Bambus padi 50x60\nVäga heade omadustega tugevam padi. Hästi hingav. Takistab mikroobide teket. Kangas 100% puuvill Täide 50% bambuskiud, 50% polüesterkiud Bambusel on ainulaadne looduslik mikroobide vastane toime. See on hea omadus voodipesu materjalide juures, sest inimene higistab magades ja loob sellega soodsa keskkonna mikroobide tekkeks. Kanga tootmisprotsessi käigus bambus purustatakse ja lagundatakse. Seega ei ole bambus nii looduslikult töödeldud kui puuvill, kuid sellegi poolest on tegemist väga hea materjaliga. Bambuskiu antistaatiline omadus aitab pidurdada tolmulestade teket ja sellest tulenevalt on bambuse sisaldusega tooted sobilikud allergia all kannatavatele inimestele. Sarnaselt teistele naturaalsetele kiududele on bambus väga hea absorbent ehk hingab imades hästi niiskust ja laseb sel kiiresti aurustuda. Bambus on võrreldes teiste kiududega eriti hästi imav ja soojust juhtiv, seega hea aastaringseks kasutamiseks neile, kel kehatemperatuuri tõus häirib magamist. •\tnaturaalsete antibakteriaalsete omadustega •\tlooduslik antiseptik •\tlooduslike desodoreerivate omadustega (ei teki ebameeldivat lõhna) •\tantistaatiline •\tväga hea imamisvõimega, hingab hästi •\ttõrjub tolmulesta\nToode: Bambus padi 50x60 are being added to cart ...\nToode: Bambus padi 50x60 was added to cart.\nToote kood: 330-120-50x60\nKategooriad: Bambus padjad,\tSünteetilised padjad\nTarne tasuta al 69€ ostust Loe lisa\n90% tellimustest 48h jooksul kätte\nTeie andmed on meiega kaitstud!\nKirjuta enda tootearvustus\nAinult registreerunud kliendid saavad arvustusi lisada. Palun, logige sisse või registreeruge.\nMe leidsime teisi tooteid, mis võiksid sulle meeldida!\nFlanell voodipesu komplekt Eslita Mint 150x210\nMõõdud: 150x210 cm\nFlanell voodipesu komplekt Eslita Beež 200x210\nMõõdud: 200x210 cm\nKummiga satään aluslina vanaroosa 160x200+30 cm\nKummiga satään aluslina vanaroosa 140x200+30 cm\nKummiga satään aluslina vanaroosa 120x200+30 cm\nPuuvilla Aluslina Sinine 220x220 cm\nPuuvilla padjapüür Tommy 50x60\nPuuvilla tekikott Green 240x210\nPuuvilla tekikott Sara 150x210\nAluslina Valge satään 150x240


, Genova, Itaalia\n- 159 Külastajate arvustused\nLiguuria → 1,050 majutusasutust\nGenova → 81 majutusasutust\nViimati broneeritud sihtkohas: Genova Grand Hotel Savoia\n“Great value for money, fantastic location 5 min away from both the\nharbor and the old center.“\n“Location,stuff,breakfast and comfortable rooms...nice,smart and cosy...vale la pena.“\n“1) Stiil: ajalooline interjöör koos ajastu mööbli, maalide ja graafikaga.\n2) Ruumikad toad kõrgete lagedega (lisaks kohtvalgustitele ka üldvalgustust andva kroonlühtriga numbritoas); ruumikas vannituba.“\n“Everything was perfect. They even let me have my room at 7am while i should have waited till 2pm. I would definitely stay in it again.“\nI was in 2010 with my family.\nHotell Cristoforo Colombo asub Genova kesklinnas ning on vaid mõne sammu kaugusel Duomo di San Lorenzo katedraalist. Kohapeal on tasuta WiFi-ühendus ning televiisori, fööni ja privaatse vannitoaga toad.\nHotellis Cristoforo Colombo pakutakse hommikusööki 6. korruse terrassil, mis on panoraamvaadetega üle majade katuste.\nHotell asub vaid 200 meetri kaugusel Christoph Kolumbuse majast Piazza Dantest. De Ferrari metroopeatus on 3-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nViimane broneering selles majutusasutuses tehti: 19. juuni, kell 16:52 asukohast Prantsusmaa. Toatüüp\nKas majutusasutuse Hotel Cristoforo Colombo keskmine hinne on alati olnud 7.9?\nFamily Run, breakfast included, lots of character\nsome of the rooms were dark.....that is all\nKülalised, kes vaatasid hotelli Hotel Cristoforo Colombo, vaatasid ka: Best Western Porto Antico\nHotell Best Western Porto Antico asub maailmakuulsa Aquariumi kõrval ning pakub vaadet Genova turismisadamale. Viimane broneering selles hotellis tehti eile kell 16:52\nharbor and the old center.”\nZoya, Moscow alates $108,58\nBest Western Hotel Metropoli pakub sõbralikku teenindust ja rikkalikku hommikusööki Rootsi lauas – kõike seda Genova keskuses, vaid mõne sammu kaugusel Via Garibaldi tänavast, Doodžide paleest...\n“Location,stuff,breakfast and comfortable rooms...nice,smart and cosy...vale la pena.”\nAna, Istanbul alates $96,51\nHotell Bristol Palace asub Genova kesklinnas, ajaloolises hoones, Piazza De Ferrarist 100 meetri kaugusel. Keerdtrepp viib elegantsetesse satelliittelevisiooniga tubadesse. Viimane broneering selles hotellis tehti täna kell 02:06\nKeskmine hinne 1331 arvustuse põhjal\n2) Ruumikad toad kõrgete lagedega (lisaks kohtvalgustitele ka üldvalgustust andva kroonlühtriga numbritoas); ruumikas vannituba.”\nTiina, Tallinn alates $112,80\n» Vaata teisi hotelle sihtkohas Genova


