Elanike arv (2012) 98 522\nPindala 38,87 km2\nLinna õigused 1262\nTartu, linn Kagu-Eestis Emajõe keskjooksul (45,5 km suudmest), Tartumaa halduskeskus\nÜlikoolilinnana on Tartu Eesti hariduse, teaduse ja kultuuri tähtsaimaid keskusi, majanduslikult (tööstuse, transpordi ja teeninduse seisukohalt) Kagu-Eesti keskus. Tänapäeval on Tartu ka oluline riigi halduskeskus: seal asuvad Haridus- ja Teadusministeerium, Riigikohus, Tartu Ringkonnakohus, Ravimiamet, Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA), Tartu Vangla ning palju riiklike ametite osakondi, büroosid, talitusi, inspektsioone jms.\nLinn piirneb põhjas Tartu, kirdes ja idas Luunja, lõunas Ülenurme ning läänes Tähtvere vallaga. Need vallad on Tartuga tihedalt seotud, sest suur osa nende elanikest töötab linnas ning palju lapsi käib sealt Tartus koolis. 8 km pikkuselt linna maa-alal voolav Emajõgi jagab Tartu kaheks – väiksemaks, vasakkalda (Ülejõe) osaks ja suuremaks (2/3 territooriumist), paremkalda osaks. Linna territoorium on kompaktne (9 km loodest kagusse ja 7 km kirdest edelasse), seetõttu on rahvastiku tihedus seal Eesti suurim (2010. aastal 2662 elanikku 1 km2-l).\n1922 54 000\n1934 58 900\n1941 59 500\n1945 34 000\n1959 74 300\n1970 90 500\n1979 104 500\n1989 113 420\n2000 101 140\n2003 101 190\nEestlasi 1979. a. 74 %, 1989. a. 72 % ja 2000. a. 79 %.\nTartu elanikkond kasvas enne II maailmasõda mõõdukas tempos, pärast sõda juurdekasv hoogustus nii Eesti-sisese rände kui ka peamiselt Eestiga piirnevatest Venemaa oblastitest saabujate tõttu. 1977 tähistati linna 100 000. elaniku sündi. Sõjajärgsetel aastatel võis Tartu juhtimise, rahastamise ja kaadri valiku seisukohalt tinglikult jagada kolmeks: 1) ülikoolilinn – valdav oli kohalik juhtimine, rahastamine ja Eesti-sisene ränne, 2) tööstuslinn – nii kohalik kui ka Eesti-väline juhtimine, rahastamine ja töötajate värbamine, 3) militaarlinn (sõjaväelennuväli ning selle teenindamine ja kaitse) – Eesti-väline juhtimine ja rahastamine, rändesidemed. Spetsiifiliste, suhteliselt liikuvate rahvastikurühmade (üliõpilased, sõjaväelased) tõttu oli 1970–80 sündimus üsna suur (1600–2000 sündi aastas). 1990. aastatest kuni tänaseni on Tartu elanikkond vananenud ja laste arv vähenenud (1000–1500 sündi aastas), kuid eakate arv on suurenenud aeglasemalt kui enamikus teistes Eesti linnades. Suhteliselt suur on rahvastiku sooline disproportsioon: 1989. aastal 1119, 2003. aastal 1248 ja 2010. aastal 1231 naist 1000 mehe kohta. Tartu rahvastik on küllaltki homogeenne, eestlaste osatähtsus rahvastikus on viimaste rahvaloenduste vahelisel ajal kasvanud 72%-lt (1989) 79%-le (2000). Venelasi oli 2000. aastal 16%, ukrainlasi 1,2%, soomlasi 1,1%, valgevenelasi 0,5% ja muid rahvusi 1,7% elanikest. 10%-l Tartu elanikest (endised sõjaväelased, sõjatehaste töötajad jt) on Venemaa kodakondsus, määratlemata kodakondsus vm staatus.\nTartu elanike vanuseline jaotus\n1989 113 420 23 314 21 77 314 68 12 792 11\n2000 101 140 17 249 17 69 238 69 14 606 14\nVaade Emajõele. Paremal Emajõe ärikeskus, vasakul ööklubi Atlantis\nTartu asub Ugandi lavamaal Emajõe ürgorus ajaloolises sillakohas. Ürgorg on linna piires ülesvoolu (linna loodeosas) kitsam (0,9 km) ja järsuveerulisem ning allavoolu (linna kaguosas) laiem (1,4 km) ja laugemate kallastega. Tartu piires paljandub Aruküla lademe punakaspruun Devoni liivakivi (Kalmistu paljand, Aruküla koopad). Emajõe ürgoruga ristuvad kaks mandrijää sulamisveesetetega (liiv ja kruus) täitunud vagumust: Raadi-Ropka vagumuse põhi asub kuni 40 m allpool merepinda, Raadi-Maarjamõisa vagumuse põhi on merepinna tasemel. Vagumused mõjutavad Meltsiveski veehaarde kaudu linna joogiveega varustamist. Linnapilti ilmestavad Toomemägi (67 m ü.m) ja tema kõrval asuv Kassitoome org, Lille mägi, Riiamägi, Narvamägi ja Jakobi mägi. Tartu kõrgeim punkt asub linna lõunaosas Ringtee ja Riia tänava ristmiku ligiduses. Emajõgi on Tartu piires 40–100 m lai ja 3–4 m sügav, suurim sügavus on Laia tänava otsa juures (8,3 m). Veetase kõigub Emajões kuni 4 m, seetõttu on ka fikseeritud minimaalse (5 m3/s, 1926) ja maksimaalse (393 m3/s, 1939) vooluhulga erinevus väga suur.\nTartu piires on Anne looduskaitseala (osaliselt), Aruküla koobaste ja Kalmistu paljandi kaitseala, kaitsealustest parkidest, alleedest ja puistutest Toomemägi koos Kassitoomega (19,8 ha), Raadi park koos dendropargiga (10,4 ha), Riia tänava tammeallee (1 ha), Aleksander Kurvitsa selektsiooniaed (0,2 ha), Nurme tänava ebatsuugaallee (0,2 ha) ja Tähtvere pargi läänepärnapuiestee (1 ha). Kaitsealuseid looduse üksikobjekte on 31 (peamiselt üksikud puud, puuderühmad, sh Koidula tamm). Tuvastatud on 11 kaitstavat loomaliiki (haruldasim on Eestis ainult Supilinna serval asuvas tiigis elutsev järvekonn) ning 15 kaitstavat taimeliiki (Anne ja Ropka luhal, Ihastes ning Raadi endise lennuvälja lähikonnas). Linna suurimad keskkonnaprobleemid on seondunud Nõukogude sõjaväele kuulunud Raadi sõjaväelennuväljaga, mille territooriumil oli hulgaliselt naftasaaduste ja raketikütusega reostunud kohti (reostunud on ka Raadi järv, mis paikneb linna veevarustust mõjutava mattunud oru kohal). Suur osa lennuväljal paiknenud reostusest on nüüdseks kõrvaldatud ja linnas on esikohal liiklusvahendite põhjustatud õhureostus. 2009. aastal olid suurima õhureostuskoormusega Riia tänava – Vabaduse puiestee, Narva maantee – Puiestee tänava ja Riia tänava – Kastani tänava ristmik ning maaliinide bussijaam. Paiksetest saasteallikatest paisati 2008. aastal õhku 58 569 kg tahkeid osi, 30 508 kg vääveldioksiidi, 303 824 kg süsinikoksiidi, 67 495 165 kg süsinikdioksiidi ja 127 748 kg lämmastikoksiidi. Enamiku salvkaevude vesi on joogiks kõlbmatu. 1981–85 alustati Tartu suurima keskkonnakaitseobjekti – tunnelkollektori, peapumpla ja reoveepuhasti – ehitust. Puhastusseadmete mehaaniline osa käivitati 1996, bioloogiline 1997, tunnelkollektor Kesklinna 1 võeti kasutusele 1999. Aprillis 2004 avati reovee tunnelkollektor Kesklinna 2. 2004 alustati Tartu vee- ja kanalisatsioonivõrgu laiendamise ja renoveerimisprojektiga 50+50, selle raames kaasajastati ja paigaldati kokku 101 km torusid (sellest moodustas uus veetorustik 21 km ja uus reoveetorustik 22 km). 2009. aastal oli Tartu veevõrgu pikkus 308 km ja kanalisatsioonivõrgu pikkus 339 km. Ühisveevarustus põhineb põhjaveel (vesi võetakse linna alt Kvaternaari, Devoni, Pärnu-Siluri ja Kambriumi-Ordoviitsiumi veekihtidest). Puurkaevud kuuluvad AS-ile Tartu Veevärk. 2009. aastal kasutati olmes 2 780 000 m3, tööstuses 1 658 000 m3 vett. 2009. aastal oli heitvee vooluhulk 12 355 000 m3 (sisse on arvestatud ka sade- ja drenaaživeekogused). Heitvees oli üldlämmastikku136 t ja üldfosforit 11 t. Linna joogivesi vastab EL-is kehtestatud normatiividele. Linna olmejäätmed ladustati kuni 17. juulini 2009 põhiliselt Aardlapalu prügilasse (2008. aastal ladestati sinna jäätmeid 53 835 t), seejärel muudeti prügila ümberlaadimisjaamaks ja praegu viiakse prügi Torma prügilasse. 2009. aastal koguti Tartu ettevõtetelt ohtlikke jäätmeid 830 t ja eraisikutelt 73 t. Keskkonnajaamad on Tähe ja Jaama tänaval.\nLinnaosad ja haljastus\nTartus eristatakse 17 linnaosa, 12 Emajõe paremal ja 5 vasakul kaldal. Mitme linnaosa nimi pärineb endise mõisa nimest, mõisa nimi on näiteks Anne, Karlova, Maarjamõisa, Raadi, Ropka ja Tähtvere pargil. Olulised puhkealad on ka Toomemäe park, Vabaduse puiestik, Ülejõe park ja Emajõe-äärne dendropark. 2009. aastal hooldas linn 230 ha parke ja haljasalasid ning 72 ha metsi. Suurimad tööstuspiirkonnad on Ropka, Veeriku, Karlova ja Raadi ning Riia, Filosoofi, Võru ja Kastani tänava vaheline kvartal. Teadusmahukale väikeettevõtlusele pakub tegevusvõimalusi Riia tänava lõpus asuv Tartu Teaduspark (asutatud 1992). Kaubandus- ja teeninduspiirkonnaks on kujunemas linna ümbersõidutee (Ringtee) äärsed alad.Tartusse on pärast II maailmasõda ehitatud peamiselt tüüpmaju (1960.–70. aastate tüüpprojektide järgi ehitatud majad, sh Tartu Maja 5- ja 9-korruselised paneelelamud), mõningad hooned (näiteks Vanemuise teatri- ja kontserdimaja, kaubamaja, restoran Kaunas (Atlantis), Tartu Ülikooli ühiselamud) on ehitatud eriprojekti järgi. II maailmasõja ajal purustatud kesklinn on põhiosas hoonestamata. Sealsed uued ehitised on Emajõe Ärikeskus, Aura Keskus, Zeppelini Kaubanduskeskus, bussijaam jmt hoone. Elamuehitus ja infrastruktuuride rajamine oli pikka aega alarahastatud. Kõigist eluruumidest (2000. aastal 41 862) 41% on ehitatud enne 1970., 18% enne 1940. aastat. Võrreldes teiste suurte linnadega on Tartus rohkem soodsa elukeskkonnaga pereelamuid (2000 paiknes 18% linna eluruumidest pereelamutes).\nKultuurimälestiste riiklikus registris on 951 kaitstavat ajaloo-, arheoloogia-, ehitis-, kunsti- ja tehnikamälestist ning muinsuskaitseala. Pindalalt suurimad kaitstavad objektid on arheoloogiline kaitsevöönd ja selle üksikobjektid, vanalinna muinsuskaitseala ning vanad kalmistud (Raadi).\nVaata Tartu linnaosad (2002)\nTartu töötajate jaotus tegevusalati\nPõllu-, jahi- ja metsamajandus, kalandus 1 896 554\nMäetööstus 32 18\nTöötlev tööstus 18 928 7 882\nEnergia- ja veevarustus 456 558\nEhitus 5 904 2 757\nKaubandus; sõidukite ja kodumasinate remont 3 580 7 176\nHotellid ja restoranid 1 940 1 330\nVeondus, laondus ja side 4 520 2 843\nRahandus 320 436\nKinnisvara-, üürimis- ja äritegevus 3 048 3 492\nAvalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus 3 756 2 199\nHaridus 7 092 5 667\nTervishoid ja sotsiaalhooldus 4 868 3 793\nMuu ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus 4 512 2 844\nPalgatöötajatega kodumajapidamised – 7\nTöötajaid kokku 60 452 41 888\n1990. aastatel kogu Eesti majanduses toimunud muutused on mõjutanud ka Tartu elanike rakendatust. Suurettevõtete erastamine, restruktureerimine ja pankrotistumine põhjustasid töökohtade arvu vähenemist ja tööhõive langust. Pankrotistunud on mitu pika ajalooga Tartu ettevõtet (näiteks liha- ja piimakombinaat, autoremonditehas, põllutöömasinate tehas Võit, tekstiilivabrik Areng), paljud ettevõtted vähendasid järsult töötajate arvu. 1989. aastal oli tööga hõivatud 53,3%, 2000. aastal ainult 41,4% Tartu elanikest. 