid ja fraktsioneeritud liikumist – 3-4 korda päevas 10-15 minutit korraga. Haistmine taastub tavaliselt 3-6 nädala jooksul iseeneslikult.\nHaiguspuhangu järgselt võib nii COVID-19 haigetel kui ka üldpopulatsioonis sagedamini täheldada meeleoluhäireid ning posttraumaatilise stressi sündroomi. Patsiendid vajavad psühhoemotsionaalse seisundi monitoorimist pikka aega, isegi aastaid.\nPERHi taastusravi keskuse juhataja Annelii Jürgenson räägib COVID-tüsistuste taastusravist ja PERHi sisehaiguste ülemarst-osakonna juhataja Marianne Laheäär COVID-pneumooniast ja selle tüsistustest lähemalt 22. veebruaril toimuval veebiseminaril.\nAutor: Annelii Jürgenson, Põhja-Eesti Regionaalhaigla taastusarst.\nTutvuge uudisega lähemalt Med24 portaalist aadressil: https://www.med24.ee/uudised/annelii-j%C3%BCrgenson-covid-19-t%C3%B5ttu-vajab-taastusravi-%C3%BCha-rohkem-patsiente.


Tommates valu lihaseid ja liigeseid, Glukoosamiini kondroitiin ja MMS\nIgal reumatoloogilisel haigusel on oma nimi: reumatoidartriit, anküloseeriv spondülartriit, psoriaatiline artriit, juveniilne idiopaatiline artriit, reaktiivne artriit, süsteemne luupus, Wegeneri granulomatoos jne. Mis täpselt sellist kulumist tingib, seda teadus veel seletada ei oska, kuid kaasa võivad aidata nii vananemine, ülekaal, kauaaegne ülemäärane füüsiline koormus, sportlasekarjäär, varasemad liigesevigastused ja kindlasti ka geneetiline soodumus. Käima õppida on lihtne.\nPõllumees Põllumehe tööd iseloomustavad pikad, füüsilist koormust nõudvad tööpäevad.\nMeie kliimavöötmes on kevadest sügiseni sageli eriti pikad tööpäevad ning talvine pikem puhkeperiood ei kompenseeri seda. Pideva koormuse tagajärjel on oht liigeste, lülisamba ja närvisüsteemi kahjustustele. Esemete kandmise ja tõstmise tagajärjel on sagedased skeleti-lihassüsteemiga Tommates valu lihaseid ja liigeseid probleemid. Põllumehe tööd mõjutab suurel määral ilm, mis on täielikult meist sõltumata ja suurendab stressitaset, sest ilmast sõltub saagikus ja sellest omakorda sissetulek.\nKasuta korrektseid tööergonoomilisi võtteid. Klienditeenindajad Klienditeenindajate tööd iseloomustab pidev töö jalgadel ning lai naeratus suul, mis pikapeale kurnab nii keha kui vaimu. Sagedasemad on põlvede, alaselja, hüppeliigeste ja jalgadega seotud kaebused nagu erinevad Haiguse arthroosi Justov, nihestused ning üleüldine kurnatustunne.\nIstudes on hea kui saad jalad tõsta kõrgemale. Tee erinevaid harutusi, et parandada vereringet. Kanna madalaid jalanõusid, kui võimalik, sest kõrgete kontstega kingad muudavad rühti.\nTee venitusharjutusi nii tööajal kui ka peale tööd. Tommates valu lihaseid ja liigeseid ja turismitöötaja Toitlustus ja turismitöö on seotud pikkade töövahetuste, pideva jalgade peal olemise ning vaimselt suure tööpingega. Töös esineb hetki, mil töökoormus hüppeliselt korraks kasvab ning seejärel jälle langeb, toitlustuses näiteks õhtused ajad ning turismis erinevad pühadeperioodid. Toitlustuses tuleb tihti tegeleda ka alkoholijoobes klientidega — kõik need tegurid avaldavad pika peale mõju nii füüsisele kui ka vaimule.\nSoovitused: Mine rühmatreeningusse! Füüsiline liikumine koos sotsialiseerumisega teiste inimestega tagab hea Poidla artriit parast vigastuse ja tervise.\nOlgu selleks ujumine, kepikõnd, tantsimine, joga või näiteks tai chi. Töötu Ka tööotsimise perioodil ei tasu unustada enda liigutamist.\nSobilikud on joga, pilates aga ka muud võimlemis- venitus- ja hingamisharjutused.\nHaiget polve sees


Kunstikonkursi eesmärgiks on leida sobivaim kunstiteose ideelahendus Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse ja Tartu Ülikooli Narva kolledži ühise õppe- ja majutushoone esisele avalikule platsile. Hoone paikneb Narvas Paul Kerese tn 14 kinnistul. Otsitav kunstiteos peab olema mahuline, kõikidest külgedest vaadeldav skulptuur või installatsioon. Kunstiteose lahendus peab lähtuma hoone otstarbest ja arhitektuursest lahendusest ning seda ümbritseva territooriumi maastikuarhitektuursest lahendusest. Kunstiteos jääb hooneesisel platsil nähtavale kohale linnaruumis, seetõttu peab see arvestama ümbritseva linnaehitusliku keskkonnaga. Teost luues võiks lähtuda märksõnadest – sõbralik, kodune, esinduslik, Narva ja Eesti.\nKunstiteos hakkab paiknema hooneesisel platsil, kõnnitee ääres ning auto- ja rattaparkla läheduses. Kunstiteose asukoht võimaldab loodavat taiest vaadelda ennekõike hoonest, kinnistult ja Kerese tänavalt, hiljem ka Kreenholmi tänavalt. Loodav kunstiteos peab sobituma etteantud betoonist alusele, mille teostab Tellija koostöös hoone ehitajaga, kattes ühtlasi ka selle ehitamisega seotud kulud. Samuti on aluse juurde toodud elektritoite ja sidevõrgu kaabeldus. Kavandatav kunstiteos peab olema ajas vastupidavast mittepõlevast materjalist või materjalidest, lähtuda tuleb vastupidavusest ja sobivusest ümbritseva keskkonnaga. Kunstiteose gabariitmõõtmed ei ole määratletud, kuid taies peab olema eemalt nähtav ja mõõtmetelt sobituma ehitatava hoonega. Kui kunstiteos ei sisalda ise valgusallikaid, peab see olema pimedal ajal valgustatud. Valgustus peab olema loova lahenduse osa, kus valgus on kui materjal ja meedium.\nKonkursi võistlustööde esitamise tähtaeg on 20. juunil kelll 10.00.\nKonkursi tingimuste ja võistlusülesandega saab lähemalt tutvuda siin.\nPeeter Tambu, nõunik\nKase tn 61, 12012 Tallinn\nLisatud 30.04.2020, 09:49\nMuudetud 30.04.2020, 11:19


polinkafull profiil | Free Live Sex Cams\n261 pilti - 3 albumit\nViimase sisselogimise aeg: 19.08.19 17:30:38\nKlõpsates nupul, tõstad polinkafull esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. polinkafull hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nMy Photos 147 fotot 147 photos\nя 36 fotot 36 photos\nНовенькое*) 78 fotot 78 photos\nOluline info kasutaja polinkafull kohta\nKasutaja polinkafull tööaeg