Enn Tarvel – homo historicus — Sirp\nEnn Tarvel – homo historicus\nElutööpreemia rahvusliku ja teadusliku ajalookäsitluse eest.\nMa ei teagi Eestis kedagi peale Enn Tarveli, kes oleks ajaloost sellisel määral läbi imbunud, kelle ajalooteadmiste haare oleks nõnda lai, ajaloohuvi niivõrd täitmatu ja lugemus sedavõrd otsatu. Enn Tarvel on haruldane näide sellest ainulisest inimliigist, keda võiks nimetada homo historicus’eks. Tagantjärele vaadates tundub, et teatud mõttes oli Tarveli saatus ette määratud, tema ülesandeks kujunes päritud pärisnime – tema onu Peeter Tarvel oli üks sõjaeelse vabariigi suurimaid ajaloolasi – väärikas väljakandmine, selle veelgi suuremaks kirjutamine. Ja tõsi, Tarvelid on suutnud kahe peale Eesti ajalooteaduses korda saata rohkem kui kenake kateedritäis kolleege.\nMullune aasta kujunes Enn Tarvelile väikest viisi kokkuvõtete tegemiseks. „Eesti mõtteloo” raamatusarjas ilmus Marten Seppeli toimetamisel valik tema kirjatöid viimasest viiest kümnendist, 1960. aastast tänapäevani. See koguteos pealkirjaga „Ajalookimbatused” on õigupoolest esimene võimalus eesti lugejal Tarveli harali teadusloomingust ülevaatlik pilt saada, sest lõviosa tekstidest ilmus eesti keeles alles esimest korda (kõik autori enda tõlkes, seda nii inglise, saksa, soome kui poola keelest). Ammendav pole muidugi seegi kogumik, sest pilk Tarveli tööde bibliograafiale1 näitab, et raamatusse on kaasatud vaid väike, isegi kui olulisem osa tema lühematest tekstidest. Olgu möödaminnes mainitud, et Tarvel on juba kuues kutseline ajaloolane „Eesti mõtteloo” sarjas (Peeter Tarveli köide ilmus kümmekond aastat tagasi), kuid siiski esimene elavate seast. Ja väga võimalik, et see raamat saigi otsustavaks, miks võeti autorit tänavu pärjata riikliku teaduspreemiaga pikaajalise tulemusliku teadustöö eest. Kuid pole kahtlustki, et pikaajaline on Tarveli teadustöö olnud kindlasti, pikem kui pea ühelgi teisel Eesti ajaloolasel siiani, ja tulemuslikkuseski pole talle palju võistlejaid.\n„Ajalookimbatused” on mugav materjal, mille põhjal Tarveli vaateid ajaloole lühidalt ja üldistavalt iseloomustada, ammendavam käsitlus eeldaks muidugi kogu tema loomingu kaasamist. Selles suunas on mõningaid katseid juba tehtud, nii näiteks Jaan Undusk ja Marten Seppel.2 Siin piirdun teadlikult vaid kõnealuse köitega.\nKunagi tudengipõlves ütles mulle professor Jüri Kivimäe, kelle huvide haare võib Eestis vist ainsana Enn Tarveli omaga konkureerida, et eesti ajaloolase saatus on tegelda väga paljude uurimisteemadega, ent kui tal õnnestub need teemad kunagi kokku tuua ja seostada, siis võib sündida midagi sellist, mida ühe suure riigi tihti paratamatult kitsaste huvidega ajaloolase elus kunagi ei juhtu. See mõte on mind alati julgustanud uurima mitmesuguseid, esmapilgul väga irdu teemasid, ja mulle näib, et samasugusest mõtteviisist on kantud Enn Tarveligi töö. Niisamuti usun, et oma viimast kokkuvõtet pole Tarvel veel esitanud, sellist tööd, kus tõepoolest kogu elu jooksul kogutud mitmekülgne ajalooline teave ühe eesmärgi, Eesti ajaloo üldkäsitluse teenistusse rakendatakse.\nVeidi nagu Jaan Kross, kes alustas algaja romaanikirjanikuna Eesti ajaloo keskaegsetest teemadest, liikus seejärel XVIII–XIX sajandi juurde, et viimaks pühenduda XX sajandi keerdkäikude kirjanduslikule lahtirääkimisele, nii on Enn Tarvelgi oma teadusteel läbi kirjutanud suure osa Eesti ajaloost, viikingite retkedest kommunismi kuritegudeni. Oma esimesed ülikoolitööd kirjutas Tarvel keskajast, venelaste abist Eestile XIII sajandi saksa-taani vallutussõdades ja riigi kujunemisest feodalistlikul Inglismaal, ent liikus seejärel varauusaja (XVI–XVII sajandi) uurimise juurde, valides oma väitekirja teemaks Poola võimuperioodi Liivimaal. Selles vallas avaldas Tarvel 1960. aastate alguses oma esimesed teadusartiklid ja need leiab vastse kogumiku alajaotusest „Poola aeg”. 1961. aastal kaitses ta edukalt kandidaadikraadi uurimusega talurahva ja riigimõisate vahekorrast Poola-aegsel Liivimaal. Doktoritöös avanes Tarvelile võimalus oma huvide ajalisi raame veelgi avardada, kui ta valis oma uurimisteemaks talurahva maakasutuse ja maksustamise alused XIII–XIX sajandil. See 1971. aastal kaitstud dissertatsioon, mis ilmus järgmisel aastal raamatuna „Adramaa” pealkirja all, ulatub oma käsitluses otsapidi 1944. aastani.\nKuid selmet liikudagi XX sajandi teemade juurde, mida tollane aeg muidugi ei soosinud, pöördus Tarvel järgmiseks ajas tagasi ja lülitas oma uurimisteemade sekka Henriku Liivimaa kroonika, et seejärel avardada fookust keskaegse Läänemere piirkonna ajalookirjutusele üldisemalt. Seda tööd kroonis 1982. aastal Tarveli toimetamisel ilmunud Henriku kroonika uus eestindus ja rida artikleid, mis on „Ajalookimbatustes” koondatud alaossa „Ajalookirjutus keskajal”. 1980. aastatest peale ongi Tarvel tegutsenud ennekõike medievistikas, avaldades teatava regulaarsusega käsitlusi keskaja poliitilisest, agraar-, sotsiaal- ja asustusajaloost. Selle uurimistöö olulisemad viljad leiab tema kogumiku alajaotusest „Keskaja ühiskond”.\nKuid Eesti iseseisvuse taastamine võimaldas Tarvelil haarata oma uurijahorisondile viimaks ka läinud sajandi keerulised teemad. Uuel aastatuhandel ongi märkimisväärne hulk tema energiat kulunud lähiajalooliste uurimisprojektide koordineerimisele ja eestvedamisele, olgu nimetatud näiteks töö koguteosega „Sõja ja rahu vahel”, Eesti Kommunistliku Partei organisatoorsete andmete koondamisega ja Nõukogude okupatsiooni kahjude ja tagajärgede analüüsiga. (See tahk Tarveli loomingust ei ole „Ajalookimbatustesse” paraku mahtunud.)\nViimaks ei saa jätta mainimata, et paaril viimasel kümnendil on Tarvel varasemast enam pidanud vajalikuks arutleda ajalookirjutuse iseloomu ja võimaluste üle üldiselt, isegi kui refleksiivne mõõde pole puudunud tema varasemaski uurimistöös. Hea ülevaate tema sellealastest mõtisklustest pakub „Ajalookimbatuste” esimene alaosa pealkirjaga „Mineviku mõtestamise raskused”.\nRahvuslikkuse ja teaduslikkuse pingeväljas\nKuidas iseloomustada Tarveli ajalookäsitust, nii nagu see ilmneb kogumikku koondatud artiklites? Mulle tundub, et selle saab püüda kahte märksõnasse: „rahvuslikkus” ja „teaduslikkus”.\nTarvel otsib ajaloost ennekõike järjepidevust: Eesti ajalugu on tal peamiselt „meie ajalugu”, huvi keskmes on „meie esivanemad”, kes on jätnud „meile tähtsa pärandi” (lk 11). Kõige klaarimal kujul ilmneb see kogumiku avaesseeks paigutatud 1993. aasta kõnes „Iseolemine”, kus autor tõdeb ühemõtteliselt: „Rahvuslus, natsionalism, ei ole meile mõni lapsik, ajast ja arust romantika ega mingi tagurlik ideoloogia, vaid väikerahva loomulik mõttelaad, vastutoime survele ja enesekaitsevahend” (lk 16). Ajalookirjutus pole Tarvelile niisiis pelgalt vahend minevikuteabe uurimiseks, vaid ka rahvusliku identiteediloome tööriist. Uurijana huvitab teda leida minevikust eeskujusid, mis virgutaksid veel praegugi meie rahvuslikku enesekäsitust. Hea näite pakub artikkel liivlaste vanemast Akost, kes ristisõdijatele vastu hakkas ja seeläbi elu kaotas. Tarvel resümeerib: „Küllap tuleks Akos näha hoopis meest, kes meeleheitlikult, viimase vähese jõuga püüdis maha raputada võõrast iket ja võitles väikese liivi hõimu rahvusliku identiteedi eest, et ei kaoks liivlaste keele kõla” (lk 189). Ajalookirjutus ei ole Tarvelile globaalne nähtus, vaid iga rahvas peab oma ajaloo ise kirjutama, sest kui ta seda ei tee, siis teevad seda tema asemel teised. Kõneka pealkirjaga essees „Kas ajalugu saab kirjutada objektiivselt?” toonitab ta väga selgelt: „Ei tule käpuli lasta võõramaiste – nõukogude (resp. vene), saksa, euro- või ameerika – ajalookäsitluste ees, meil tuleb lähtuda oma rahvuslike huvide eeldusest” (lk 50). Torkab silma, et Tarvel ei aruta raamatus kordagi võrdleva ajaloo võimaluste üle, valida on ikka vaid „meie” ja „nende” ajaloo vahel. Pigem hoiatab ta liigse mõistmise ja laiahaardelisuse eest: „Kõigi huvide ja seisukohtade mõistmine ja austamine viib rahvuslike huvide eitamisele, nihilismile, tõelisele rahvuslikule masohhismile” (lk 51).\nKuid Tarvel ei ehita oma rahvuslikku ajalookäsitlust soovmõtlemise libedale pinnasele, vaid toonitab professionaalsete kutseoskuste ja kriitilise ainesekäsitluse vajalikkust. Mitmed kogumiku artiklid õgvendavad halastamatult rahvusliku ajaloo käibetõdesid. Selle parim näide on artiklid „Idrisi ja Tallinn”, mis ühemõtteliselt välistab igasuguse seose Idrisi maailmakaardi ja Tallinna vahel, ning „Sigtuna hukkumine”, mis revideerib tavateadmisi Sigtuna hävitamisest eestlaste poolt. Tarvelil on teravat silma igasuguste katsete osas paisutada rahvuslikku ajaloopilti suuremaks kui tõendusmaterjal otseselt lubab. Kommenteerides 1950. aastate nõukogude ajalookirjutuses levinud käsitlusi, kuidas juba enne XIII sajandi vallutust olid Eestis levinud feodaalsuhted ja linnailmelised keskused, nendib Tarvel sapiselt, et sellistes tõlgendustes „ilmneb kindel tendents, püüd näha oma muinasühiskonda võimalikult arenenuna, leida oma rahva seast vürste ja kuningaid”. Lisades: „Tundeelamuslikult toitub see tendents ilmselt väikerahvale omasest alaväärsuskompleksist” (lk 153, vrd lk 228). Samasuguseid tendentse silmab Tarvel hiljemgi, näiteks 1990. aastatel, kui tehti katseid hinnata ümber vallutuseelse Eesti ühiskonna arengutaset: „Minu arvates on see uus rahvusromantiline laine; seekord osutati küll ühe lähtekoha ja kaudse tõestusvõimalusena teoreetilisele arheoloogiale, aga mitte eriti otsestele allikalistele tõenditele” (lk 231).\nNagu näeme, liigub Tarveli ajaloomõte rahvuslike huvide ja teadusliku ajalookäsitluse pingeväljas. Ühest küljest tuleb ajalugu uurida selleks, et kaitsta meie rahvuslikku iseolemist ja enesepilti, teisest küljest ei tohi selle juures teha mööndusi ajalooteaduse kriitilistele põhimõtetele. Väljapääsuna dilemmast pakub Tarvel välja idee nii-öelda suhtelisest objektiivsusest, seda laadi teaduslikust mõtteviisist, mis on teadlik oma (rahvuslikest) väärtushinnangutest. Tarvel sedastab, et pole võimalik kirjutada objektiivset ajalugu, mis on ajaloolase seisukohtadest ja hoiakutest rippumatu, noomides neid, kes kujutavad ette, „et on tõepoolest olemas mingi puhas, teaduslik, üldinimlik, üldmoraalne, üldhumaanne ajalookäsitus” (lk 49). Igasugune ajalookirjutus „sõltub kõigepealt uurija väärtushinnangutest ja -süsteemist. Selle süsteemita ei saa otsust langetada ühegi ajaloolise fakti üle” (lk 233, vrd lk 47–48, 60–61). Ajalookirjutus suudab ühildada rahvuslikud väärtushinnangud ja teaduslikkuse nõudmised, kui ta järgib ajalooteaduse metodoloogilisi põhimõtteid: „Nõutavat objektiivsust ei saavutata oma rahvuslike huvide ja lähtekohtade mahasalgamisega, vaid objektiivse, seinast seina ulatuva allikavalikuga ning ajaloolise uurimistöö põhimõtete ja metoodiliste võtete ning loogikareeglite järjekindla rakendamisega” (lk 57).\nÜldistades võib resümeerida, et Tarveli ajaloovaated näivad liigituvat suunda, mida tänapäeval nimetatakse „voorusepistemoloogiaks” (ingl virtue epistemology). Selle teadusfilosoofilise koolkonna käsituses on teadustöö objektiivsuse kriteeriumideks konkreetse distsipliini normatiivsete vooruste jagamine ning teadlaste ühised eetilised ja kognitiivsed väärtused. Selles mudelis ei taga ajalooteadmiste tõsiseltvõetavust mitte üksnes allikad, vaid ajaloolase isiksus, „ilma uurija konstitueeriva, määrava panuseta ei saa ajalooteadmine üldse tekkida”, nagu Tarvelgi sedastab (lk 60).\nEnn Tarvel on kahtlemata Eesti ajalooteaduse üks suuremaid isiksusi, suveräänne uurija, kelle episteemilistes voorustes pole olnud põhjust kellelgi kahelda. Praeguseks on tema nimi ise muutunud omalaadi garantiimärgiks, vooruste verstapostiks, mida kasutavad enda huvides meelsasti nii poliitilised publitsistid kui akadeemilised kolleegid. Tarvelit see mõistagi ei morjenda, temal on oma asi ajada, sest ajaloolase amet ei ole üksnes kutsumus, vaid ka vastutus.\n1 Enn Tarveli valikbibliograafia. Rmt: Sõnasse püütud minevik. In honorem Enn Tarvel. Koost. Priit Raudkivi ja Marten Seppel. Argo, 2009, lk 427–440.\n2 Jaan Undusk, Enn Tarvel 75. Psühhograafiline skits. – Tuna, 2007, nr 2 lk 142–146; Marten Seppel, Enn Tarveli sammust ja rammust. – Sõnasse püütud minevik, lk 11–28; vt ka Jaan Unduski järelsõna Enn Tarveli „Ajalookimbatustele”, lk 423–435.