2000. aastate alguses olid tähtsamad tööstusharud elektroonika-, metalli-, mööbli-, toiduaine-, rõiva- ja jalatsitööstus ning ehitus, uutest majandusharudest info- ja biotehnoloogia. Avaliku sektori rahastatud töökohtade suure osatähtsuse tõttu ületab Tartu palgatöötajate kuu keskmine brutotulu Eesti keskmist, kuid jääb maha Tallinna ja Harjumaa omast.\nEttevõtlus. Ettevõtlus on viimastel aastatel Tartus kiiresti arenenud. Tartu linna ettevõtlusaktiivsuse näitaja (äriregistris registreeritud ettevõtjate arv aastalõpu seisuga 10 000 elaniku kohta) ületas 2008. aastal esmakordselt Eesti vastavat näitajat ja on jätkuvalt kõrgem Eesti keskmisest, kuid oluliselt madalam Tallinna näitajast. Kui 2004. aastal oli (Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel) Tartus 5260 ettevõtet (v.a füüsilisest isikust ettevõtjad), siis 2010. aastal oli neid tunduvalt rohkem – 8665. Kõige rohkem ettevõtteid oli seotud hulgi- ja jaekaubanduse ning mootorsõidukite remondiga (1891, s.o 21,5%), järgnesid kutse-, teadus- ja tehnikaalase tegevusega seotud ettevõtted (1277, s.o 15%), ehitusettevõtted (1121, s.o 13%), kinnisvaraalase tegevusega seotud ettevõtted (854 s.o 9,9%) ja töötleva tööstuse ettevõtted (597, s.o 6,7%). Käibe alusel on hulgi- ja jaekaubanduse ning mootorsõidukite remondiga tegelevate ettevõtete osatähtsus veelgi suurem (44% Tartu ettevõtete kogukäibest), 17% moodustab töötleva tööstuse, 15% ehituse ja 24% muude ettevõtete käive.\nEesti ekspordi maksumusest moodustab eksport Tartu maakonnast umbes 6%, sellest rohkem kui pool (56%) toodetakse Tartu linna ettevõtete poolt. Suurima käibega Tartu ettevõtted on kütusefirma AS Olerex (2009. aasta käive 1,2 miljardit krooni), kinnisvararendusega tegelev AS Nordmet (1,1 miljardit), jookide tootja AS A. Le Coq (1,0 miljardit), kütusefirma OÜ Mark Oil (1 miljard), pakenditootja OÜ Ilts & Mäks (0,85 miljardit), AS Ehitusfirma Rand ja Tuulberg (0,77 miljardit), toiduainetööstusi koondav AS Maag Grupp (0,7 miljardit) ja Tartu Tarbijate Kooperatiiv TÜ (0,64 miljardit). Suurimat puhaskasumit teenisid 2009. aastal AS A. Le Coq (157,9 miljonit krooni), AS Ehitusfirma Rand ja Tuuleberg (121,9 miljonit), sadama-, transpordi- jm teenuseid osutav OÜ Transcom Grupp (66 miljonit), OÜ T.R.E.C. (57 miljonit), OÜ Tartu Kaubamaja Kinnisvara (49,1 miljonit) ja OÜ Ilts & Mäks (41,2 miljonit). Tähtsad Tartus tegutsevad ja rahvusvahelisele turule orienteeritud ettevõtted on metallitööstuskontsern Metec, metalliettevõte AS Hanza Tarkon, jalatsitootja (sh turvajalatsid) AS Samelin, pealisrõivaste (sh spordirõivad) tootja AS Ilves-Extra, kilepakenditootja AS Estiko-Plastar, köögitootja AS Arens-Mööbel, puidu ja metalli töötlemise ning mööbli valmistamisega tegelevad Tarmeko gruppi kuuluvad ettevõtted, ehitusega tegelev AS Kodumaja, hoidiste valmistaja AS Salvest, kartograafia- ja geoinfofirma AS Regio, internetimängude tootja OÜ Playtech Estonia jmt. Linnas oli seisuga 31. XII 2009 registreeritud 1351 kauplust, kus töötas kokku 5852 inimest.\nToitlustuskohti oli 249, neist 43 olid restoranid, 118 kohvikud, 49 baarid, 10 bistrood, 25 sööklad ja 4 peoteenindust pakkuvad ettevõtted. Majutusettevõtteid oli kokku 57 ja kohti neis 1820. Hotelle on 13, suurimad Dorpat (410), Tartu (122), London (119), Pallas (120) ja Barclay (89 kohta).\nTransport. Tartu on Eesti tähtis transpordisõlm, seal ristuvad Tallinna–Riia ja Tallinna–Pihkva raudtee ning Via Estica ja Via Hanseatica maantee ning asub Eesti suurim jõesadam. Tartu lähedal Ülenurme valla territooriumil asub Tartu lennujaam. Linnaliikluse korraldamise seisukohast on olulised sillad. Viimase 10 aasta jooksul on Tartus valminud kolm silda: 1993 endise Vabadussilla kohale jalakäijate sild, 1996 endise pontoonsilla kohale Kroonuaia sild (autoliiklus) ning 2003 Soola ja Paju tänava pikenduste kohale Turusild (jalakäijatele).\nVaata täiendavalt statistikat Tartu ettevõtluse kohta\nHaridus, teadus, kultuur ja sport\nTartu koolid (2002/03. õ.-a.)\nKoolide arv Õpilaste arv\nsh. põhikoolid 3 1 363\ngümnaasiumid 14 13 230\nõhtukoolid (Täiskasvanute Gümnaasium) 1 454\nErakoolid 4 507\nErivajadustega laste koolid\nsh. munitsipaalkoolid 3 437\nriigikoolid 2 419\nKokku 27 16 410\nHaridus. Tartu on Eesti peamisi haridus-, teadus- ja kultuurikeskusi. Linnas on 31 munitsipaal- ja 7 eralasteaeda (2010. aastal kokku 5164 last), 19 munitsipaalkooli (4 põhikooli, sh 2 erivajadustega laste kooli), 14 gümnaasiumi ja 1 ainult gümnaasiumiharidust andev kool), Täiskasvanute Gümnaasium, 5 erakooli (Tartu Erakool, 143, Tartu Katoliku Kool, 284, Tartu Kristlik Põhikool, 36, Tartu Rahvusvaheline Kool, 5 ja Tartu Waldorfgümnaasium, 187 õpilast; kõik 2009/10. õa) ja 2 riigikooli (nägemispuudega lastele Tartu Emajõe Kool, 61, ning kuulmis- ja kõnepuudega lastele Tartu Hiie Kool, 304 õpilast). Umbes kümnendik üldhariduskoolide õpilastest on väljastpoolt Tartu linna, Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilastest umbes pooled. Huviharidust annavad munitsipaalhuvikoolid (Tartu I ja II muusikakool ja Tartu Lastekunstikool) ja erahuvikoolid (Tartu Loodusmaja, Arsise Kellade Kool, Vanemuise Tantsu- ja Balletikool, Ida Tantsukool, Laulu- ja Mänguselts Ardente jmt). Tegutseb 10 noortekeskust, munitsipaalkeskused on Anne Noortekeskus ja Lille Maja, 34 noorte huviklubi (1947 liiget) ja mitmed noorteorganisatsioonid. Riigile kuulunud 3 kutseõppeasutusest (Tartu Tööstuskool, Tartu Teeninduskool ning Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool) ja Tartu Õppekeskusest moodustati Tartu Kutsehariduskeskus (2900 õpilast; 31 eri- või kutsealal toimub väljaõpe keskkooli alusel, 25 erialal põhikooli alusel, abikoka ja puidupingitöölise eriala on võimalik omandada põhihariduseta) tegutseb septembrist 2002 ja kuulub linnale. Tartus on ka 3 riigi hallatavat kutseõppeasutust – Eesti Mereakadeemia merekooli Tartu osakond (30 õpilast), Tartu Kunstikool (124 õpilast) ja Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool (362 õpilast) – ning 1 erakutseõppeasutus – Iluravi Rahvusvaheline Erakool, 100 õpilast). Kõrgharidust saab Tartus omandada 12 õppeasutuses: tegutsevad 4 avalik-õiguslikku (Tartu Ülikool (TÜ), Eesti Maaülikool (EMÜ) ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Tartu filiaal ning Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledž) ning 5 riigi (Eesti Lennuakadeemia, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, Tartu Kõrgem Kunstikool ja Tartu Tervishoiu Kõrgkool, Balti Kaitsekolledž) ning 3 erarakenduskõrgkooli (Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu Kõrgem Usuteaduslik Seminar, Tartu Teoloogia Akadeemia, Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor Tartu õppekeskus).\nTeadus. Põhiosa linna teadustöötajatest töötab TÜ ja EMÜ instituutides. Varem Eesti Teaduste Akadeemia alluvuses tegutsenud instituutidest liitus 1997 Füüsika Instituut TÜ-ga (TÜ füüsika instituut) ning Zooloogia ja Botaanika Instituut EMÜ-ga. EMÜ instituutide koosseisu kuuluvad ka varem iseseisvad olnud Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituut (EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut) ning metsanduslik uurimisinstituut (varem Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituut; EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituut). Iseseisvate teadusasutustena jätkavad tegutsemist Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu Observatoorium (Tõraveres), Eesti Biokeskus, Eesti Rahva Muuseum, Ajalooarhiiv jmt. Tartus on mitu mainekat, pika ajalooga teadusseltsi: Eesti Looduseuurijate Selts, Eesti Kirjanduse Selts, Õpetatud Eesti Selts jmt.\nEesti Kirjanduse Seltsi maja\nEesti Looduseuurijate Seltsi maja\nKülastusi 2002. a.\nEesti Kirjandusmuuseum 11 700\nEesti Postimuuseum 11 504\nEesti Rahva Muuseum 53 986\nEesti Spordimuuseum 15 482\nK. E. von Baeri Majamuuseum 700\nTartu Kunstimuuseum 16 255\nTartu Linnamuuseum koos filiaalidega 30 545\nTartu Mänguasjamuuseum 15 000\nTÜ Ajaloo Muuseum 41 829\nTÜ Geoloogiamuuseum 2 810\nTÜ Kunstimuuseum 12 323\nTÜ Zooloogiamuuseum 11 431\nTÜ teaduskeskus AHHAA 80 000\nKultuur. Tartu nimekaim kultuuriasutus on teater Vanemuine, kes annab etendusi kolmes majas (suures majas on 700, väikeses majas 440 ja Sadamateatris 300 kohta). Suurim saal, kus korraldatakse nii kontserte kui ka konverentse, on Vanemuise Kontserdimajas (959 kohta). Suurim vabaõhulava on Tähtveres asuv laululava. 1989–2000 töötas linna eelarvest rahastatud Tartu Lasteteater. 1997 asutatud Tartu Suveteatri Selts korraldab peamiselt vabaõhuetendusi, 1997 loodi Eesti esimene iseseisev suveteater – Emajõe Suveteater. Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu Tartu osakond tegutsevad Vanemuise tänaval lähestikku paiknevates kirjanike ja kunstnike majas, Eesti kultuurimõtte arendamises on oluline osa Tartu kirjastusalasel tegevusel (seal asuvad ajakirja Akadeemia toimetus, Ilmamaa jmt kirjastus). Tartus trükitakse ajalehte Postimees ja töötab Tartu Postimehe toimetus.\nMuuseumid. Tartus on nii riigi, linna kui ka eravalduses olevaid muuseume, suurim külastajate arv on viimastel aastatel (2010 umbes 70 000, 4D kinol umbes 80 000 külastajat) olnud AHHAA teaduskeskusel (2009 avati filiaal Tallinnas Vabaduse väljakul). Linna ajaloost annab ülevaate Tartu Linnamuuseum. Linlaste ja külaliste käsutuses on ka TÜ botaanikaaed ja Tartu Tähetorn, näitusi korraldavad Tartu Kunstimaja, kunstiühing Pallas, Tampere ja Uppsala maja, eragaleriid (Obu galerii, e-kunstisalong) ja kunstipoed. Suurim näitusepind on Tähtveres paikneval AS-il Tartu Näitused.\nRaamatukogud. Linna raamatukoguvõrgu moodustavad TÜ raamatukogu, Oskar Lutsu nimeline Tartu Linnaraamatukogu (3 haruraamatukogu, laenutuspunkt ja lugemistuba), EMÜ raamatukogu, Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivraamatukogu ja Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Babtistide Koguduste Liidu Kõrgema Usuteadusliku Seminari raamatukogu. Erivajadusi rahuldavad Lõuna-Eesti Pimedate Ühingu raamatukogu, Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogu (Baltimaade suurim loodusteaduslik raamatukogu) jmt. Tartus on 3 kino, 1999 alustas tegevust Tiigi Seltsimaja.