Rasmus Saar: riietusruumis oli tunda, et midagi on täna tulemas - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nRasmus Saar: riietusruumis oli tunda, et midagi on täna tulemas (2)\n12. JUUNI 2018, 23:07 PREMIUM LIIGA\nTallinna Levadiaga 1:1 viigistanud FC Kuressaare poolkaitsja kiitis riietusruumis valitsenud mängueelset atmosfääri.\nKure poolkaitsja Rasmus Saar rääkis jalgpall.ee-le: "Kohe riietusruumis oli aru saada, et meestel on hea tunne, kõik toetasid üksteist ja rääkisime kõik mänguelemendid läbi. Feeling oli päris hea. Oli tunda, et midagi on täna tulemas."\n"Lõpuminutitel seisul 1:1 oli tahe väga suur. Oli tunne, nagu ei väsikski ära."\nLevadia poolkaitsja Pavel Marin: "Kindlasti suur pettumus, see oli peaproov enne Euroopat. Oleksime pidanud paremini esinema, rohkem ründama ja võimalusi looma. Esimesel poolajal ei olnud palju lööke ega momente, ma ei teagi, miks. Nemad on sama palju mänginud ja sama väsinud kui meie. Ei oskagi midagi põhjenduseks öelda. Viimased 15 minutit surusime, aga ei õnnestunud realiseerida."\nFC Kuressaare - Tallinna FCI Levadia 1:1 (0:0)\nurmas moore tv punkt • 12. juuni\ntunded on köhus ja peas aga suuremad tunded tulevad veelo esile kui uskuma hakata suuremaid asju ;)\nR • 13. juuni\nKas keegi oskab kosta, kuhu jooned jäid? Kas sellise kvaliteediga joonitud platsil úldse saab Premmi tasemel mängida? Igatahes oli veider


Kui oled oma aja peremees, mahub päeva rohkem ja paremat - VARA-WEB (vara.ee)\nArtikleid loetud: 43 374 321 korda\nKolmapäev, 21.08.2019.a. | Loetud: 3154 korda\nInimese sisemine kell käib kindla rütmi järgi. Kui inimene õpib vabastama neid pingeid, mis igapäevaelus tekivad ja mille varjamiseks või kontrolli all hoidmiseks nii palju energiat kulub, siis oskab ta teadlikult planeerida ka oma aega. Sel juhul ta orienteerub elus paremini, teeb paremaid valikuid ja jõuab oma elueesmärgile lähemale. On vaja vaid õppida vabanema mõttemustritest, mis tekitavad sisemist tasakaalu häirivaid illusioone või hirme ega lase kasutada toimivaid lahendusi ja oma tegelikke võimalusi. Elu muutub mõnusamaks ja sujuvamaks, kui inimene on oma aja peremees. Sündmused elus siis mitte ei juhtu, vaid inimene ise loob oma elu. Emotsioonide ja mõtete kõikumine ning sisemise tasakaalu puudumine hoiavad inimest pidevas ebakindluses. Raha ja asju pole inimesele vaja mitte enesekinnituseks ja teiste ületrumpamiseks, vaid kasutamiseks ja võimaluste loomiseks. Õnnelik on inimene, kel on igapäevaselt meelepärast tegevust ja kelle meelerahu ümbritsev keskkond toetab.\nTänapäeval on moes öelda, et aeg on raha. Tegelikult on aeg rahast palju väärtuslikum, kui suudetakse olla oma aja peremees. Inimese võime aega tajuda on üks inimese märkimisväärsemaid omadusi. Isegi kui ollakse teadlik ajahetke pikkusest, tunduvad vanemas eas aastad lühemad ja kiiremini mööduvad kui nooruses. Mida noorem on inimene, seda aeglasemalt kulgeb aeg. Lapse aeg kulgeb aeglaselt, sest ta elab tänases päevas, ei mõtle homsele ega nuta taga eilset. Lapsel on alati lähitulevikus midagi oodata ja loota, midagi huvitavat teha. Kui on midagi oodata ja loota, venib aeg pikkamisi, sest ootaja aeg on alati pikk.\nAeg sisaldab mineviku ja oleviku kõrval alati ka tuleviku visiooni. Minevik võib mõjutada olevikku ja olevikuga saame mõjutada tulevikku. Kuigi tulevik inimese olevikku mõjutada ei saa, peab inimene ometi sellele mõtlema. "Elada päev korraga" võib olla ahvatlev, aga sobib pigem oma elu lõpusirgele jõudnud inimesele, noorelt inimeselt võib see ära võtta vastutuse tuleviku ees ja tahtmise õppida oma vigadest. Võib tekkida petlik arusaam, et aega on lõputult ja küll keegi kõik jamad kunagi ära korrastab. Selline suhtumine halvab oma tegude analüüsivõime. Aeg voolab kogu aeg omasoodu, iga inimene tunnetab ja väärtustab seda omamoodi. Üks täiskasvanuks saamise peamisi tunnuseid on välja kujundada omaenese ajafilosoofia, püstitada oma eesmärgid ja nende saavutamise nimel pingutada.\nEnamik inimesi raiskab oma ajast 80% tühjale-tähjale või vähevajalikele tegevustele. Noored valivad eriala juhuslikult, vanemate pealekäimisel, sõprade eeskujul või lihtsalt oma nooruse pikendamiseks ja lihtsamat teed minnes. Nii võib inimene sattuda täiesti sobimatule erialale ja alles hiljem teadvustab, et oli mahavisatud aeg seda õppida. Kui inimene on oma elu üles ehitanud olematutele võimetele-annetele ja kõrvalistele soovitustele, on ta hiljem elus pettunud. Seetõttu ongi vajalik seada oma tegevusele kindlad ja selgeltmõistetavad eesmärgid. Nii on eksimusvõimalused väiksemad ja eesmärgistatud tegevuses on need ka õpetlikumad, aitavad elus edasi, mitte ei pidurda seda.\nTäiesti eesmärgitult "elumeres" räheldes võib isegi "uppuda", sest ei jäägi aega oma vigu parandada või nendest õppida, sest kogu aeg tegeldakse mingite enda jaoks mittevajalike asjadega. Lastele kulutatud aeg on alati võidetud aeg ja seda tuleviku mõttes.\nAeg on maailmas kõige õiglasem nähtus, sest ööpäev on kõigi jaoks sama pikkusega. Olgu inimene rikas või vaene, edukas või edutu, naine või mees, noor või vana, töötegija või töötu - ööpäev on ikka 24 tundi. Inimesed, kes suudavad keskenduda ja oma aega planeerida, leiavad ka kõige kiireimal ajal aega millegi loomiseks ja hobideks, lastega tegelemiseks, pere tegemistes osalemiseks ja isegi ühiskondlikuks tööks. Vanasõnagi ütleb, et kes teeb, see jõuab. Uurimused on näidanud, et inimesed, kes virisevad ja hädaldavad, et aega ei ole, on juba lapsepõlvest peale olnud kindlate korrapäraste kohustusteta.\nSuurem osa inimesi on sangviinilise temperamendiga ja tegeleb korraga mitme tegevusega ega suuda ühele pikemalt keskendudagi. Just poolikud probleemid ja lõpetama tööd või õpingud, selgitamata suhted, lahendamata konfliktid takistavad pingevabalt tulevikku vaatamist. On tõde, et kui inimene ise ka ei ta, mida ta tegelikult tahab, siis saab ta pigem seda, mida ta ei taha.\nKavandades homset on vaja siiski elada tänases. Kõige rohkem jõuavad teha ja kõige paremini kasutavad aega inimesed, kes suudavad keskenduda. Uuringud näitavad, et ligi kolmveerand planeeritust on teisejärgulise tähtsusega, mistõttu selle tegematajätmine pigem säästab aega. Tööd rabades ja karjääriredelil ronides unustatakse pere loomine või laste kasvatamine ja see, et oma lähedastele on iga inimene asendamatu. Õnnelikes lähisuhetes on inimesed tavaliselt ka tööd tehes õnnelikumad ja produktiivsemad ning lastega tegeldud aeg on tuleviku mõttes võidetud aeg. Tarkusel, mida inimene kogub oma hinge arendamiseks, on samuti hindamatu väärtus. Kõik, mis aitab õppida ennast tasakaalu viima, aega kasutama, tervislikult elama, on väga väärtuslik. Söögi, une ja lähedaste arvelt kokkuhoitud aeg on raiskamine. Mõtteprotsess millegi planeerimisel, kavandamisel või loomisel ei ole aja raiskamine. Ka hingekosutuse saamine kaunitest kunstidest, muusikast või loodusest kuulub mõistliku ajakasutuse juurde, samuti ka iga tegevus, mis pakub tõelist rõõmu ja rahuldust ning aitab sisemist tasakaalu säilitada.\nVanade ja noorte ajakasutus peabki olema erinev. Noortel on suured plaanid ja tulevik ees, aga mida vanem on inimene, seda rohkem peaks ta olevikku kasutama ja väikestest asjadest rõõmu tundma. Mineviku taganutmine vaid kulutab niigi aina vähenevat aega. Inimese süda võiks vastu pidada oma paarsada aastat ja arvatav eluiga võiks küündida tublisti üle saja aasta, kui inimene mõistlikult elamiseks antud aastaid oskaks kasutada.\nTiigrisilmast ripatsiga kaelakee. Ripatsi suurus on 20 x 15 x 7 mm. Metallosad ja kett on roostevabast terasest. Keti pikkus on 45 cm. Toode on kinkekarbis.