\nSport. Sportimisvõimalusi pakuvad üle 100 spordisaali, 14 staadioni ja 7 siseujulat, linnas on 109 aktiivselt tegutsevat spordiklubi (2009). 1999 hakati noortespordis rakendama klubide süsteemi: kaotati munitsipaalspordikoolid ja hakati rahastama klubides tehtavat noortesporti. 2002 said linnalt noortesporditoetust 56 klubi (kokku 4600 noorsportlast). Tartu tuntuim spordiüritus on klubi Tartu Maraton korraldatav neliküritus: suusamaraton, rattaralli, jooksumaraton, rattamaraton ning rulluisumaraton.\nTartu on üle-eestilise tähtsusega ravikeskus, 2008. aastal töötas seal 971 arsti (sh 161 hambaarsti) ja 1463 õendusala töötajat. Perearstisüsteem käivitus Tartus 1997. Perearstiüksusi (osaühinguid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid) oli 2008. aasta alguses 33 (perearstinimistuid oli 83, keskmine nimistu suurus 1900 inimest; 2011 oli 60 perearstinimistut; 2008 võtsid perearstid ambulatoorselt vastu 352 243 patsienti ja tegid 71 136 koduvisiiti), era-eriarstiabiasutusi 31 ja erahambaraviasutusi 45. Tartus tegutseb üks Eesti suurimaid raviasutusi SA Tartu Ülikooli Kliinikum, mille asutasid 1998 kolm osapoolt – valitsus, Tartu Ülikool ja Tartu linnavalitsus – ning mis ühendab endas ravi-, õppe-, teadus- ja arendustööd. SA Tartu Kiirabi (asutanud 2001 Tartu linnavalitsus ja SA TÜ Kliinikum) 17 kiirabibrigaadi paiknevad Tartus (7), Antslas (1), Alatskivil (1), Elvas (1), Mustvees (1), Jõgeval (1), Otepääl (1), Põltsamaal (1), Põlvas (2) ja Räpinas (1). Tartu sotsiaalhoolekandesüsteemi aluseks on linnavalitsuse sotsiaalabiosakond ja 5 piirkonnakeskust (Nõlvaku, Karlova-Tamme, Ülejõe, Annelinna ja Tähtvere-Veeriku). Viimastel aastatel on hoolekandes toimunud kiired ja põhjalikud muutused. Munitsipaalasutusi on reorganiseeritud eraõiguslikuks, lepingu alusel pakub teenuseid mittetulundussektor. Peale tabelis loetletud asutuste ostab Tartu linnavalitsus hoolekandeteenust erasektorilt (nt nõustamisteenust MTÜ-lt Tartu Nõustamis- ja Kriisiabikeskus, toidu kojuveo teenust OÜ-lt Creole, eakate hädaabiteenust AS-lt G4S, päevakeskuse teenust Tartu Puuetega Inimeste Kojalt ja MTÜ-lt Kodukotus, isikliku abistaja ja kooliabistaja teenust MTÜ-lt Händikäpp, invatakso teenust OÜ-lt Tartaline, vaimse tervise probleemidega isikute toetamise ja kodutute päevakeskuse teenust MTÜ-lt Iseseisev Elu, vältimatu sotsiaalabi teenust (toidu- ja riideabi) Eesti Evangeelse Luteri Kiriku Tartu Pauluse koguduselt, varjupaigateenust MTÜ-lt Naiste Varjupaik ja Johannes Esto Ühingult).\nPüha Luuka kogudus\nTartu on Eesti usuelu oluline keskus, usuteaduslikku haridust antakse TÜ usuteaduskonnas, Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu (Eesti EKB Liit) Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris ja Tartu Teoloogia Akadeemias. Tartus asuvad Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) Tartu praostkonna ja Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku (EAÕK) Tartu piiskopkonna keskus, seal antakse välja EELK ajalehte Eesti Kirik. Uue kiriku- (koguduse-) hoone on taasiseseisvunud Eesti Vabariigi ajal saanud Uusapostliku Kiriku Eestis (UKE) Tartu kogudus (Veski tänaval), Eesti EKB Liidu Tartu Salemi Baptistikogudus (Kalevi tänaval), Eesti Metodisti Kiriku (EMK) Tartu Püha Luuka kogudus (Vallikraavi tänaval), Tartu Elu Sõna kogudus (Aruküla teel) ja Jehoova Tunnistajate Tartu kogudus (Ihaste teel). Pärast Eesti Rahva Muuseumi hoidlate valmimist (Raadil) sai EAÕK Tartu Pühade Aleksandrite kogudus oma kasutusse Sõbra tänava kiriku, Eesti Spordimuuseumi uue hoone valmimisel vabastas muuseum EELK Pauluse kogudusele Riia tänaval kuuluvad ruumid. Kokku tegutseb Tartus üle veerandsaja usuliste ühenduste registris registreeritud koguduse (EELK Tartu Maarja, Pauluse, Peetri, Soome ja Ülikooli-Jaani kogudus, EAÕK Tartu Jumalaema Uinumise ja Tartu Pühade Aleksandrite kogudus, Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Püha Georgi (Jüri) kogudus, Eesti EKB Liidu Tartu Annelinna kogudus, Tartu Kolgata Baptistikogudus, Tartu 3D kogudus, Tartu Kristlik Risttee kogudus ja Tartu Salemi Baptisti kogudus, Rooma-Katoliku Kiriku Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Kogudus Tartus, Seitsmenda Päeva Adventistide Eesti Liidu Tartu Kogudus, UKE Tartu Kogudus, EMK Tartu Püha Luuka Kogudus, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Tartu Maranata Kogudus, Jehoova Tunnistajate Tartu Kogudus, Tartu Elu Sõna Kogudus, Tartu Vanausuliste Kogudus, Emajõe Maausuliste Koda, taarausuliste kogudus Tarbatu Hiis, Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku Tartu Püha Risti Kogudus, Eesti Karismaatilise Osaduskiriku Tartu Püha Peaingel Miikaeli Kogudus, Tartu Bahá'í Kogudus, Tartu Kesklinna Evangeelne Uue Elu Kogudus, Tartu Kristlik Kogudus „Muutuste Aeg”, Tartu Kristlik Vabakogudus ja Vene Rahvausu Kogudus Eestis). Tartu vanadel kalmistutel on suur kultuurilooline väärtus. Tänapäeval maetakse peamiselt Rahumäe kalmistule ja Haaslava vallas paiknevale Tuigo kalmistule. Kalmistud moodustavad umbes 1% linna territooriumist ja umbes 1/5 aasta läbi hooldatavast linna haljastusest.\nTartu Jaani kiriku 14. sajandist pärinevad terrakotaskulptuurid\nI aastatuhande IV veerandil rajati Toomemäe idaotsale Tartu linnus, selle naabrusse kujunes avaasula. Tartu tõusis esile kui sobiv paik Emajõe ületamiseks ning Lõuna- ja Põhja-Eestit ühendava maismaa- ja veetee ristumise koht. Arvatavasti praeguse Raekoja platsi alale kujunes kaubitsemiskoht ja selle kõrvale jõe äärde sadam. 8.–9. sajandil paiknes asula linnuse vahetus läheduses, hiljem laienes see piki Emajõe ületuskohani (Laia tänava otsas) viivat teed. 10.–11. sajandil sai Tartust Ugandi maakonna tähtsaimaid keskusi. Vene võimuperioodist (1030–61) on arheoloogilisi leide nii Tartu linnusest kui ka asulast. Tartu kui kaubanduskeskuse esiletõusu tõestavad linnast ja selle lähiümbrusest leitud enam kui 20 hõbeaaret, mis sisaldavad 10.–12. sajandist pärinevaid ehteid ja münte (Araabia, Bütsantsi ja Lääne-Euroopa).\nLinnaline asula on Tartu alal olnud 11. sajandist. Keskajal ümbritses Toomemäge ja all-linna linnamüür (algselt pihttara). 13. sajandi I poolel eraldati piiskopilinnus praeguse Tähetorni kohal ringmüüriga. 14. sajandil oli linn ümbritsetud umbes 2 km pikkuse, 9–9,5 m kõrguse ja 1,7–2 m paksuse maakivist müüriga. Kesklinna hooned ja jõepoolne müür olid rajatud parvalusele. Säilinud on müürist ainult katkeid, sest kindlustusi täiendati juba Vene-Liivimaa sõja ajal ja 17. sajandi II veerandist ehitati müüri asemele muldkindlustusi. 1636 ehitati esimesed Vana-Hollandi tüüpi bastionid. Põhjasõja alguseks valmisid Toomemäel Karl IX, Gustav II Adolfi, Karl X Gustavi ja Karl XI bastion, millest osa on tänini Toomemäe lääneküljel ja TÜ botaanikaaias jälgitavad. 1708 suur osa kindlustustest õhiti. 1732 kustutati Tartu kindluste nimekirjast. Keskaja tähtsaimad mälestised on Tartu toomkiriku ja Tartu Jaani kiriku varemed. Ülejäänud keskaegse hoonestuse hävitasid Vene-Liivimaa sõjas Ivan IV vägi (osa linna elanikkonnast saadeti Venemaale sundasumisele) ning seejärel Põhjasõjas Peeter I vägi (osa elanikkonnast küüditati taas Venemaale).\n1775. aasta suures tulekahjus hävis enamik hoonestusest. Seejärel kehtestatud linna ehitusmäärus lubas kesklinna rajada ainult kivihooneid. 18. sajandil ehitati piiskopilinnust ülejäänud Toomemäest eraldavasse vagumusse püssirohukelder (praegu restoran Püssirohukelder). Vanalinna nüüdisilme pärineb peamiselt 18. sajandi lõpust ja 19. sajandi I poolest. Tartu varaklassitsismi eripära loovad kõrged katused, dekoratiivsed võlvid ja baroksete sugemetega kaunistused. 1784 rekonstrueeriti Raekoja plats ja avati liikluseks Kivisild (Johann Zaklowsky; õhiti 1941 ja 1944), 1786 valmis raekoda (Johann Walter). 1802 taasavatud ülikooli peahoone ehitati Maarja kiriku algsele kohale (1803–09, Johann Wilhelm Krause). Lihtsa ja ratsionaalse klassitsismi näited on ka Toomemäel asuvad Vana Anatoomikum (1803–05) ja tähetorn (1808–10, mõlemad J. W. Krause), Toomemäele rajati ka park (J. W. Krause). Ehitati peristüüli tüüpi Kaubahoov (1816–21, Caspar Adam Kranhals; hävis II maailmasõjas) ja Inglisild (1838, Moritz Hermann Jacobi) ning püstitati Michael Barclay de Tolly mälestussammas (1849, Vassili Demut-Malinovski, Apollon Štšedrin).\n19. sajandi II poole uusehitistele andsid üldilme neorenessanss ja neoklassitsism: Uus Anatoomikum (Näituse tänav 2, Reinhold Guleke), ülikooli kirik (Jakobi tänav 1, Karl Rathaus), ülikooli vana kohvik (Ülikooli tänav 20, Otto Mohr); neid täiendas sakraalehitiste neogootika: Neitsi Maarja kirik (Veski tänaval, 1899, Peter Schilling) ja Peetri kirik (Narvamäel, 1884, Viktor Schröter). Eesti kultuuriloos on eriline koht 1902 valminud Eesti Üliõpilaste Seltsi majal (J. Tõnissoni tänav 1, Georg Hellat), mis on esimesi rahvusromantismi stiilinäiteid ja kus sõlmiti Soome-Venemaa rahuleping, ning Vanemuise teatril (1906, Armas Lindgren), mis oli nn valge juugendarhitektuur. Hoonele kavandas Arnold Matteus 1939 teatrisaali juurdeehitise, see oli Baltimaade suurim ja moodsaim lava; vana saal jäi kontserdisaaliks. Teater põles 1944 pommirünnakuis ja lammutati lõplikult 1960. Uus teatrihoone (teatrisaal 1967, kontserdisaal 1970; August Volberg, Peeter Tarvas, Uno Tölpus) on endise teatri asukohas, õnnestunud on nii teatri- kui ka kontserdisaali sisekujundus (Väino Tamm, akustik Helmut Oruvee).\n20. sajandi algul oli valdav juugend- ja heimatarhitektuur: Pauluse kirik (1917, Eliel Saarinen), Saksa teater (1918, Arved Eichhorn; praegu Vanemuise teatri väike maja), korp! Neo-Baltia hoone (Kastani tänav 1, 1902, Rudolf von Engelhardt), korp! Sakala hoone (Veski tänav 69, A. Lindgren, Wivi Lönn), elamu Vanemuise tänav 54 (1912, Fromhold Kangro), villa Kalevi tänav 13 (1913, Viktor Kessler) ning elamu Ülikooli tänav 8 (1912, Robert Pohlmann ja V. Kessler). 1923 planeeriti (Edgar Johan Kuusik) esimese kaasaegse aedlinnaosana Tammelinn, kuhu ehitati palju heimatstiilis villasid (Anatoli Podcekajev, Georg Saar, Nikolai Viller) ja 1930. aastatel ka funktsionalistlikke elamuid (A. Matteus, Nikolai Kusmin). 1930. aastatel hakati hoonestama moodsama planeeringuga Tähtvere linnaosa (1928, A. Matteus), kuhu nn tugihooned projekteerisid A. Matteus ja N. Kusmin. Esimese hoonena valmis 1931 skulptor Anton Starkopfi funktsionalistlik villa (J. Hurda tänav 2, A. Matteus). F. R. Kreutzwaldi tänav 6 ehitati 1936 Soome arhitekti Alvar Aalto projekti järgi puhtaima funktsionalistliku stiili näitena villa Tammekann (2001 Euroopa restaureerimisfondi Europa Nostra auhind). 1930. aastatel valmis hulk avalikke hooneid, mille põhiplaan oli kavandatud funktsionalistlikuna ja fassaad suuremal või vähemal määral uusklassitsistlikuna: pangahoone (Munga tänaval, 1936, A. Matteus, konsultant Karl Burman vanem), koolimaja (Salme tänaval, 1938, A. Matteus), turuhoone (1937) ja veetorn (Õpetaja tänaval, 1939, mõlemad Voldemar Tippel) ning kindlustusseltsi hoone (Raekoja plats 10, N. Kusmin). Art déco ja funktsionalismi õnnestunud näide on korp! Ugala hoone (J. Kuperjanovi tänav 16, 1938, A. Matteus).\nII maailmasõjas hävis suur osa Tartu südalinnast (üle 50% hooneist, Raekoja platsi lõunakülg koos külgnevate kvartalitega kuni Aida tänavani, sh Kaubahoov, Bürgermusse jm, Maarja kirik (Pepleri tänaval), Vanemuise teatri- ja kontserdihoone, Jaani kirik jpm), samuti Eesti Rahva Muuseumi hoone (Raadil). Pärast sõda rajati hävinud hoonestuse kohale haljasalad. Vanalinna ilmet aitasid taastada Raekoja platsi äärde ehitatud uusklassitsistliku kujundusega elamud, mille alumisel korrusel paiknevad ärid (A. Matteus, Ines Jaagus). 1982 valmis Tartu Ülikooli Raamatukogu (Kalju Valdre, Mart Kalling, Ülo Sirp), 1983 taastati toomkiriku varemeisse J. W. Krause projekti järgi ehitatud raamatukogu klassitsistlik sisekujundus ja paigutati sinna ülikooli ajaloo muuseum. Uuema aja ehitistest on märkimisväärsed Eesti Maaülikooli metsanduse õppehoone (1983, Valve Pormeister), psühhoneuroloogiakliinik (1987) ja Maarjamõisa polikliinik (1988, mõlemad Roman Smuškin), Tähtvere uus laululava (1994, arhitektid Jüri Siim ja R. Smuškin, ehitusteadlased Valdek Kulbach ja Helmut Oruvee), Swedbanki kontor (Ülikooli tänav 8, 1996, Kullervo Kliimand), TÜ filosoofiateaduskonna õppehoone (Lossi tänav 3, 1997, Andres Tambek), Narva maantee 3 äri- ja büroohoone (1998, Martti Preem), Emajõe ärikeskus (1998, Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus), Fortuuna tänav 1 elamu (1998, Anu Kulbach), TÜ Biomeedikum (Ravila tänav 19, 1999, Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus, arhitekt Kristina Renter), Küüni tänav 5b ärihoone (2001, Andres Lunge) ja TÜ Raatuse tänav 22 ühiselamu (2002, Andres Siim, Kristel Ausing). Rekonstrueeritud on Hugo Treffneri Gümnaasium (A. Lunge, Taisi Kadarik) ning Riia tänav 4 asunud teenindusmaja on ümber ehitatud ärihooneks-hotelliks (Vilen Künnapu, Ain Padrik). Õnnestunud linnaehituslik lahendus on Ihaste aedlinnaosa asukohavalik (Malle Meelak, Mart Port).\nMälestusmärke: Karl Ernst von Baeri (1886, Aleksandr Opekušin), Friedrich Robert Faehlmanni (1930, Voldemar Mellik), Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1952, Johannes Hirv, Martin Saks), Kristjan Jaak Petersoni (1982), Jakob Hurda (1994, mõlemad Jaak Soans), Hugo Treffneri (1997) ja Jaan Tõnissoni mälestussammas (2000, mõlemad Mati Karmin) ning „Kalevipoeg” (1933, Amandus Adamson, ja 2003, Ekke Väli).\nJakob Hurda mälestusmärk\nKarl Ernst von Baeri mälestusmärk Toomemäel\n1030 vallutas Tartu linnuse Kiievi suurvürst Jaroslav Tark, kes rajas sinna kindluse ja nimetas selle Jurjeviks. See on Tartu esmamaining kirjalikes allikates (vene leetopissides). Eestlased vallutasid linnuse tagasi 1061. Eestlaste muistse vabadusvõitluse ajal vallutasid 1224 Tartu sakslased. Samal aastal määras Lihula piiskop Hermann I Tartu piiskopkonna uueks keskuseks. Toomemäele hakati ehitama piiskopi kivilinnust, mida 1234 on mainitud kindlusena (Castrum de Tarbate). 1262 on Tartut esimest korda mainitud linnana. 13. sajandi lõpust kuulus Tartu Hansa Liitu ning vahendas lääne ja ida kaubandust. Arenes ka käsitöö. Tekkisid gildid ja tsunftid. Linna valitses Riia õiguse alusel raad. Piiskopi suhted linnakodanikega teravnesid, sisevastuolud kulmineerusid reformatsioonis: 1525 algasid Melchior Hofmanni jmt jutluste mõjul Tartus rahutused ning katoliku kirikutes ja kloostrites pildirüüsted. Asutati luterlik rahvakirik. Vene-Liivimaa sõja alguses (1558) vallutas Tartu Vene vägi. Jam Zapolski vaherahu (1582) põhjal läks linn Poola valdusse ja muudeti presidentkonna keskuseks. 1583 asutati maa rekatoliseerimiseks Tartu jesuiitide residents (aastast 1585 kolleegium). 1600–03 kuulus linn Rootsile, 1603–25 taas Poolale, aastast 1625 pikemat aega Rootsile. 1630 asutati õuekohus, 1631 gümnaasium ja trükikoda, 1632 Tartu ülikool – tollal Academia Gustaviana. Majanduselu seevastu kiratses. Vene-Rootsi sõjas alistus Tartu oktoobris 1656 venelastele ja jäi nende võimu alla Kärde rahuni 1661. Põhjasõjas vallutas Vene vägi linna 1704 (Tartu piiramine 1704). Kartes rootslaste taastulekut, küüditati 1708. aasta veebruaris sakslastest linnakodanikud Venemaale ning sama aasta juulis purustati linna hooned ja kaitserajatised. 18. sajandil laastasid Tartut tulekahjud (1755, 1763, 1775, viimases hävis 2/3 linnast). Linna areng kiirenes uuesti pärast ülikooli taasavamist 1802. 1848 asutati Tartu veterinaariakool (aastast 1873 Veterinaaria Instituut). 1860. aastail sai Tartust eesti rahvusliku liikumise kolle: 1864 hakkas Johann Voldemar Jannsen välja andma ajalehte Eesti Postimees, 1865 asutati Vanemuise selts, 1869 peeti Eesti I üldlaulupidu, 1870 asutati Eesti Üliõpilaste Selts ja Eesti Põllumeeste Selts, 1872–93 tegutses Tartus Eesti Kirjameeste Selts, 1883 asutati Treffneri gümnaasium. 1885 alanud venestuspoliitika avaldus ka selles, et kõigis linnakoolides ja 1889–93 ka ülikoolis kehtestati õppekeeleks vene keel (ülikool oli olnud saksakeelne), nii nõrgestati ühtlasi rahvuslikku liikumist. See elavnes uuesti 19. sajandi lõpus Jaan Tõnissoni ja Postimehe mõjul. 1905. aasta revolutsiooni ajal oli Tartus oktoobris 1905 üldstreik, 27.–29. novembril toimus üle-eestiline rahvaasemike kongress ja aulakoosolek. 1907 asutati Eesti Kirjanduse Selts, 1908 Tartu eraülikool ja 1909 Eesti Rahva Muuseum. 1917, pärast Veebruarirevolutsiooni läks Tartu linnavalitsuses võim baltisakslastelt eestlaste kätte. Tekkis enamlaste Tartu Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu, mis 1917. aasta oktoobripöörde ajal tuli linnas võimule. 24. II 1918 hõivas Tartu Saksa okupatsioonivägi ja Nõukogude võim kukutati. Novembris 1918 kehtestati Eesti Ajutise Valitsuse võim, 20. XII 1918 – 14. I 1919 oli võimul Eesti Töörahva Kommuun, Vabadussõjas vabastas Eesti vägi linna 14. I 1919. Sama aasta lõpus algasid Tartus Eesti ja Nõukogude Venemaa rahuläbirääkimised ning 2. II 1920 sõlmiti Tartu rahu, millega Venemaa tunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust. 14. X 1920 sõlmiti Tartus ka Soome ja Vene rahuleping. Eesti iseseisvudes jäi Tartu riigi teadus- ja kultuurikeskuseks. Tartu ülikool reorganiseeriti rahvusülikooliks. Asutati kõrgem kunstikool Pallas. 1935–39 oli Tartu peamisi demokraatliku opositsiooni koldeid, kus avaldus Konstantin Pätsi autoritaarsusse kaldumise vastane hoiak. 1940. aasta juunipöördega kehtestati Nõukogude kord. Vabaturumajandus asendati sotsialistliku plaanimajandusega, ühiskonnaelu sovetiseeriti, algasid poliitilised repressioonid (sh 14. VI 1941 küüditamine). 10. VII 1941 hõivas Tartu lõunaosa Saksa vägi, Punaarmee taandumise eel pani Nõukogude okupatsioonivõim linna vanglas 9. VII 1941 toime Tartu veretöö. Emajõgi püsis rindejoonena kaks nädalat, puhkesid suured tulekahjud. Saksa okupatsiooni ajal mõrvati Tartu tankitõrjekraavides mitu tuhat inimest. 27. I 1943 ja 7. III 1944 pommitas linna Nõukogude lennuvägi. Punaarmee vallutas Tartu 25. VIII 1944. Samaaegselt majanduse ja kultuurielu edendamisega algasid 1945 Saksa okupatsioonivõimudega koos töötanute ja nn kodanlike natsionalistide vastased repressioonid. Nõukogude armee laiendas Tartus (Raadil) asunud sõjaväelennuvälja, 1990. aastate alguseni oli Tartu välismaalastele ööbimiseks suletud linn. Ülikoolist eraldus 1951 Eesti Põllumajanduse Akadeemia, mitme ülikooliasutuse alusel moodustati Tartus asuvad Teaduste Akadeemia instituudid. 1950. aastail eelisarendati tööstust ja selle tõukel elamuehitust. Eesti taasiseseisvumise ajal oli Tartu nn fosforiidisõja ja muinsuskaitseliikumise, seejärel Rahvarinde ja kodanike komiteede liikumise tugikohti. 1990. aastatel algasid demokratiseerimine, desovetiseerimine ja tööstusettevõtete ümberkorraldamine.\nEesti Üliõpilaste Seltsi hoone Tartus\nVanemuine (umbes 1916)\nTartu linna aukodanikud ja Tartu Suurtähe kavalerid\nTartu linna aukodanik: Voldemar Vaga 1993, Viktor Masing 1999\nTartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler: Ilmar Kullam 1996, Harald Keres 1996, Aleksander Elango 1999, Juhan Peegel 1999, Rein Kirsipuu 2000, Sulev Vahtre 2000, Richard Villems 2000, Helend Peep 2001, Tullio Ilomets 2001, Valve Saarma 2001, Hando Runnel 2002, Uno Uiga 2002, Karl Kull 2003, Erast Parmasto 2003, Jaan Kaplinski 2003, Jaan Einasto 2004, Alo Ritsing 2004, Ain-Elmar Kaasik 2004, Udo Tiirmaa 2005, Aadu Regi 2005, Endel Laas 2005, Lembit Eelmäe 2006, Hans-Voldemar Trass 2006, Helju Vals 2006, Atko-Meeme Viru 2007, Erich Kõlar 2007, Mati Karelson 2008, Vaike Uibopuu 2008, Lembit Allikmets 2008, Jüri Kärner 2009, Martin Kutman 2009, Arnold Rüütel 2009, Madis Kõiv 2010, Henn Käämbre 2010, Enn Tarto 2011, Marika Mikelsaar 2011, Tiiu Sild 2012, Lehte Hainsalu 2012, Ants Peetsalu 2012, Ülo Kaasik 2013, Ene Mihkelson 2013, Mart Ustav 2013, Peeter Saari 2014, Ain Kaalep 2014, Nora Kutti 2014\nTartu sõprus- ja partnerlinnad\nTampere, Uppsala, Lüneburg, Pihkva, Ferrara, Salisbury, Turu, Hämeenlinna, Baerum, Frederiksberg, Hafnarfjörður, Veszprem, Kaunas, Deventer, Zutphen, Riia\nAígina, Peterburi, Siena, Ningbo, Gaziantep\nTartu. Tartu, 1927\nA. Raendi. Tartu ajaloo- ja kultuurimälestised. Tallinn, 1980\nTartu ajalugu. Tallinn, 1980\nTartu, baltisakslased ja Saksamaa. Artiklite kogumik. Tartu, 1998\nH. Palamets. Lugusid toonasest Tartust. Tartu, 2003\n1000 tartlast läbi aegade. Koostanud L. ja U. Ainsoo. Tartu, 2003\nM. Salupere. Tuhandeaastane Tartu: Nooruse ja heade mõtete linn. Tartu, 2004\nKategooriad: Eesti linnad | Tartu | Tartumaa omavalitsused