Eesti cosplayer: Cosplayer võib olla ükskõik millise eriala esindaja – raamatupidaja, IT-spetsialist, arst või kolleeg kõrvallauast - Sisuturundus - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEesti cosplayer: Cosplayer võib olla ükskõik millise eriala esindaja – raamatupidaja, IT-spetsialist, arst või kolleeg kõrvallauast\n19. mai 2020, 9:39\nTänasest kuni 1. novembrini saab Filmimuuseumis vaadata näitust «Elu on kostüümimäng! Cosplay Eestis». Mida aga cosplay täpsemalt tähendab, miks seda harrastatakse ja kellele see mõeldud on, räägib näituse kuraator Galina Zaitseva.\nMida cosplay tähendab? Tõenäoliselt on palju neid, kes kuulevad sellest esimest korda.\nCosplay on kahe inglisekeelse sõna lühend: kostüüm (costume) ja näitemäng (play). Kehastutakse oma lemmiktegelasteks filmidest, TV-sarjadest, arvutimängudest, koomiksitest, animest, mangast.\nMiks seda tehakse? Kust see alguse saanud on?\nCosplay’d tehakse üldiselt huvi ja lõbu pärast, aga on ka neid, kes sellega raha teenivad – kirjutavad raamatuid, teevad töötube, töötavad mängufirmadega ja viivad nende mängutegelasi ellu. Kostüümidega inimesi, keda tänapäeval nimetame cosplayer’iteks, sai näha juba esimestel teadusulme kokkutulekutel (ingl science fiction conventions) New Yorgis 1939. aastal. Sõna kasutati aga esimest korda Jaapanis 1984. aastal ajakirjas My Anime.\nKui populaarne see Eestis on?\nKuna Eesti on väike, siis on meil ka hobi harrastajate ring väike. Kõige aktiivsemad ja silmapaistvamad võib kahe käe sõrmedel üles lugeda. Muidugi on ka neid, kellele meeldib rohkem omaette olla või väikestes seltskondades cosplay’d teha.\nKuidas teie selleni jõudsite ja kui kaua sellega tegelenud olete?\nAvastasin huvi kostüümide tegemise ja esinemise vastu siis, kui töötasin veel linnamuuseumi filiaalis Miiamilla ja tegin erinevaid kostüüme ja etteasteid perepäevadele. Peale seda hakkasin tegema cosplay kostüüme, et osaleda erinevatel võistlustel. Olen sellega tegelenud umbes seitse aastat.\nKüllaltki pikk aeg. Kelleks te selle aja jooksul end riietanud olete?\nMinu tegelased ja kostüümid on pärit animest (jaapani animatsioon), multifilmidest ja arvutimängudest. Olen riietunud näiteks kassiks, küborgiks, elfiks ja isegi kaameraks!\nKust cosplayerid oma kostüümid ja kõik muu vajaliku saavad?\nKostüümi võib osta, panna oma riietest kokku või teha. Materjale kostüümi tegemiseks saab osta kunsti-, ehitus- ja kangapoodidest ja mujalt. Mõni materjal, näiteks EVA-vaht või Worbla nimeline termoplastik, millest tehakse rüüd, on saadaval ainult internetis.\nSee tundub hobina kulukas. Kui kalliks kostüümid ja kogu ettevalmistus minna võivad?\nCosplay on üsna kulukas hobi nii raha kui ka aja suhtes. Palju sõltub muidugi sellest, milliseid materjale kasutatakse. Kvaliteetsed materjalid on alati kallimad ja püsivad palju paremini, kui odavamad. Konkreetset rahanumbrit on raske öelda, sest kõik sõltub kostüümist ja selle detailidest.\nMis kostüümidest pärast saab? Kas neid võib hiljem uuesti kanda või pigem on need ühekordseks kasutuseks?\nValmis kostüümidega saab fotosessioone teha, osaleda teistel cosplay-võistlustel, kanda festivalidel ja isegi maha müüa (oleneb muidugi kostüümi kvaliteedist).\nKas teile meenub mõni seik või äkki olete kuulnud mõnd huvitavat lugu, kui ekstreemseks on mindud, et saada õige detail kostüümile või materjal?\nÜks meie näitusel osaleja näiteks uuris väga põhjalikult oma tegelase regiooni, ajavahemiku ja rahvakostüümi ajalugu, et saada kõik detailid täpselt paika. Paljud meist teevad sarnaseid uuringuid.\nKust tekkis mõte näitus korraldada?\nCosplay on muutunud mu elu osaks ja ma ei kujuta ette, kuidas selleta hakkama saada. Näitusega tahtsin näidata, et meie riigis on väga andekad ja toredad inimesed, kes oskavad teha üliägedaid kostüüme, grimmi, olla helikunstnikud, näitlejad ja paljut muudki. Ma tahan, et neid märgataks ja tõsiselt võetaks. Cosplay võib olla hobi, aga see hobi nõuab panustust, aega, palju jõudu ja muidugi armastust.\nKui lihtne või keeruline on sel teemal näitusi ja muid üritusi Eestis korraldada? On tegu ju, nagu ütlesite, millegagi, mida väga väike grupp Eestis harrastab. Mida selleks vaja läheb?\nMinu teada on see esimene cosplay-teemaline näitus Eestis. On olnud ka pop-up näitused JAFFil (Jaapani Animatsiooni Filmifestival), aga need olid ühe- või kahepäevased.\nEesti inimesed on üsna tagasihoidlikud ja neid on suhteliselt raske kätte ja kokku saada. Näituse korraldamise puhul pidin olema ise väga aktiivne ja kutsuma inimesi osalema. Puhtalt cosplay-üritusi Eestis ei ole. Kui korraldatakse üritust, siis cosplay on vaid üks osa sellest. Tihtipeale on need popkultuuri, ulme, arvutimängurite jne teemalised üritused. Palju kohtutakse omavahel ja teiste Baltiriikide cosplayer’itega mitu korda aastas erinevatel popkultuuri festivalidel ja kokkutulekutel väljaspool Eestit, näiteks UniConil ja HyperTownil Riias, Comic Con Balticsil Vilniuses jne.\nKes siis ikkagi on inimesed, kes cosplay’d harrastavad?\nCosplay-kogukonnas öeldakse: „Cosplay is for everyone.“ See tähendab, et kostüümimängu võivad teha kõik, kes tahavad. Isegi maailma tuntuimad cosplayer’id alustasid väikeste projektidega ja tegid kostüüme käepärastest materjalidest. Cosplayer võib olla ükskõik millise eriala esindaja – raamatupidaja, IT-spetsialist, arst või kolleeg kõrvallauast. Ei ole ka vanusepiiranguid, mis tähendab, et eri põlvkonna inimesed, näiteks vanaema ja lapselaps, võivad üheskoos seda hobi harrastada.\nTeie hinnangul: kui tõsiselt meie cosplayerid seda võtavad? Teinekord on stiilipidudeks või kadri-mardi jooksmisekski keeruline inimesi nõusse saada, et nad osaleksid. Kui avatud me sellele oleme?\nCosplay on enamat kui tavaline stiilipidu. Cosplay’d võib võtta väga tõsiselt, kui võistlustele minnakse. Võistlustel hinnatakse kostüümi kvaliteeti, sarnasust tegelasega, grimmi, etteastet ja paljut muud. Kui cosplayer tahab võita, on tema panus kostüümi tegemisse väga suur. Tihtipeale õpitakse uusi tehnikaid, materjalide käsitlemist ja mõnikord omandatakse täitsa uus eriala. On muidugi ka sellised cosplayerid, kes ei ole võistlustest huvitatud ja teevad kostüüme lõbu ja sõpradega koosolemise pärast.