Jannofree ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/Jannofree\nvaadatud: 4369 feim: 66490.19 aktiivsus: 9\nviimati külastas:\t 05.07.2018 - 11:08\nregistreerus saidil\t 29.12.2005 - 20:29\nasukoht lähemalt Narva mnt.\ndnb league 4\t, heategu\t, kiirus 602\t, kiisud 88\t, kiusamine 76\t, kõrgus 24\t, mjau 3\t, pai 8\t, sms 22\t, sõbrad 4123\t, sõprus 163\t, suvi 3997\nMis seal ikka, kes ütles et elu peab lihtne olema...\nAga mina igatsen oma suuremat vennat. Sest ta on oma ainukese pisikese õe unarusse jätnud. Kuid, muidugi on ta mul omamoodi tuulepea. Üks vanematest vendadest !\npisitytar12 01.06.2009 - 20:13\nMinu vaffa õde natuke isepäine aga olen isegi puberteedi üle elanud :) Paremat ei oskaks soovida :)\npisitytar12 15.01.2006 - 22:43\nkes on Jannofree?\ntagasiside kasutajaga Jannofree


Valitsuse 4.10.2018 istungi kommenteeritud päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 4.10.2018 istungi kommenteeritud päevako...\n3. oktoober 2018 - 16:16\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Esialgse kava kohaselt osalevad kell 12 algaval pressikonverentsil peaminister Jüri Ratas, keskkonnaminister Siim Kiisler, kultuuriminister Indrek Saar, rahandusminister Toomas Tõniste ning välisminister Sven Mikser.\n1. Muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu\nKultuuriminister Indrek Saar teeb valitsusele ettepaneku muuta seaduses rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju hüvitamise põhimõtteid, et viia Eesti riikliku kahjuhüvitise tagamise regulatsioon vastavusse rahvusvaheliselt aktsepteeritud praktikaga, tõsta Eesti näitusekorraldajate usaldusväärsust rahvusvahelises suhtluses ning hõlbustada rahvusvaheliste näituste korraldamist.\nEelnõuga soovitakse kehtestada tingimused, millisel juhul kaetakse kahjuhüvitisega üksnes osa näituse koosseisust, väärtusest. Sellisteks tingimusteks on näituse kultuurilooline olulisus, tagatava kahjuhüvitise kõrge hind või kindlustuslepingu või välisriigi samaväärse garantii olemasolu. Lisaks nähakse ette, et kui tagamata kahjuhüvitise osa ei ole kaetud välisriigi samaväärse õiguse kohaselt antava garantiiga, tuleb sõlmida kindlustusleping.\nEelnõuga kavandatavad muudatused jõustuvad 1. jaanuaril 2019.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/755e7a8b-2835-4e85-8ed7-a...\n2. Põllumajandusloomade aretuse seaduse eelnõu\nPõllumajandusloomade aretuse seaduse eesmärk on rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust nr 2016/1012 „Tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta”. Samuti muudetakse EL-i määrust nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ.\nEelnõuga kehtestatakse aretuse tegevusloa taotlemise menetlus, tegevusloa kontrolliese ja aretusprogrammi heakskiitmise kord, loomade tõuraamatusse ja aretusregistrisse kandmise erandite rakendamise tingimused ning aretuse üle järelevalve teostamise sätted. Lisaks määratletakse seaduses pädev asutus tõuaretuse määruse tähenduses, milleks on Veterinaar- ja Toiduamet.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/8494bc1b-420f-460d-b55f-3...\n3. Investeerimisfondide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nEelnõu eesmärgiks on suurendada II samba pensionifondide tootlikkust, vähendades kohustuslike pensionifondide tasusid ja laiendada pensionifondide investeerimisvõimalusi. Lisaks võetakse Eesti õigusesse üle tööandja pensionifondi puudutav EL-i direktiiv 2016/2341.\nKehtivas õiguses sätestatud II samba pensionifondide valitsemistasu piirmäär langeb praeguselt 2% 1,2%-le pensionifondi vara väärtusest. Konservatiivse pensionifondi valitsemistasu, mis on praegu 1,2%, ei muudeta. Muudatuse tulemusel võib prognoosida, et 2019. aastal langeb valitsemistasu 0,96%-lt 0,62%-le.\nEelnõu kohaselt võib heade investeerimistulemuste korral võtta valitsemistasu ühe osana edukustasu. Selleks peab pensionifondi tootlus ületama sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa kasvu. Edukustasu ei ole lubatud võtta konservatiivse pensionifondi valitsemiselt. Edukustasu saab võtta 2020. aastal 2019. aasta investeerimistulemuste eest.\nEelnõu kohaselt vähendatakse pensionifondide investeerimispiiranguid. Seni võis kohustusliku pensionifondi vara investeerida aktsiatesse kuni 50% ulatuses ja koos aktsiafondidesse investeerimisega kuni 75% ulatuses pensionifondi vara väärtusest. Eelnõu kohaselt need piirangud kaovad ja edaspidi on lubatud 100% aktsiatesse investeerivad fondid. Konservatiivse pensionifondi kontseptsioon säilib, kuid eelnõu kohaselt lubatakse neil investeerida kuni 10% ulatuses aktsiatesse. Kehtiva õiguse kohaselt need fondid aktsiatesse investeerida ei tohi.\nLisaks lubatakse II samba pensionifondidel teha suuremas mahus kinnisvarainvesteeringuid, mis võiks toetada ka Eestisse investeerimist. Eelnõu kohaselt võib ühte kinnisasja senise 5% asemel investeerida 10% pensionifondi varast. Lisaks kaob ära piirang, mis lubas investeerida kinnisasjadesse kuni 10% pensionifondi varast.\nEelnõu kohaselt võetakse üle EL direktiiv tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta. Direktiiv muudab tööandja pensionifondidele kohaldatavaid juhtimisnõudeid ja pensionikogujate teavitamist.\nPensionikogujate teavitamiseks kehtestatakse kohustuslik pensioniteatis. Pensioniteatis annab infot selle kohta, kui palju on tööandja pensioniskeemi raha kogutud ja kui palju on sellest skeemist töötajal pensionini veel oodata. Ühtegi sellist fondi, mida direktiiv käsitleb, Eestis ei ole ning seega muudatustel praktiline mõju puudub. Tööandja sissemakseid III sambasse direktiivi ülevõtmine ei puuduta.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/15ef049e-af3b-4536-a86c-b...\n4. Välisteenistuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nVälisminister Sven Mikser teeb valitsusele ettepaneku ajakohastada välisteenistuse seadust.\nPraegune välisteenistuse seadus on vastu võetud 2007, viimane muudatus töötati välja 2016. aastal.\nVälisministeeriumi soov on see, et välisteenistuse seadus käiks ajaga kaasas ning arvestaks tingimustega, milles välisteenistujad ja diplomaadid igapäevaselt töötavad. Kogu süsteemi muutub välisteenistujate jaoks lihtsamaks ja selgemaks, vähendatakse oluliselt bürokraatiat ja halduskoormust.\nVälisteenistuse seaduse ajakohastamine muudab kogu välisteenistuse süsteemi tõhusamaks. Keskseks eesmärk on jätkuvalt liikuda välisteenistuse tugevdamise suunal.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/3c68a559-ce3b-49f9-9f72-8...\n5. Maastikukaitsealade kaitse-eeskirjad\n1) Kasti maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nEelnõuga soovitakse täpsustada olemasoleva Kasti maastikukaitseala kaitse-eesmärke ning laiendada kaitstavat ala kõrval asuva Kasti lahe hoiuala arvelt. Samuti korrigeeritakse kaitseala piiri. Kaitseala asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasti, Muratsi ja Tirbi külas.\nMuudatus on vajalik, et tagada rannikuelupaiga tüüpide ja kaitstavate liikide kaitse ning rändel peatuvate linnuliikide seisund. Moodustatav kaitseala hõlmab osaliselt Natura 2000 võrgustikku kuuluvat Kasti lahe loodus- ja linnuala. Kaitseala eesmärk on kaitsta pärandkultuur maastikku, rändel peatuvate linnuliikide elupaiku ja elustiku mitmekesisust, kaitsealuseid elupaigatüüpe ning kaitsealuseid liike ja nende elupaiku. Kaitseala on tsoneeritud kogu ulatuses ühte piiranguvööndisse.\nPlaneeritava kaitseala pindala on 500 ha, see suureneb 306,8 ha võrra Kasti lahe hoiuala arvelt. Maismaa pindalast moodustava eramaa ligikaudu 111 ha, riigimaa ligikaudu 47,7 ha ja jätkuvalt riigi omandis olev maa umbes 48,1 ha. Uusi, seni kaitse all mitte olevaid alasid kaitsealaga ei liideta, kuid välispiiri aluskaartidega vastavusse viimise tagajärjel suureneb kaitstava ala pindala 0,3 ha ulatuses.\nUue eeskirjaga lubatakse alal kalapüük ja ujuvvahendiga sõitmine. Samuti ei keelata enam lageraieid, kuna metsaelupaigad kaitse-eesmärgiks ei ole ning metsa on alal vähe (ca 67,33 ha). Sellest enamus on kadastikud ja puiskarjamaad, mistõttu on puude raie põhjendatud ka pool-looduslike koosluste taastamise eesmärgil. Võrreldes varasemaga laieneb linnujahi keeld ka kaitsealaga liidetavale hoiuala osale. Edaspidi lubatakse kaitseala valitseja nõusolekul ka roo varumist.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/cc583fc8-a25c-4669-9129-3...\n2) Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku muuta olemasoleva maastikukaitseala kaitse-eesmärke ja kaitsekorda.\nMuudatuse eesmärk on tagada Natura 2000 loodusala eesmärgiks olevate elupaigatüüpide ja merikotka elupaiga kaitse. Kaitseala asub Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli ja Aksi saarel Idaotsa külas.\nKaitseala pindala on 130 ha, sellest on eramaad 98,2 ha, jätkuvalt riigi omandis olevat maad 30 ha, riigimaad 1,8 ha ja munitsipaalmaad 0,01 ha. Sihtkaitsevööndi pindala ei suurene. Kaitseala pindala väheneb piiride korrigeerimise tulemusena 4,8 ha võrra. Kaitsealal on üks sihtkaitsevöönd ja üks piiranguvöönd.\nKaitse-eeskirja muudatusega lisandub piirang jahipidamisele. 15. veebruarist 31. juulini ei ole jahipidamine Aksi saarel lubatud. Piiranguvööndis on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ette valmistamata ja tähistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine ette valmistamata kohas on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul. Varem oli selleks piirarvuks 20 inimest.\nMuudeti ka uuendusraie tingimusi, mis tähendab, et piiranguvööndis on elupaigatüübil metsastunud luidetel uuendusraie keelatud.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/5d2f61a2-6311-4b6d-99e7-8...\n3) Kallukse maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku täpsustada olemasoleva Kallukse maastikukaitseala kaitse-eesmärke, kaitsekorda ja välispiiri. Praegu kehtib alal 1998. aastal kinnitatud kaitse-eeskiri. Kaitseala asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kallukse, Sootaguse ja Undla külas.