2019 – TÕRVA VÕRKPALLIKLUBI\nPosted on detsember 2, 2019 august 2, 2021\nValgamaa karikavõistlus 2019\n30. novembril viidi Tõrva Gümnaasiumis läbi Valgamaa karikavõistlus naiskondadele, milles Tõrva VK osales lausa kahe võistkonnaga. Tõrva VK I võistkonnas mängisid TG 10. ja 11. klassi õpilased ja saavutasid tubli II koha. Teine võistkond koosnes klubi naiskonna liikmetest ja põhikooliealistest noormängijatest ning saavutas samuti tubli III koha.\nTõrva VK I mängis koosseisus: Karmen Mõts, Martiina Palumaa, Gaida Kertu Roos, Raahel Tõnisson, Agnes Põldma, Katre Marit Liiv ja Eike Engelbrecht.\nTõrva VK II mängis koosseisus: Helen Elias, Anneli Külm, Kadri Pilm, Krislin Pirs, Emma Lepik, Bianca Uhtjärv, Laura Lõoväli ja Heliisa Pilm.\nPosted on november 14, 2019 august 2, 2021\nTõrva VK naiskond osaleb sel aastal Rahvaliiga II tugevusgrupis. Esimeses ringis mängitakse alagrupid kaks korda läbi. Alagruppide edusammud on jälgitavad SIIN. Mängugraafik kujuneb jooksvalt:\nN 17.10.2019 19:15 Kääriku Spordibaas: Otepää VK – Tõrva VK – 3:0\nR 25.10.2019 20:15 Tõrva Gümnaasium: Tõrva VK – Võru vald Lasva – 3:0\nK 13.11.2019 18:00 Maaülikooli Spordihoone: Eesti Maaülikool – Tõrva VK – 2:3\nT 03.12.2019 20:15 Tõrva Gümnaasium: Tõrva VK – Layon – 3:2\nLõpetasime alagrupi esimese ringi II kohaga\nT 10.12.2019 20:15 Tõrva Gümnaasium: Tõrva VK – Otepää VK – 3:2\nK 15.01.2020 20:00 Kääpa Põhikool: Võru vald Lasva – Tõrva VK – 2:3\nT 04.02.2020 20:15 Tõrva Gümnaasium: Tõrva VK – EMÜ – 3:1\nP 16.02.2020 20:20 Põlva Spordihoone: Layon – Tõrva VK – 3:1\nLõpetasime alagrupi II ringi III kohaga\nT 10.03.2020 19:20 Panga Spordihoone: Ridala – Tõrva VK – 3:2\nPosted on oktoober 28, 2019 august 2, 2021\nMulgid platsile, 4.-6. klassile\n24. oktoobril 2019 toimus Halliste põhikooli võimlas viimane mulkide sarja laste minivõrkpallivõistlus. Tõrva VK lastega osalesime seal teist korda. 9 võistkonna seas saavutasime tubli II koha!\nPosted on oktoober 1, 2019 august 2, 2021\nMulgid platsile turniir\nMihklipäevaks kutsuti meie naiskond Mulgid platsile turniirile Abja Spordihoonesse. Hooaja esimesel võistlusel saime katsetada erinevaid kombinatsioone ja asetusi ning selle kõrval tõime koju ka esimese koha. Suur tänu korraldajatele! Auhinnaks saadud pirukad kadusid nii, nagu soojad saiad kaduma peavad 😉\nVõistkond mängis koosseisus: Agnes Põldma, Martiina Palumaa, Gaida Kertu Roos, Helen Elias, Ethel Heidi Sepp, Grete Allilender, Kadri Pilm.\nPosted on august 8, 2019 august 2, 2021\nSuvised trennid lastele\nPosted on juuli 9, 2019 august 2, 2021\nPühapäeval, 21. juuli viisime Riiska väljakutel läbi Mulgid platsile rannavõrkpallivõistluse segapaaridele. Pühapäeva hommikul kogunes palliväljakutele 12 naist ja 12 meest, kellest moodustatud kohapeal 12 uut segapaari. Võistluspäeva tulemused said järgmised:\nTäname kõiki osalejaid ja võistluse toetajaid!\nRiiska järve rannavõrkpalliväljakutel sai läbi viidud Coolbet Suvevolle 4 etappi. Kokku võttis üritusest osa 53 inimest, kellest 21 osalesid igal etapil. Nende 21 mängija vahel loositi viimasel etapil välja ka SKAN HOLZ Helme AS poolt välja pandud lastemaja!\nSuur tänu toetajatele ja osalejatele!\nPosted on juuni 21, 2019 august 2, 2021\nMeil on rõõm teatada, et Riiska järve äärsed rannavõrkpalliväljakud on saanud Kohaliku omaalgatuse programmi toel kena piirde!\nSuur tänu Tõrva linnahoolduse inimestele, kes aia paigaldasid!\nPosted on jaanuar 29, 2019 jaanuar 30, 2019\nSellel talihooajal on Eestis nii palju lund, et see lausa kutsub õue! Selleks, et saaksime kaks mõnusat asja ühendada – lume ja võrkpalli – siis kutsume teid 16. veebruaril (laupäeval) Riiska rannavõrkpalli väljakutele, kus peame maha III Tõrva Lumevolle võistluse.\n10 aastat tagasi sai peetud esimene lumevolle ning selleks, et see üritus taas elluäratada, kutsume kõiki meiega võrkpalli mängima.\nKõik võrkpallisõbrad on oodatud. Võistkonnad moodustatakse kohapeal ehk sarnaselt suvisele Coolbeti võrkpallivõistluste süsteemile.\nVõistlus on kõigile tasuta.\nRegistreerimine algab 10.30 ja lõppeb 10.50. Mängudega alustame orienteeruvalt kell 11. Võistlussüsteem selgub kohapeal.\nTõrva Lumevolle 2019 juhend


Lana Condor väidab, et fännid olid tema tõsielupoiss Anthony De La Torre jaoks 'tõeliselt vigased' - Uudised\nLana Condor väidab, et fännid olid tema tõsielupoiss Anthony De La Torre jaoks 'tõeliselt vigased'\nDavid Polleri fotograafia / Getty Images for Conservation International\nLana CondorFännid ei toetanud alati tema tegelikku elu.\n22-aastane näitlejanna katab Teismeline Vogueviimane väljaanne ja selgub, et pärast tema Netflixi väntamise debüüti Kõigile poistele, keda ma olen varem armastanud, fännid saatsid ta ja tema ekraaniloleva armastusehuvi, Noah Centineo, nii palju, et nad rääkisid tema reaalse elu poiss-sõbra Anthony De La Torre vastu sotsiaalmeedias.\n'Armastan Noat kogu südamest, kuid vaheldus oli see, kui inimesed hakkasid Anthonyt veebis ründama,' räägib naine, kui tema ja Centineo otsustasid avalikkuse ees oma kiindumuse üksteise vastu võimalikult vähe hoida. 'See oli siis, kui mõistsin nii palju kui suudan näidata oma armastust ja sõprust Noale & hellip; Ma ei saa Anthonyga nii privaatne olla, sest inimesed on hakanud talle väga haiget tegema. ”\n'Ta on olnud kõigega minu kohal,' lisab naine oma 26-aastase poiss-sõbra. 'Ta on nii hämmastav inimene ja on olnud lahutamatu osa minust, kes on sõna otseses mõttes mõistlik.'\nCondor tutvustas De La Torre'i Centineole filmimise ajal teine film triloogias P.S. Ma armastan sind endiselt. Ka seal kohtumiseks oli Jordan Fisher, kes liitub frantsiisiga teisel flickril kui järjekordne armastushuvi Condori Lara Jeanile.\n'See oli nii naljakas, sest Noah ja Jordan kohtusid Anthonyga mõlemad samal ajal. Nad tulid minu majja, ”meenutab naine. 'See oli nii armas, sest peaaegu tundus, nagu mu kolm poiss-sõpra kõik omavahel kohtuksid.'\nDaria Kobayashi Ritch teismelistele Vogue\nMis puutub filmi endasse, siis Condor viskab, mida ta esinemiseks teeb, pidades teda Aasia-Ameerika peaesinejaks ja Fisherit kui mittevalget armastusehuvi.\n'Olen uhke oma hääle kasutamise üle ja ütlen inimestele jätkuvalt, et Aasia-Ameerika kogemus pole ainus kogemus,' ütleb ta. 'See on asi, mida ma ei kavatse kunagi peatada. Televiisori ja filmide tegemine on fantastiline, aga kui sul on eesmärk taga, on see veelgi parem. ”\nEelkõige viitab Condor teises filmis ühele hetkele, kui ta tundis, nagu mängiks ta rolli, mida Aasia ameeriklasel polnud varem olnud.\n'Mul pole kunagi olnud Tuhkatriinut ega ka näinud, peale selle arvan, et Hullult rikkad aasialased, Aasia tuhkatriinu hetk, kus ta kõnnib trepist alla ja see on ilus, ja sa oled nagu 'püha jama', 'ütleb Condor. 'Ma seisin trepi peal ja olin nii emotsionaalne.'\nLisaks esindatusele kiidab Condor filmi ka avameelse diskussiooni eest turvalise seksi teemal.\n'Loodan, et noored tunnevad end turvalise seksi teemal vestlustes vähem üksinda. On täiesti hea oodata või mitte oodata, kuid vähemalt teadke, et see on teie valik ja teie otsus seda teha, ”ütleb ta. 'Ma usun, et järjendis olen kõige uhkem, et Lara Jean vestleb (Centineo) Peteriga.'\nKui seksisuhe on Condoril üks filmi lemmikhetki koos Centineoga, näitlejanna varem öeldud ET et Fisheri tegelasel John Ambrose McClarenil on palju lauale tuua.\n'Ta on hämmastav. Ta on häiriv jõud ja paneb inimesi tõesti stressile, sest ta on nii hea, ”sõnas Condor Fisherist. „Võib oodata armukolmnurka, mis on fantastiline. Nii et see raputab seda. Ma tean, et kõik armastavad Peter Kavinskit ja Noat. Me loksutame seda üles. Vaadake, mis saab. '\nNüüd, kui filmimine on kestnud TATBteine ja kolmas osamakse, räägib Condor Teismeline Vogue et ta võtab enda jaoks aega. Ta kolis hiljuti De La Torre'iga Seattle'i, et olla perega lähemal.\nkaty mixoni rasv\n'Oli tõeline hetk, kus ma ei saanud diivanilt maha. Ma ei saanud süüa. Ma ei saanud rääkida. Mul oli nii palju ärevust ja ma olin nii tühi, kui palju olin teistele andnud, ega võtnud enda jaoks aega, ”räägib ta oma hõivatud filmimisaastast. 'Minu perega on kõik. Ja selle viimase pooleteise aasta jooksul nägin ma neid vaevalt. L.A.-s on kõik tööstus, nii et te ei saa sellest tegelikult üldse eemale, kui seal elate, teate? Siis saad äkitselt vaikse hetkega aru, et tegelikult ei jää sinna midagi. ”\nKõigile poistele: P.S. Ma armastan sind endiselt lööb Netflixi 12. veebruaril.


Agenda logo puhul on tegemist pikaajalise kliendi- ja meievahelise koostöö viljaga, kus projekt arenes järg-järgult selle faasini, kui nii klient kui ka meie olime tulemusega rahul.\nKuna mööblidetailide hulgimüük on väga spetsiifiline ala, aga samas laiemale ringile mittemidagi ütlev ja raskesti visualiseeritav, siis panime rohkem rõhku firma nimetusele ja selle sümboliseerimisele.\nFirmanimi “Agenda” võiks vihjata sellele, et kui te tegutsete antud alal, siis võite kohe lisada selle firma oma agendasse, kuna varem või hiljem saate te aru, kui usaldusväärne ja asjalik partner on Agenda.\nTäht “a” ei sümboliseeri mitte ainult sõna “agenda”, vaid ka loob koos selle ümber oleva ringiga koostööd sümboliseeriva elemendi. Punane värv viitab Agenda kirele oma töö vastu ning must annab aimu asjalikkusest, konkreetsusest ja kahe jalaga maal olemisest.\nT.S. Eliot ütles kunagi: “Ka huumori abil saab öelda tõsiseid asju” (Humor is also a way of saying something serious.). See ongi Agenda maskoti arendamise idee: öelda tõsiseid asju rõõmsalt ja läbi huumori.\nMeie meelest on kameeleon üks huvitavamaid ja omapärasemaid loomi maailmas. Need peaaegu 360 kraadi ulatuses liikuvad punnis silmad, uskumatult väle ja kõikjale ulatuv keel ja lõpuks võime muuta oma kehavärvi – kas pole tore loom?\nJust needsamad kameeleoni omadused teevad temast suurepärase maskoti Agenda jaoks. Nii nagu kameeleon näeb igale poole, nii ka Agenda üritab alati vaadata asju laias perspektiivis ja on ettenägelik. Sarnaselt kameeleoni keelega, suudab ka Agenda ulatuda oma tegemistes nii kaugele kui vajalik, et tuua oma klientidele ja partneritele parimad lahendused. Kameeleon ei kuku juba naljalt puu otsast ja ka Agenda on kahe jalaga maal, kindlameelne ja konkreetne. Ja kõige huvitavam kameeleoni omadus – värvimuutmine – räägib sellest, et Agenda käib ajaga kaasas ja kohaneb suurepäraselt teda ümbritsevaga ning annab selgelt märku uutest võimalustest.\nAgenda maskott on mõeldud kasutamiseks digitaalses meedias ja firma kingitustel.\nMessidel kasutatavatel reklaamfotodel kujutasime "äridžungli" teemat, mis hiljem kandus üle ka teistele reklaammaterjalidele.\nÄridžungli idee sai alguse Agenda maskotist. Kameeleon vajab ka vastavat keskkonda ja äridžungel on selleks parim. Agenda liaanid jõuavad selles džunglis igale poole. Kulub vaid veidi aega :)


Hubane kodu vaikses asukohas!\nLisainfo: parkimine tasuta, mööbel, pakettaknad, ühistransport, kõrvalhoone, panipaik, terrass, elekter, tööstusvool\nMüüa vaikses piirkonnas 1-korruseline eramu. Tegemist on avara ning valgusküllase majaga.\nMaja ruumipaigutus on hästi läbi mõeldud ning praktiline, eramus on elutuba avatud köögiga, vannituba koos tualetiga, kaks magamistuba. Suvel saab elutoast otse päikeselisele terrassile kus mõnus pere või sõpradega aega veeta. Maja juurde kuulub suur panipaik (20.5 m2).\nMaja müüakse koos piltidel oleva sisustusega - köögimööbel koos tehnikaga (külmkapp, nõudepesumasin, elektripliit, õhupuhasti, mikrolaineahi), söögilaud koos toolidega, elutoa mööbel, vannitoa sisustus (pesumasin), magamistubade mööbel, valgustid, aknakatted.\nRahulik ja vaikne elukeskkond, piirkonnas valdavalt erineva arhitektuuriga üksikelamud ja paarismajad. Hea ühistranspordiühendus Kesklinnaga (buss 34a, 102), läheduses mitmed toidupoed. Kesklinna 20min autosõidu kaugusel, lasteaed 2min kaugusel. Võimalused sportimiseks, jalutamiseks, looduse nautimiseks. Elamurajoonis asfalteeritud tänavad ning valgusega varustatud kergliiklusteed.\nLähim lasteaed ~ 740 m Muuga Lasteaed\n~ 4 km Tallinna Läänemere Lasteaed\nLähim peatus ~ 60 m Hiireherne tee 102 34A\n~ 620 m Õunapuu puiestee 102\n159 900 € 2 227 €/m2


ONKOLOOG RIINA KÜTNER: siiani ei ole veel juhtunud, et keegi oleks suutnud mõtte jõul oma vähi ära ravida\n"Kõige rohkem šokki põhjustab kaugelearenenud vähist teada saamine," ütleb onkoloog Riina Kütner. Foto: Julia-Maria Linna\nToimetas Sirje Maasikamäe, 27. november 2019 05:00\nMiks tekib rinnavähk? Onkoloog Riina Kütneri sõnul on uuemate põhjuste hulgas nii hiline esmasünnitamine kui ka kunstlik viljastamine. Mida nooremalt sünnitada, seda väiksem on risk, aga täit kindlust ei anna ometi miski.\nAvaldame katkendi hiljuti ilmunud raamatust „Me armastame elu! Lood metastaatilisest rinnavähist; valust ja surmast; armastusest ja rõõmust“. Küsimustele vastab Põhja-Eesti Regionaalhaigla vanemarst-onkoloog Riina Kütner.\nRinnavähk on naiste vähkidest kõige levinum. Mis on põhjused?\nJaa, on küll. Ma rõhutan hilist esmasünnitamist. Rinnanäärme kude küpseb lõplikult ära esimese sünnituse ajaks. Enne seda ei ole rinnanäärme rakud küpsed. Küpses rakus mutatsioonid nii kergesti ei teki. Aga noores, sünnitamata-imetamata rinnas on rakud hästi vastuvõtlikud ka välisfaktoritele. Igasugune kahjulik olmekeemia jms asjad võivad sellel ajal oma toimet avaldada. Tuleb sünnitada ja noorelt esimest korda sünnitada. See on kõige vanem teadaolev teooria rinnavähi riskifaktoritest.\nSamas on muidugi neid, kes on sünnitanud varakult, saanud kuus last ja saavad ikka rinnavähi. Sajaprotsendilist garantiid ei ole. Ma ütleksin ka, et see kunstviljastamine on saatanast. Siiski ei saa seda kõva häälega öelda, sest kui ütled, loobitakse ütleja kividega surnuks. (Naerab.)\nKunstliku viljastamise käigus, selleks, et saada naise munarakud kätte, tuleb upitada üles hormonaalne süsteem, võtta munarakud ära. Selleks, et viljastatud munarakku siirata, tuleb teda hormonaalselt stimuleerida. Hormonaalsüsteemi edasi-tagasi kõigutamine, ega see kõigile halvasti ei mõju, aga kui on väike eelsoodumus, siis mõjub. Näen seda oma töös. Ma saan aru küll, kui naised tahavad kunstlikku viljastamist. Ei saa öelda, et vaadake, nüüd peate kõik kahekümneselt sünnitama. See on tänapäeva oht. Mida kauem on rind östrogeeni toime all, mida varem menstruatsioonid käima hakkavad ja mida kauem need kestavad, ja pikendatakse veel kunstlikult hormoonasendusraviga, seda kõvem tegija östrogeen rinnavähi tekitamisel on.\nKa meestel esineb rinnavähki?\nEestis igal aastal paar-kolm juhtu. Ka meestel on rinnanibu taga rinnanäärme kude, mis võib hakata tursuma või suurenema. See on healoomuline muutus, mida nimetatakse günekomastiaks. Seda esineb näiteks narkomaanidel või neil, kes jõusaalis igasuguseid hormoone sisse võtavad. Ka vanemas eas meestel, kellel on eesnäärmehaigused, või puberteedieas noormeestel, kellel ei ole hormonaalne süsteem veel päris paigas. Kuid on ka pahaloomulist kasvajat, sest rinnanääre on täiesti olemas ning nendest vähestest rakkudest võib vähk arenema hakata.\nKas moodsa aja arusaam, et oma kehaga võib teha peaaegu kõike, suurendab teie hinnangul rinnavähi riski?\nRiskides halvakspanu osaliseks saada, ütlen „jah”. Soovahetuse puhul ma seda öelda ei saa, sest kui pole rinda, pole probleemi. (Naerab.) Aga hormonaalne vahelesegamine ei ole hea, näiteks rasestumisvastased vahendid.\nMäletan, kuidas ma aastaid tagasi Rootsi onkoloogidega ühel konverentsil vaidlesin – mina ütlesin, et see on halb, kui me nii pikalt rasestumisvastaseid preparaate võtame. Munarakud on naise sees puberteedieast ja kui neid kogu aeg tambitakse ja maha surutakse, et ovulatsiooni ei saa toimuda ja viljastumist ei saa toimuda, pole see õige.\nRootslased ütlesid seepeale, et see on mul emotsionaalne arvamus, et rasestumisvastased preparaadid midagi tekitavad. Lõpuks avastati siiski, et üle kümne aasta enne esimest sünnitust rasestumisvastaste preparaatide tarvitamine võib tõsta rinnavähi riski. Perekondlik anamnees on samuti päris oluline, kellel on emal või vanaemal vähk olnud. Ei pruugi olla geneetilist kaasasündinud mutatsiooni, aga kui peres on haigust esinenud, on ka vähitekke risk suurem.\nKui palju patsiendid teid usaldavad? Kui palju nad soovivad küsida teiste arstide arvamust?\nSee on esmajoones arsti ja patsiendi kontakti küsimus. 99% patsientidega saan ma kontakti. Samas leidub nooremaid, kes on väga teadlikud, kes on netipõhise eluviisiga, kes on hankinud enne vastuvõtule tulekut infot, mis, kus ja kuidas. Nemad oskavad esitada väga põhjalikke küsimusi. Seda, et diagnoos on ekslik, pole juhtunud. Diagnoos pannakse koeproovi järgi. Võetakse tükike koldest ja siis väga kogenud histoloogid ehk koeuurijad vaatavad üle. Vähirakud on väga spetsiifilised. Need värvitakse eri värvidega.\nKoeuuring ei saa eksida, kuid mammograaf ehk rindade röntgenuuring võib mõnikord eksida. Kaugsiirete puhul on asi raskem. Näiteks luukollete puhul vaadates võib ka osteoporoos põhjustada luudes hõredamaid kohti. Vahel ongi raske öelda, kas pilt on põhjustatud osteoporoosist või siiretest. Koeproov on kõige tähtsam, mille järel tehakse vajadusel lisauuring täpsema vähitüübi määramiseks.\nKõige rohkem šokki põhjustabki kaugelearenenud vähist teada saamine. Alguses, kui me lõikusega alustame, on selge, et vajalik on operatsioon või keemiaravi. Seda mõistetakse. Mul on olnud ka üks või kaks sellist patsienti, kes ütlevad, et ei, ma saan sellega ise hakkama. Ma võtan ja ajan selle vähi ise minema. Hiljem tulevad tagasi, aga siis võib olla juba hilja. Siiani ei ole veel juhtunud, et keegi oleks mõtte jõul suutnud oma vähi ära ravida.\nMis on kaugsiiretega rinnavähi prognoos? Lootust on?\nLoomulikult tahetakse prognoosi teada. Kas see on lõpp ja kui kaua veel? Tegelikult ei oska seda kohe ükski onkoloog öelda, kui siirded leitakse. See selgubki ravi käigus. Koldeid jälgime dünaamikas. Kui seal on teatud ports keemiaravikuure või ravimeid ära kasutatud, siis jälgime, kas need kolded on väiksemaks läinud. Vahel juhtub, et need kaovad täiesti ära. Mul on paar patsienti, kellel oli hulk koldeid kopsudes.\nSiis tuli uus, teatud vähitüübile toimiv bioloogiline ravipreparaat trastuzumab, millele on nüüd ka uusi lisavariante. Ja paar patsienti saidki täiesti terveks. Nüüd on maailmas sellest tulenevalt uus probleem. See on üüratult kallis ravim, aga keegi ei julge selle ravimi kasutamist ära lõpetada. Seda süstitakse iga kolme nädala tagant ning leidub patsiente, kes käivad seda süsti saamas juba aastaid. Pealtnäha on inimene täiesti terve, aga Ameerika kolleegid on mõne korra proovinud selle ravimi kasutamist sellise haige puhul lõpetada ja kolded on tagasi tulnud. Keegi ei julge ravi lõpetada, sest see aitab.\nMöödunud laupäeval esitles metastaatilise rinnavähi ühing MTÜ Meeta raamatut „Me armastame elu! Lood metastaatilisest rinnavähist; valust ja surmast; armastusest ja rõõmust“.Selle tulu läheb metastaatilise rinnavähiga patsientide toetuseks.\nKeha 29. detsember 2019 13:00\nUudised 24. oktoober 2019 13:16\nKeha 24. oktoober 2019 06:00\nKeha 11. oktoober 2019 05:00\nKõiksus 30. november 2019 19:34\nRäägime ka inimese valuLÄVIST mida täiskasvanud närvisüsteem ei põe seda lävi põevad ülitundlikud inimsed kes on sündinud jasee valulävi on kolm korda tugevamvalu kui täiskasvanud närvisüsteemiga et kui patsient karjub nagu ratta peal jääb mulje et on maohaavandid tegelikult nõrk maopõletik .Väidan etvalu tuleb alati eest 3 kuni 7 päeva ja siis on võimalik vereproovidega kindlaksteha kerget põletikku.\nkõiksus 30. november 2019 19:30\nkui positiivne siis juhib kogu organismi positiivselt kui aga ei usu ja negatiivne siis nullib kogu ravi ära vähk pannakse seisma või pidurdatakse aastateks vähi kasvu.psühhiaatrias on hästi näha neid inimesi kes 2 kuni 6 k uud haiglas sees viibivad ja ei ole kahjuks mingi t tulemustseisavad surnud puntis see ongi kui inimene on endale haua kaevanud ja millesssegiei usu nullib kogu ravi igapäev ära.Mõttevõime on nii tugev etsee juhib kogu üldorganismi