\nKaitseala kaitse-eesmärk on Kallukse mägede, loodus- ja pärandkultuurmaastiku, elustiku mitmekesisuse, sürjametsade, kaitsealuste liikide ning Linda-Neitsi ehk Lodikivi kaitse. Kaitseala on tsoneeritud kogu ulatuses ühte piiranguvööndisse. Kallukse maastikukaitseala välispiir ja pindala jääb võrreldes 1998. aastal kehtestatud kaitse-eeskirjaga praktiliselt samaks, pindala väheneb arvutuslikult tehnilise korrigeerimise tõttu 0,9 ha. Uus pindala on varasema 232,5 ha asemel 231,6 ha.\nSuurematest muudatustest lubatakse eelnõuga kaitseala valitseja nõusolekul lageraie hall-lepikutes ning turberaie langi pindalaga kuni viis hektarit. Võrreldes varasemaga muudetakse ehituspiiranguid – varasemalt oli uute ehitiste püstitamine kaitseala valitseja nõusolekul lubatud. Eelnõu järgi aga on kaitseala valitseja nõusolekul lubatud rajatiste püstitamine ning uute hoonete püstitamine üksnes olemasolevale õuemaale ja endistesse taluõue kohtadesse.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/d303eaa1-0289-4ff4-ad0d-6...\n4) Keretü maastikukaitseala kaitse-eeskiri\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku moodustada Keretü looduskaitseala ja kehtestada kaitseala kaitse-eeskiri. Kaitseala territoorium on osaliselt juba praegu kaitse all Keretü metsise, Tsirgupalu merikotka, Kerretu soo merikotka ja Nursipalu must-toonekure püsielupaikadena. Olemasolevad püsielupaigad liidetakse ja kaitseala koosseisu arvatakse Kerretu raba koos seda ümbritseva metsaga.\nKaitseala asub Võru maakonnas Rõuge vallas Lükka ja Tsirgupalu külas ning Võru vallas Hänike ja Mustassaare külas. Keretü looduskaitseala asub peaaegu tervikuna Nursipalu harjutusväljal. Tegemist on harjutusvälja osaga, kus pole aktiivset kasutust planeeritud ning seega ei välista kaitseala harjutusvälja eesmärgipärast kasutamist.\nKeretü looduskaitseala planeeritav pindala on 1060,6 ha, millest riigimaad on 1048,3 ha, eramaad 9,8 ha ja munitsipaalmaad 2,5 ha. Võrreldes kehtiva kaitsekorraga, kus püsielupaikadena on kaitse all 365,5 ha, laieneb kaitstava ala pindala 695,1 ha, sihtkaitsevöönditesse lisandub 677,8 ha ja piiranguvööndisse 17,3 ha. Uut eramaad lisandub kaitsealale 4,9 ha, millest 0,6 ha läheb sihtkaitsevööndisse ja 4,3 ha piiranguvööndisse. Sihtkaitsevöönditesse jääb kokku 832,2 ha ja piiranguvööndisse 228,4 ha.\nInimestel on lubatud alal viibida. Must-toonekure, merikotka ja metsise häirimatuks pesitsemiseks kehtestatakse ajalised liikumispiirangud.\nKuna Keretü looduskaitseala paikneb Nursipalu harjutusväljaku territooriumil, mis on ettevalmistatud seal õppuste läbiviimiseks, siis sõjaliste õppuste korraldamisel käsitletakse ala ettevalmistatud kohana ja neid tegevusi piiranguvööndis ei piirata. Teiste sündmuste puhul on ette valmistamata kohas lubatud kuni 300 inimesega ürituse korraldamine. Rohkema rahva arvuga sündmuste korraldamisel tuleb selleks küsida valitseja nõusolekut. Sihtkaitsevööndis on selleks piiriks 200 inimesega üritus.\nPiirangud metsaraietele lähtuvad metsise elupaiga kaitse vajadusest. Kaitseala valitseja nõusolekul lubatakse Keretü piiranguvööndis aegjärkne raie ja häilraie kuni 2 ha suuruse langina. Lubatud on lageraie 1 ha suuruse langina, välja arvatud männikutes. Lageraiele on seatud lisapiirangud elupaiga ja elustiku mitmekesisuse säilitamiseks.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/c1a3fb4d-8adb-43b1-9b41-1...\n6. Saare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piirid\nEelnõu kohaselt soovitakse kinnitada Saare maakonda jääva kaheksa pargi, ühe dendraariumi ja kahe puistu piirid. Piiride muutmise on tinginud vajadus rakendada kaitse-eeskirja kohast kaitsekorda pargialadel tervikuna, võttes arvesse säilinud pargiarhitektuuri elemente ja põlispuid ning looduslikke tingimusi selliselt, et kogu ajalooliselt kujunenud planeering ja väärtuslik puistu oleks kaitsealuse pargi koosseisus.\nKuna Kudjape tammik kuulub Kudjape loodusalasse, siis lisatakse Kudjape tammiku kaitse-eesmärkide hulka elupaigatüüpide puisniidud ja vanade laialehiste metsade kaitse.\nPiirimuudatused on enamjaolt seotud piiride põhikaardi ja katastripiiridega vastavusse viimisega. Kokku väheneb 11 looduskaitsealuse objekti pindala 9 ha võrra.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/b4b02adf-8941-41f3-ba36-7...\n7. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007 määruse nr 154 "Hoiualade kaitse alla võtmine Pärnu maakonnas" muutmine\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku muuta määrust ning korrigeerida olukord, kus alal kehtib topeltkaitse - hoiuala ja vana kaitsekorra ala.\nMäärusega soovitakse tunnistada kehtetuks vana kaitsekorraga ala. Olemasolevat hoiuala laiendatakse mere arvelt ja vähendatakse vähem väärtuslike metsade arvelt ning muudetakse kaitse-eesmärke. Olemasoleva hoiuala kaitse-eesmärkidele rannaniitudele ja rannikulõugastele lisatakse aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude ning puiskarjamaade elupaigatüüp. Hoiuala piiride korrigeerimine tagab väärtuslike elupaikade kaitse ning võimaldab kogu kooslust sobivalt majandada.\nHoiuala paikneb Pärnu maakonnas Häädemeeste külas ning on kaitse all olnud alates 1991. aastast. Pärast hoiuala välispiiri korrigeerimist on hoiuala pindala 64,8 ha, millest 47,3 ha on eraomand ja 17,5 ha on jätkuvalt riigiomandis olev maa. Olemasoleva hoiuala pindala on 60,7 ha ja vana kaitsekorraga Metsapoole botaanilis-zooloogilise kaitseala pindala on 65,2 ha. Hoiuala piiri korrigeerimisel jäetakse välja ligikaudu 12,4 ha eramaid, kuid samas liidetakse hoiualaga 16,5 ha (valdavalt mereala), millest umbes 2 ha on eramaa ja ülejäänud jätkuvalt riigiomandis olev maa.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/f21529d3-41a8-41a4-b728-e...\n8. Vabariigi Valitsuse 8. septembri 2005 määruse nr 234 "Hoiualade kaitse alla võtmine Järva maakonnas" muutmine\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku muuta Jalgsema, Määru ja Tudre hoiuala kaitse-eesmärke. Määrusest jäetakse välja elupaigatüübid, mida alal ei leidu ja lisatakse need, mis vajavad kaitset. Pärnu jõe hoiualaga liidetakse Pärnu jõe saare looduskaitsealana kaitse all olev Pärnu jõe saar ja korrigeeritakse alade piire.\nLisaks korrigeeritakse vastavalt põhikaardile kõigi seitsme Järva maakonnas asuva hoiuala piire. Hoiualade kogupindala on pärast Pärnu jõe saare Pärnu jõe hoiualaga liitmist ja hoiualade piiride korrigeerimist 290,7 ha, sealhulgas on eramaid 103,2 ha, riigimaid 118,2 ha, munitsipaalmaid 6,1 ha ja jätkuvalt riigi omandis olevaid maid 63,2 ha. Pärnu jõe hoiualaga liidetava Pärnu jõe saare pindala on 1,9 ha ja see asub riigimaal. Hoiualade praegu kehtiv pindala on 294,4 ha. Hoiualade pindala väheneb summaarselt 3,7 ha.\nHoiualad asuvad Järva maakonnas Järva ja Türi vallas ning Paide linnas.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/79996c2c-7602-4e4c-a7a5-2...\n9. Viljandi maakonna parkide ja puistute kaitse alt väljaarvamine\nEelnõuga soovitakse arvata Viljandi maakonnas Mulgi ja Viljandi vallas kaitse alt välja seitse parki ja puistut, millest viis on hävinud ja kaotanud oma loodusväärtuse ning kaks on kohalik omavalitsus soovinud võtta kohaliku kaitse alla.\nRiikliku kaitse alt arvatakse välja Halliste dendropark, Halliste kirikupark, Aindu põlispuude grupp, Kivistiku metsapark, Pärsti park, Raudsepa dendropark ning Tusti metsapark. Neil parkidel ja puistutel ei ole ekspertide hinnangul säilinud looduskaitseseadusest ning kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskirjast tulenevat üleriigilist looduskaitselist väärtust. Pärsti mõisapargi ja Tusti metsapargi puhul on Viljandi vallavalitsus välja toonud, et need on kavas võtta üldplaneeringuga kohaliku kaitse alla.\nKaitse alt välja arvatavate parkide ja puistute kogupindala on 31,1 ha, sellest 7,7 ha on eraomandis, 15,1 ha riigiomandis, 5,3 ha munitsipaalomandis ja 3 ha jätkuvalt riigi omandis.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/1844c3f7-de3a-45aa-bfc8-6...\n10. Nõusolek Keskkonnaministeeriumile riigivara hoonestusõigusega koormamiseks (Tartu ja Luunja vallas viis kinnistut päikesepargi rajamiseks)\nKeskkonnaminister Siim Kiisler soovib valitsuselt nõusolekut Tartu maakonnas Tartu ja Luunja vallas asuva viie kinnistu hoonestusõigusega koormamiseks 40 aastaks enampakkumise teel.\nDetailplaneeringus on alale kavandatud päikeseenergia tootmispark, mille võimsus on ca 50-60 MV. Planeeringualale hooneid ei kavandata, lubatud on vaid elektrienergia tootmise ja jaotamise ehitiste (päikesepaneelid, alajaam, inverterid) püstitamine. Päikeseelektrijaam koosneb ligikaudu 190 000 päikesepaneelist.\n11. Nõusolek Keskkonnaministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Lüganuse vallale (Maidla-Aidu-Liiva kergliiklustee L2,L10 ja L12 kinnistud)\nKeskkonnaminister Siim Kiisler soovib valitsuselt nõusolekut Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Maidla külas asuvate Maidla-Aidu-Liiva kergliiklustee L2, L10 ja L12 kinnistute otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Lüganuse vallale kergliiklustee rajamiseks.\n12. Vabariigi Valitsuse 8. aprilli 2016. a korralduse nr 119 „Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liikmete nimetamine“ muutmine\nKeskkonnaminister Siim Kiisler teeb valitsusele ettepaneku nimetada Andres Talijärve asemel keskkonnaministeeriumi esindajana Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liikmeks Marku Lamp.\n13. Eesti kodakondsuse andmine (10 isikut)\nSiseminister teeb valitsusele ettepaneku anda Eesti kodakondsus kümnele isikule, kuna nad on täitnud kodakondsuse seaduses ettenähtud kodakondsuse saamise tingimused ning nende suhtes puuduvad seaduses sätestatud alused Eesti kodakondsuse andmisest keeldumiseks.\n14. Eesti kodakondsuse taastamine (2 isikut)\nSiseminister Andres Anvelt teeb valitsusele ettepaneku taastada kodakondsus kahele isikule, kes on selle kaotanud alaealisena.\n1) Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (P.V.)\n2) Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (I.S)\n3) Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (D.A)\n4) Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (V.A)\n5) Eesti kodakondsuse andmisest keeldumine (D.P)\n1) Eesti kodakondsusest vabastamine (11 isikut)\nSiseminister Andres Anvelt teeb valitsusele ettepaneku vabastada 11 isikut nende enda soovil Eesti kodakondsusest.