Narva-1 piiripunkti uus jalakäijate terminal pidas sarikapidu\nTäna peeti Narva-1 piiripunkti uue jalakäijate terminali sarikapidu, millega tähistati hoone maksimaalse kõrguse saavutamist ja olulist vaheetapi ehituses. Piduliku sündmuse eesmärgiks oli kostitada ehitajaid, et vastavalt rahvapärimusele tagada seeläbi hoonele hea õnn ja luua head suhted majavaimuga. Piiripunkt valmib lõplikult sel suvel.\nEhitustööde eesmärk on muuta piiriületus Narva ja Ivangorodi piiripunktides inimeste jaoks kiiremaks ja mugavamaks. Tööde tulemusena suureneb piiri läbilaskevõime poole võrra ja sellega saavutatakse piiripunktide kesklinnalist asukohta arvestades maksimaalne läbilaskevõime.\nNarva-1 piiripunkti uue jalakäijate terminali eskiis.


korter – Oja Talu krahvinna\nby Krahvinna - mai 1, 2019 mai 1, 2019\nAasta ehitaja.. mitmel rindel korraga\nLisaks sellele, et meil see taluvärk pooleli on, on mul ka muus elus igapäevaselt käsil igasugu põnevaid ja vähempõnevaid projekte. Näiteks.. Vahel tellin Hiinast igasugu asju. Peamiselt küpsetamistarvikuid, mille hindu ei saa tõesti siinsetega võrreldagi. Siis näiteks ehteid, sest ma olen kohutav kõrvarõngaste kaotaja. Hiljuti avastasin enda jaoks lauamängud ja tellisin endale Twisteri. Palun väga:\nby krahvinna - september 5, 2014\nKoristamine & kodu ümberkorraldamine & remont & raskus asju ära visata\nMa tunnen, et lõpuks ometi hakkab mulle kohale jõudma, pärast poolt aastat Võrus elamist, et see siin päriselt on minu kodu. Et ma elan siin ja mul on õigus asju ümber tõsta ja korraldada - ja seda enda äranägemise järgi. Eile õhtul (ilmselt maailma kõige suuremast igavusest, sest kõik teavad et ma vihkan koristamist :D)\nby krahvinna - aprill 3, 2014\nKuidas linnapreili nahast üks korralik maakas välja koorus\nMa ei suuda seda isegi uskuda, et ma kunagi suure linna (vähemalt Eesti mõistes suure siis - Tallinna) elu võin vihkama hakata. Väiksest peale juba igatsesin selle elu-melu sisse ja olin 16-aastaselt lõpmata õnnelik, kui vanemad mind omaette linna elama lubasid. Sügisest saaks mul täis juba neljas aasta omaette, aga nagu minu elus ikka juhtub\nAinult tited kardavad hambaarsti\nREISIPOSTITUS: Itaalia seiklused\nMinu suurim hirm


Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts ja emakeelepäev ERMis - Eesti Kultuuriseltside Ühendus\nSeltsi tegevuse eesmärk on aidata kaasa Eesti Rahva Muuseumi tegevusele ja eesti ning teiste soome-ugri rahvaste ning Eestis elavate rahvusrühmade rahvakultuuri säilitamisele, uurimisele ja tutvustamisele.\nERMi sõbrad korraldavad konverentse, ettekandekoosolekuid, teabepäevi, näitusi, rahvakalendri tähtpäevi tutvustavaid üritusi, õppereise ajaloolistesse ja kultuuriloolistesse paikadesse ning annavad välja trükiseid.\nPraeguse ülevaate teemaks on avalikkusele suunatud emakeelepäevade tähistamine, mida selts on pidanud juba palju aastaid oma auasjaks. 2016. aastal jäi ERMi uude majja kolimise tõttu selle päeva tähistamine küll ära, aga ERMi sõbrad aitasid 13. märtsil 2016 korraldada eesti keele päeva Petseri Lingvistilises Gümnaasiumis. Selle kooli külastamine emakeelekuul on seltsi plaanidesse kuulunud juba üle kümne aasta.\nKaanefotol: 13. märtsil 2020 toimunud kohtumine Wiedemanni keeleuhinna laureaadi prof Helle Metslangiga interneti vahendusel. Tema eesti keele muredest ja rõõmudest rääkiva ettekande juhatas varasema lindistuse abil sisse eelmise aasta laureaat Krista Kerge. Raamatunäituse pani nagu ikka kokku Sirje Madisson.\nFotode autorid Alar ja Sirje Madisson.\nPildid avanevad nendel klõpsates.\n13.märtsi 2009. aastal korraldasime koos Eesti Keele Kaitse Ühinguga. Esineb kirjanik Berk Vaher.\n12.03.2010. Esineb Indrek Irv, kes äsja pälvis Gustav Suitsu luulepreemia luulekogu „Veesilm“ eest.\n14. märtsil 2011 rääkis teadur Madis Arukask ERMis väikerahvastest ja emakeeletest. Gustav Suitsu luulepreemia anti üle Ene Mihkelsonile luulekogu „Torn“ eest.\n14. märtsil 2012 andsime Gustav Suitsu luulepreemia üle Carolina Pihelgasele kogumiku „Õnnekangastus“ eest. Keeleteadlase Jüri Valge ettekande teema oli „Keel ja tigu“.\n14. märtsil 2013 pälvis Gustav Suitsu luulepreemia Hasso Krull luulekogu „Veel ju vist“ eest. Teoloog Kalle Kasemaa rääkis araabia müstikute tõlkimisest ja Wiedemanni keeleauhinna laureaat Valve- Liivi Kingisepp eesti vanast kirjakeelest. S. Madissoni koostatud raamatunäitus andis ülevaate eesti vana kirjakeele uurimise ajaloost.\n14. märtsil 2014 anti ERMis Gustav Suitsu luulepreemia luuletaja Mathurale kogumiku „Käe all voogav joon“ eest. Folklorist Mare Kõiva rääkis kaardistatud ja kaardistamata keelest ja Wiedemanni keeleauhinna laureaat Arvo Krikmann vaatles vanasõnu kaasaegses internetis. Avatud oli Ferdinand Johann Wiedemannile pühendatud raamatunäitus.\n13. märtsil 2015 rääkis folklorist Marju Kõivupuu teemal „Mis keelel, see meelel“, musitseerisid Marju Varblane ja Karl Laanekask.\n15. märtsil 2017 oli külas Wiedemanni keeleauhinna laureaat Marja Kallasmaa, kes tutvustas kapitaalset „Eesti kohanimeraamatut“. Musitseeris bluusikitarrist Andres Roots.\n14. märtsil 2018 andis vastne Wiedemanni keeleauhinna laureaat Reet Kasik ülevaate eesti kirjakeele 100 aastast ja teda tutvustas keeleauhinna laureaat 2013. aastast Valve- Liivi Kingisepp. Musitseerisid Helina Sommer ja Rebekka Tutskanjuk.\n13. märtsil 2019 oli külas Wiedemanni keeleauhinna pälvinud Tallinna Ülikooli professor Krista Kerge. Sissejuhatavad sõnad ütles eelmisel aastal sama auhinna pälvinud Tartu Ülikooli emeriitdotsent Reet Kasik, musitseeris kammerkoor Helü.