\n2) Eesti kodakondsusest vabastamine (20 isikut)\nSiseminister Andres Anvelt teeb valitsusele ettepaneku vabastada Eesti kodakondsusest 20 isikut seoses nende elukohajärgse riigi kodakondsuse saamisega.\n18. Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu eelnõu heakskiitmine ja volituse andmine\nVälisminister Sven Mikser teeb ettepaneku heaks kiita Euroopa Liidu (EL) ja selle liikmesriikide ning Singapuri Vabariigi vaheline investeeringute kaitse leping. Samuti soovitakse volitada Eesti Vabariigi erakorralist ja täievolilist suursaadikut, alalist esindajat Euroopa Liidu juures kirjutama Eesti Vabariigi nimel lepingule alla.\nELi ja Singapuri vahelise investeeringute kaitse lepingu eesmärk on parandada investeerimiskliimat ELi ja Singapuri vahel. Leping toob kasu Eesti ja ELi investoritele, kuna tagab investeeringute kaitse.\nLeping kirjutatakse alla 18.-19. oktoobril 2018 Aasia-Euroopa tippkohtumisel. Leping sõlmitakse ja see jõustub pärast seda kui Euroopa Parlament on oma nõusoleku andnud ja kõik liikmesriigid on selle oma asjakohaste riigisiseste menetluste kohaselt ratifitseerinud.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/f54261dc-ebca-49ff-bffe-9...\n19. Isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni muutmise protokolli eelnõu heakskiitmine ja volituse andmine\nProtokolliga muudetakse olulises ulatuses Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni. Konventsioon oli ka üks peamisi tõukejõude Euroopa Liidu (EL) õiguse arendamiseks andmekaitse valdkonnas.\nKonventsiooni eesmärk on kaitsta eraelu puutumatust ning see kohustab lepinguosalisi sätestama riigisiseses õiguses asjakohased meetmed, et tagada inimeste õiguste kaitse isikuandmete töötlemisel. Eraelu kaitset tunnustatakse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8. Õigust privaatsusele ja andmekaitsele rõhutatakse ka EL-i põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 ning EL-i toimimise lepingu artiklis 16.\nKonventsioon avati allakirjutamiseks 1981. Tehnoloogia areng ja informatsiooni üleilmastumine loob uusi ülesandeid isikuandmete kaitse valdkonnas, mistõttu vajab ka konventsioon uuendamist. Konventsiooni nüüdisajastamine on tingitud privaatsusega seonduvatest tänapäevastest probleemidest, mis tulenevad uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtmisest, ning selle eesmärk on konventsiooni tõhus rakendamine.\nProtokolliga kehtestatakse tugev ja paindlik mitmepoolne õiguslik raamistik, et hõlbustada andmete liikumist üle piiri, kuid tagada samal ajal tõhus isikuandmete kaitse nende töötlemisel. Sellega seotakse omavahel maailma eri piirkonnad ja eri õiguslikud raamistikud.\nProtokoll on avatud ühinemiseks ka nendele riikidele, kes ei ole Euroopa Nõukogu liikmed.\nVälisminister Sven Mikser teeb valitsusele ettepaneku kiita heaks isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni muutmise protokoll, mis avatakse allakirjutamiseks 10. oktoobril 2018 aastal Strasbourgis.\nEelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/144eb3ab-c153-4918-8709-f...\n20. Eesti seisukohad Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude kohta\n1) Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm\nAlgatusega luuakse uus digitaalse Euroopa programm kogumahuga 9,2 miljardit eurot ning selle eesmärk on kujundada ja toetada Euroopa ühiskondlik-majanduslikku digitaalset üleminekut. Programmiga kasvatatakse eesliini investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötluses kasutatavatesse arvutitesse (2,7 miljardit eurot), tehisintellekti (2,5 miljardit eurot), küberturvalisusse (2 miljardit eurot), edasijõudnud digitaalsete oskuste arendamisse (700 miljonit eurot) ning avalike teenuste digitaliseerimisse ja piiriülesesse koostalitusvõimesse (1,3 miljardit eurot). Programmi rakendamises on kesksel kohal digitaalse innovatsiooni keskused, mis innustavad tööstust, avaliku sektori asutusi ja teadusasutusi võtma laialdaselt kasutusele kõrgtasemel digitehnoloogiaid.\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Rene Tammist teeb valitsusele ettepaneku programmi toetada. Prioriteetsed teemad Eesti jaoks on küberturvalisus ja e-süsteemide koostalitusvõime, kuid rahastamispotentsiaali omavad kindlasti ka tehisintellektiga seotud kas juba käigus olevad või planeeritavad projektid. Väga oluline on Eesti jaoks digitaalsete innovatsioonikeskuste teema, mille puhul ei saa nõustuda, et nende keskuste kaasamine Euroopa-ülesesse keskuste võrgustikku seatakse sõltuvusse liikmesriigi rahvaarvust. See kahjustaks väiksemate liikmesriikide võimalusi tööstuse digitaliseerimisega seotud tegevustest kasu saamisel, seisab ministri ettepanekus valitsusele.\n2) Eesti seisukohad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ perioodi 2021-2027 eelnõude kohta\nEuroopa horisont on Euroopa Liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni toetav uus raamprogramm aastateks 2021-2027. Võrreldes praeguse programmiga pannakse seal rohkem rõhku innovatsioonile, teaduse ühiskondliku mõju suurendamisele ning rahastamise ja partnerluste lihtsustamisele.\nEuroopa horisondi eelarve on 94,1 miljardit eurot ning see jaguneb programmi osade vahel nelja ossa: avatud teadus – 25,8 miljardit eurot; ühiskonnaprobleemid ja juhtpositsioon tööstuses – 52,7 miljardit eurot; avatud innovatsioon – 13,5 miljardit eurot; Euroopa teadusruumi tugevdamine – 2,1 miljardit eurot.\nEesti toetab Euroopa horisondi üldiseid suundumusi, nagu teaduse mõju suurendamine ja partnerluste lihtsustamine. Samuti peab oluliseks, et raamprogrammi elluviimisel toetatakse jõulisemalt piiriülest ja sektorite vahelist koostööd, mobiilsust, tipptaset, avatust ja kaasatust. Raamprogrammi kujundamisel tuleb senisest rohkem arvestada väikeriikide eripärade ja vajadustega ning eemaldada osalusbarjäärid.\nEesti leiab, et Euroopa konkurentsivõime tugevdamiseks on oluline ühtse ja tasakaalus Euroopa teadusruumi arendamine ning peab tähtsaks toetada raamprogrammist tugevate tippkeskuste arendamist üle kogu Euroopa. Eesti jaoks on oluline, et raamprogramm toetab erinevat tüüpi innovatsiooni ning kogu innovatsiooniahela terviklikku rahastamist, alates alusteadusest kuni turulähedase teadus- ja arendustegevuseni.\nHaridus- ja teadusminister Mailis Reps teeb valitsusele ettepaneku kiita heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning toetada raamprogrammi põhieesmärke ja üldstruktuuri.\n3) Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse InvestEU programm\nInvestEU programm toetab ELi poliitikaeesmärke finantsinstrumentide kaudu. Programm tugineb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja teiste käimasoleva ELi eelarveperioodi rahastamisvahendite kogemusele.\nEL eelarve tagatis InvestEU-le on 38 miljardit eurot. Lisaks garantiifondile on programmi juures ka nõustamiskeskus, mis pakub eelkõige projektide väljatöötamisega seotud tehnilist abi; InvestEU portaal, mis pakub hõlpsasti juurdepääsetavat andmebaasi rahastamist otsivate projektide edendamiseks ning segarahastamistoimingud (nn blending), mis võimaldavad kombineerida finantsinstrumentide kaudu vahendatavat rahastust tagastamatute toetustega.\nInvestEU fondiga toetatakse rakenduspartnerite (peamiselt Euroopa Investeerimispanga, aga ka teiste pankade) pakutavaid finantstooteid. InvestEU fond kaasab erasektori investeeringuid nõudluspõhiselt. Fond pakub ELi rahastamisvahendeid neljale poliitikavaldkonnale: jätkusuutlik taristu; teadusuuringud, innovatsioon ja digitaliseerimine; väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd); sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused.\nRahandusminister Toomas Tõniste teeb valitsusele ettepaneku toetada InvestEU programmi loomist. Eestile on oluline VKEde rahastamine, mis ei tohiks järgmisel perioodil väheneda. Samuti on oluline, et garantiile oleks ligipääs, kas otse või Euroopa Investeerimispanga kaudu ka väiksemate riikide (arengu)pankadel. Toetame võimalust InvestEU ja nt ühtekuuluvuspoliitika vahendite kombineerimiseks ja ka võimalust kuni 5% EL struktuurivahenditest või maaelu arengu vahenditest kanda InvestEUsse, kus seda kasutaks selle liikmesriigi heaks, kes ülekande tegi. Veel on oluline vältida halduskoormuse suurenemist ja dubleerimist.\n4) Eesti seisukohad Nõukogu otsusele, mis käsitleb ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimist, sh ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid\nNõukogu otsus reguleerib ülemeremaade ja -territooriumide ning Gröönimaa poliitilist koostööd Euroopa Liiduga, õigusraamistikku ning Euroopa Liidu poolset rahastust. Nende riikide assotsieerimiseks on Euroopa Liidu järgmises pikaajalises eelarves ette nähtud 500 miljonit eurot.\nVälisminister Sven Mikser teeb valitsusele ettepaneku toetada ülemeremaade ja - territooriumide ning Gröönimaa jätkuvat assotsieerimist Euroopa Liiduga.\n5) Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseeelnõu kohta, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III)\nMäärus sätestab ühinemiseelse abi programmi, selle vormid ja eeskirjad Euroopa Liidu järgmiseks pikaajaliseks eelarveperioodiks. Programm on mõeldud kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide abistamiseks. Programmi eelarve kogumaht on 14,5 miljardit eurot.\nVälisminister Sven Mikser teeb valitsusele ettepaneku toetada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi loomist, rõhuasetusega Lääne-Balkani riikide toetamisele.\nOluline on, et rahastamisvahendi kavandamisel ja rakendamisel võetakse arvesse kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide läbirääkimisprotsessi arengut ja seisu ning vajadusel reageeritakse kiirelt ja paindlikult muutustele.\n6) Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni algatatud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse eelnõu kohta reformide tugiprogrammi loomiseks\nAlgatusega luuakse ELi eelarvesse programm riikide struktuursete reformide toetuseks perioodiks 2021-2027 (kokku 25 miljardit), mis koosneb reformitoetusvahenditest (22 miljardit), tehnilise toetuse vahenditest (0,84 miljardit) ja konvergentsirahastust euro kasutuselevõtuks valmistuvate liikmesriikide jaoks (2,16 miljardit).\nReformitoetusvahend jaguneks liikmesriikide vahel vastavalt rahvaarvule (Eesti osa oleks maksimaalselt 64 miljonit eurot). Sellest toetataks Euroopa poolaasta käigus (nt riigipõhistes soovitustes) kõige olulisemaks peetud reforme, nt toote- ja tööturu reforme, haridus- ja maksureforme, kapitaliturgude arendamist, ettevõtluskeskkonna parandamist, investeeringuid inimkapitali ja avaliku halduse reforme.\nTehnilise toetuse vahend (0,84 miljardit eurot) on mõeldud toetama liikmesriikide reformide kavandamist ja rakendamist ning haldussuutlikkust kõikides liikmesriikides. Samasugune programm (struktuurireformi toetusprogrammi) toimib ka praegusel perioodil ning see jätkuks ka peale 2021. aastat.\nKonvergentsirahastu (2,16 miljardit eurot) pakuks sihipärast finants- ja tehnilist tuge liikmesriikidele, kes on astunud konkreetseid samme (nt kiri liikmesriigi valitsuselt komisjonile, milles valitsus väljendab selget tahet ja plaani euroalaga liitumiseks konkreetse aja jooksul) euro kasutusele võtmiseks.\nRahandusminister Toomas Tõniste teeb valitsusele ettepaneku toetada eelnõu eesmärki ergutada struktuursete reformide elluviimist, tugevdada haldussuutlikkust ning toetada riikide euroalaga liitumist. Samas on ettepanek eelistada eelnõu eesmärke saavutada ehk struktuurseid reforme toetada ühtekuuluvuspoliitika raames, mis tähendab, et ühtekuuluvuspoliitika peaks olema rohkem suunatud Euroopa poolaasta protsessis ja riigipõhistes soovitustes toodud probleemide lahendamiseks.\n7) Eesti seisukohad Euroopa investeeringute stabiliseerimise funktsiooni loova määruse eelnõu kohta\nAlgatusega luuakse Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend, mille eesmärk on aidata stabiliseerida avaliku sektori investeeringute taset ja toetada majanduse kiiret taastumist euroalal ja Euroopa vahetuskursimehhanismi (ERM II) riikides.\nInstrumendist antakse ELi eelarve garantiil madalseisus riigile laenu. Garantiide kogumaht ei tohi ületada 30 miljardit eurot. Laenu saamise üheks tingimuseks on riigi lubadus säilitada majandusraskuste ajal eelneva 5 aasta avaliku sektori investeeringute taseme.\nTeiseks teeb Euroopa Komisjon ettepaneku luua eraldi toetusfond, mida rahastaksid liikmesriigid osamaksetest, mis arvutatakse Euroopa Keskpanga kapitali jaotusvõtme alusel. Fondi arvelt kaetakse riigile antud laenu intressikulud.\nRiik saab fondist laenu taotleda siis, kui on täidetud kaks töötusega seotud tingimust – töötuse määr kvartalis on ületanud riigi eelneva 15 aasta keskmise töötuse määra ning töötuse määr kvartalis on kasvanud rohkem kui ühe protsendipunkti võrra võrreldes eelmise aasta sama kvartali määraga. Moraaliriski vähendamiseks on laenu saamiseks tingimus, et riigil ei tohi olla viimase kahe aasta jooksul langetatud negatiivset otsust ülemäärase eelarvedefitsiidi ja/või makromajanduslike tasakaalustamatuste protseduuris.\nRahandusminister Toomas Tõniste leiab ettepanekus valitsusele, et investeeringute stabiliseerimiseks majanduslanguse ajal on kõige tähtsam vastutustundlik eelarvepoliitika, sh puhvrite kogumine nn headel aegadel. Euroala riikide majanduste stabiliseerimisel mängib vähemalt sama suurt rolli euroala riikide töö-, kapitali- ja pangandusturgude integreerimisele suunatud reformidega jätkamine. Oleme põhimõtteliselt valmis osalema aruteludes keskse stabiliseerimisfunktsiooni või töötuskindlustusele antava lühiajalise stabiliseeriva laenuskeemi teemadel, kui on tagatud, et valitud mudel soodustaks ka puhvrite kogumist – seda komisjoni ettepanek täna ei tee.


Leevendage oma koera ilutulestikuhirmu - Üldine | Juuni 2022\nJoogid Sissepääsud Üldine Hommikusöök Mugav Andi Kaaslane Istutamine Maa Päev Astronoomia Aiakujundus Ilm\nPõhiline >> Üldine >> 6 viisi, kuidas leevendada oma koera hirmu ilutulestiku ja äikese ees\nPaljudel koertel on see, mida mõned eksperdid nimetavad mürafoobiaks. Need koerad muutuvad valju müra kuuldes väga närviliseks, stressis ja isegi paanikasse. Ja suvekuudel on need tavalised nähtused. Siin on mõned viisid, kuidas leevendada teie koera hirmu äikese ja ilutulestiku ees.\nOle valmis. Kui tead, et ilutulestik on plaanis või kui sul on aega enne suurt äikesetorm puhub sisse, andke oma koerale kindlasti päeva alguses palju trenni. Ja ära jätke oma koer nendel aegadel õue – 4. juulil läheb rohkem lemmikloomi kadunuks kui ühelgi teisel aastaajal.\nKasuta valge müra kõvade helide summutamiseks. Lülitage sisse ventilaator, televiisor või mängige rahustavat muusikat, et äikest või ilutulestikku ära hoida. Ärge unustage seda teha isegi siis, kui lahkute kodust. See nipp on abiks ka laudas olevate hobuste puhul – vahel võib abi olla ka laudas oleva raadio väntamisest.\nProovige koer isoleerida kennelis (kui ta on sellega harjunud) või väikeses ruumis. Mõnikord saavad hädas koerad väiksemal alal paremini hakkama. Ärge jätke neid üksi kennelisse, kui nad on tõesti paanikas või arvate, et nad satuvad paanikasse. Nad võivad endale haiget teha. Mõnel lemmikloomaomanikul on vedanud neid (tühja) vanni pannes.\nHoidke tema meelt hõivatud andes talle närimiseks toornaha või maapähklivõiga täidetud mänguasja. See võib aidata ainult koeri, kes on müra pärast pooleldi mures, mitte aga neid, kes on väga hulluks läinud.\nProovige a Äikesesärk /ärevusmähis toodet või pane oma koer liibuvasse T-särki (kuid mitte liiga pingul!). Need liibuvad särgid/mähised toimivad sarnaselt lapse mähkimisega, muutes mõned koerad end turvalisemaks ja turvalisemaks.\nAlternatiivid . Kui ükski neist näpunäidetest ei tööta või teie lemmikloom on tõesti stressis, küsige oma loomaarstilt homöopaatilisi ravimeid või isegi kergeid rahusteid.\nMärkus. Lemmiklooma hooldajana pidage meeles, et peate jääma rahulikuks. Kuigi soovite aidata nende stressi leevendada, võib neile liiga palju tähelepanu pööramine tugevdada nende käitumist.\nJagage oma ideid oma koera äikese- ja ilutulestikuhirmu leevendamiseks allolevas kommentaaride jaotises.\nÄra minema? Hoidke oma aed nende strateegiatega tugevana\nAvastage suure Ameerika laagri ajal õues!\nmilleks muutuvad villakaru röövikud


Brandem käis Töötukassa töö- ja karjäärimessil\nSeptembri lõpus korraldas töötukassa töö- ja karjäärimessi, mis tõi Kultuurikatla inspireeriva katuse alla kokku tööotsijad ja tööandjad. Lisaks olid kohal oma ala asjatundjad nii värbamise, tööandja turunduse, juhtimise kui ka personalitöö valdkonnas, kes jagasid oma teadmisi erinevates töötubades.\nKäisime Brandemi tiimiga piilumas, milliste argumentidega tööandjad tööotsijaid enda juurde tööle meelitada püüavad. Nagu ka möödunud aasta kevadel toimunud TTÜ karjäärimessil, jäi „vau!“ momenti tekitavaid väljapanekuid silma vähe. Kõige sagedamini üritati tööotsijaid enda poolele meelitada erinevate lendlehtede ja magusaga.\nSiin on mõned näited tööandjatest, kes oma väljapanekuga meile silma jäid:\nTranscom Estonia kasutas tööotsijate meelitamiseks kavalat ja sügiskuudel kindlasti atraktiivset võimalust, loosides tööotsijate vahel välja Spaa pääsmeid. Samuti jäi juba kaugelt silma 5 erinevas keeles tervitav roll-up, mis andis mõista, et tegemist on rahvusvahelise ettevõttega. Viimane on kindlasti atraktiivne müügiargument paljudele noortele.\nRimi võlus kandidaate küpsiste, kommide, värvilise reklaammaterjali, tugevate sõnumite ja sõbralikkusega. Samuti olid nad ainsad, kes jäid silma Eestis vähe kasutatud, aga üliolulise lähenemisega, tuues välja põhjused, miks Rimi enda töötajad soovitaksid oma sõpradel Rimisse tööle tulla.\nViasat paistis silma alla 18- aastase värbamisega. Oluliseks müügiargumendiks seejuures olid noored värbamisspetsialistid, kellega potentsiaalne tööotsija end kenasti samastada võis. Visuaalselt hästi mõjus ka roll up, mille tugevad ja selged sõnumid juba kaugelt tähelepanu püüdsid. Roll up'il oli selgelt eristatav ka koduleht lisainfo saamiseks ja meiliaadress kandideerimisdokumentide edastamiseks.\nOlerex võlus naeratuse ja visuaalselt kauni väljapanekuga, kus oma koht oli nii värbamis- ja reklaammaterjalil kui ka kommidel.\nSwedbanki leti ette naelutas värbamisvideo, mille eesmärgiks oli huvi tekitada eelkõige neis kandidaatides, kelle töö eeldab inglise keele oskust. Julge ja silmapaistev värbamiskanal, mida sooviks Eesti tööandjate puhul sagedamini näha.\nEesti Kaitseväe Värbamiskeskus veenis tugevate sõnumite ja ametivormiga, millest lihtsalt on raske mööda vaadata.\nEt ees ootab mitmeid karjääri-, info- ja töömesse nagu näiteks Teeviit, Noor Meister ja Võti Tulevikku, siis on hea teada, kuidas end tööandjana väljapaistvamaks ja tööotsijatele atraktiivsemaks muuta.\nJäta toolid koju ja ole aktiivne. Messidel käimine ja oma ettevõtte reklaamimine on kutsumus omaette ning edu saavutamiseks tuleb olla järjepidev. Vali end esindama inimesed, kes naudivad suhtlemist, on säravad ja rõõmsameelsed ning oma tööandja ja töö suurimad fännid. Nii saad positiivset tähelepanu ja tõmbad ligi potentsiaalseid töötajaid.\nJää meelde. Koosta värbamismaterjalid, millega jääd silma mitme(saja) meetri kauguselt. Kui vaja, siis palka nende koostamiseks ja disainimiseks professionaal. See on väärt investeering, sest ideaalis toob kasulik värbamismaterjal Sulle uue töötaja, mitte ei lõpeta paberihundis.\nTee suu magusaks. See kõlab klisheena, aga komm võib olla Sinu ja tulevase töötaja vahel esimeseks sillaks. Ja mis võiks olla parem kui uut töösuhet magusalt alustada.\nOle praktiline. Sinu ettevõte toodab prille, mille saab tikutoosi suuruseks voltida või keepi, mis muudab Sind pimedas nähtamatuks? Äge! Aga kui Sa neid tööotsijatele ei näita, siis kuidas nad peaksid teadma, et just Sinu juures saavad nad osa millegi nii erilise loomisest? Võta kaasa kõik, millele saab käed külge panna – mängud, seadmed, kasvõi madratsid. Nii lood kontakti, tutvustad oma ettevõtte tegevusvaldkonda ning mis peamine – jääd meelde!\nBrandemis on meil lisaks eeltoodule veel palju häid ja praktilisi nõuandeid. Saame Sind aidata ka värbamismaterjalide loomisel ja disainimisel. Enne järjekordsele karjääri- ja/või töömessile suundumist võta meiega ühendust: tere@brandem.ee\nEelmine lugu: 5 olulist uuendust värbamises, mida iga tööotsija teadma peaks\nJärgmine lugu: Otsime projektijuhi assistenti!