„Eesti teatri päästmine”? Pigem muhe teatri aseaine - Eesti Päevaleht\nKultuur 10. mai 2020\n„Eesti teatri päästmine”? Pigem muhe teatri aseaine\nAktsioon oli õigupoolest kättesaadavate vahenditega teatri markeerimine. Foto: erakogu\nReede õhtul toimus veebis ühekordne aktsioon „Eesti teatri päästmine”. Selle taust ulatub 2019. aasta teatrifestivalile Draama. Siis räägiti teatri üleproduktsioonist ega osatud aimatagi, et elaval kujul teater pannakse mõne kuu pärast olude sunnil pausile. Toona kirjutasid näitekirjanikud Piret Jaaks, Urmas Vadi, Mart Aas ja Ott Kilusk festivali käigus publiku ees näidendi. Tagantjärele hakkas tekst ootamatult päevakohane tunduma ja jõudis nüüd (veebi)publikuni.\n„Eesti teatri päästmise” aktsioonist on keeruline kirjutada, sest õigupoolest oli ju tegemist kättesaadavate vahenditega teatri markeerimisega. Ja mina markeerin nüüd seda markeerimist. Suuri ootusi ju polnudki või kui, siis vahest ainult ajastu mõttes täppi läinud pealkirja põhjal.\nSee oli eelkõige ikkagi teksti lugemine ja just seda publikule lubatigi. Ja nagu teksti sünniloost aimata, ei ole tegemist niivõrd põhjalikult läbitunnetatud sügava teatritekstiga, kuivõrd eelkõige lõbusa katsetuse tulemusega, mille ettekandmise peamine võlu oli võimalus vastastikku teatri ja publiku suhet meenutada. Omamoodi simulaakrumina see kahtlemata toimiski. Veebiolukord ei näinud teatrina, ent viitas sellele ometi.\nPubliku ette tekkis 12 ekraani. Justkui Zoomi kõne, milleks praegu peetakse platvormist olenemata vist enam-vähem iga veebikoosolekut ja -kohtumist. Tegevuskohtadeks, mille pingiread näitlejate taga kumasid, Tallinna Linnateater, Tartu Uus Teater, Sõltumatu Tantsu Lava, Piip ja Tuut Teater / Kanuti Gildi SAAL, Endla teater, VAT Teater, Rakvere teater, Vene Teater, Ugala ja Vanemuine. Toimuvas juhatas teed Maarja Jakobson. Ikka nii, et tegelaste tutvustamine, remargid jne.\nAktsioon „Eesti teatri päästmine”\nFöljeton ühes osas ja järelvaatamise võimaluseta\nAutorid: Piret Jaaks, Urmas Vadi, Mart Aas ja Ott Kilusk\nEsitavad: Tartu Uue Teatri, Endla, Ugala, Rakvere teatri, Vanemuise, Tallinna Linnateatri, Vene Teatri, Kanuti Gildi SAAL-i, Sõltumatu Tantsu Lava, VAT Teatri, Piip ja Tuut Teatri ja e⁻lektroni ühendatud jõud\nKoordinaator: Ivar Põllu\nTekstiga tehti vaatajale esiti selgeks, et teater tuleb uuesti luua. Kas minna seda teed, mis on ajast aega toiminud ja kus pärast kolmetunnist kriisikoosolekut tehakse otsus, et mängitakse Tšehhovit? Seekord mitte. Raha on täpselt nii palju, et luua üks ideaalne näitleja, ja selleks tuleb kasutada teatriajaloo paremate DNA-d. Tegelased teevad visiite eri ajastutesse, kus ootavad märgilisemad teatritegelased. Klassikaline humoorikas ajahüppelugu teatrimaailmas.\nAktsioon oli taas üks võimalus katsetada teatri tegemiseks eriolukorras loodud või kasutusele võetud platvorme. Praegu oli selleks e⁻lektroni rühmituse loodud elektron.live, mis tõepoolest toimib mõnusa veebikunstiplatvormina, kus juba festivalgi peetud. Leht on üsna kompaktne, silme ees nii olnud kui ka tulevad üritused. Tundub, et alternatiivide puudumise korral igati hea koht, kust konkreetsete viidetetagi aeg-ajalt „läbi jalutada” ja vaadata, kas parasjagu midagi toimub. Võib-olla sünnib sealt ka eraldiseisvat kvaliteeti, mille puhul ei kipu pidevalt veebi ja reaalsust vastandama.\nNäidend valmis eelmisel aastal Tartu Draama festivalil.\nEtenduse ajal oli võimalik kommenteerida, aga ka kommentaare ignoreerida. Seda pole teatrisaalis enda ees või kõrval valjult sosistavate teatrivaatajatega niisama lihtne korraldada. Ja kuna näitlejad ei saa publiku elavat tagasisidet ega aplausi, on vähemasti võimalik pilduda tänusõnu, südamekesi, smailisid ja kommentaare „Täitsa nunnu! Lohutav, nagu kõik oleks hästi”.\nEi oskagi midagi põhjapanevat öelda. Oli tore kuulda muhedat teksti, mille taga pole vist suurt pretensiooni olnud (ega peagi olema). Oli tore näha näitlejaid ja teada, et nad tegutsevad seal kuskil reaalajas. Ja lõpuks teada saada, et selle näidendi maailmas polegi tarvis möödunud aegade näitlejatest midagi uut kokku panna, sest Eesti teatrimaastikul on juba täiesti olemas Heino Seljamaa. (Kuna aktsioon oli ühekordne, oletan, et lõpust rääkimine ei jäta kedagi millestki ilma.)\nPubliku ees oli 12 ekraani. Justkui Zoomi kõne, milleks praegu peetakse platvormist olenemata vist enam-vähem iga veebikoosolekut ja -kohtumist.\nKokkuvõttes pean tunnistama, et vähemasti minu tähelepanu selle formaadi puhul killustus. Laiemas plaanis olen nõus nendega, kes ütlevad, veebiteater on siiski aseaine, mitte uus normaalsus. Vähemasti seni nähtu põhjal. Kindlasti on selles maailmas avastamata võimalusi, ent vähemasti esialgu ei ole see teatrite jaoks valik, vaid võimalus midagigi teha. Ja sellisena see vorm toimib.


Abipolitseinike töökorraldus ja koolitused - Koostöös loome turvalisust\nAbipolitseinike töökorraldus ja koolitused\nAbipolitseinik kaasatakse politsei tegevusse selle prefektuuri tööpiirkonnas, kus ta on abipolitseinikuks kinnitatud, abipolitseiniku nõusolekul võidakse teda kaasata politsei tegevusse ka muus piirkonnas. Abipolitseinike üksus koosneb rühmadest, mis moodustatakse territoriaalsuse ja vajadusel funktsionaalsuse põhimõttel. Üldjuhul on politseijaoskonna territoorium rühma piirkonnaks. Abipolitseinike üksust ja selle rühma juhivad kindlaks määratud politseiametnikud, kelle ülesandeks on igapäevaselt juhendada abipolitseiniku tegevust, mis tähendab abipolitseinikule tema ülesannete täitmiseks vajalike toimingute, meetodite ja taktika õpetamist ning konkreetsete ülesannete andmist (varustades ka vajalike dokumentidega), nende täitmise kontrollimist ja abistamist.\nAbipolitseinikuks saamise eeldus on läbida esimese astme õpe, mille kestvus on vähemalt 40 tundi. Väljaõpe viiakse läbi auditoorse ja iseseisva töö vormis. Õpe viiakse läbi töövälisel ajal, kas nädalavahetustel või nädala sees õhtustel aegadel. Õppe läbinud saavad õiguse osaleda politsei tegevuses koos politseiametnikuga.\nEsimese astme õppe käigus antakse osalejatele abipolitseiniku teenistuseks vajalikud teoreetilised ja praktilised algteadmised, õppe lõppedes tuleb kandidaadil sooritada arvestus. Arvestuse negatiivsele tulemusele sooritamise korral on abipolitseiniku kandidaadil õigus kahele kordusarvestusele kolme kalendrikuu jooksul.\nEsimese astme õpe sisaldab koolitusi järgnevatel teemadel:\nHaldusmenetlus ja meetmete rakendamine\nEnnetus ja järelevalve\nVahetu sund ja eriettevalmistus\nAbipolitseinikul on võimalus omandada ka ülesande iseseisvalt täitmise pädevus. IPAP ehk iseseisva pädevusega abipolitseinik võib politsei ülesandel määratud piirkonnas teostada iseseisvalt liiklusjärelevalvet ja järelevalvet avalikus kohas käitumise nõuete üle ning samuti politsei ülesandel täita iseseisvalt ülesannet avalikku korda ähvardava vahetu kõrgendatud ohu tõrjumiseks. Selleks tuleb tal läbida teise astme õpe, mis kestab vähemalt 40 tundi ja lõppeb arvestusega. Teise astme õppe eelduseks on esimese astme õppe edukas läbimine ning politsei tegevuses osalemine vähemalt 100 tundi. Teise astme õppes omandatakse iseseisvaks ülesande täitmiseks vajalikud teadmised ja oskused, õpe viiakse läbi kinnitatud õppekava alusel. Arvestuse negatiivsele tulemusele sooritamise korral on abipolitseinikul õigus kahele kordusarvestusele kolme kalendrikuu jooksul.\nAbipolitseiniku esimese ja teise astme õpe ei ole kohustuslik inimestele, kes on olnud teenistuses politseiametnikuna või piirivalveametnikuna, julgeolekuasutuse ametnikule ja turvatöötaja kvalifikatsiooni omavale isikule, kes on läbinud turvatöötaja põhiõppe.\nKui abipolitseinikuks kandideerib inimene, kes on olnud teenistuses politseiametnikuna, piirivalveametnikuna või julgeolekuasutuse ametnikuna, võib ta soovi korral läbida tulirelvaõppe või sooritada kohe vastava arvestuse.\nAbipolitseiniku kandidaadi ja abipolitseiniku väljaõppe nõuded ning arvestuse sooritamise kord


Kombineeritud tapeet (74 fotot): taustapiltide kombinatsioon ja kombinatsioon, kuidas ühendada kahe värvi seinakate - Seinakatted - 2019\nNüüd on tootjad tohutu hulk erinevaid tapeede, mis erinevad oma värvi, mustri ja tekstuuri poolest. Ja selleks, et mitmekesistada interjööri, kasutavad paljud tapeedi ühendamist. Oluline on teada, millised on tekstuuride ja erinevate kombinatsioonide tüüpide kombinatsiooni reeglid.\nMaterjalide nõuetekohaseks ühendamiseks on parem valida taustapilte. Nad teevad ilusa kombinatsiooni ja teevad isegi moes tsoneerimise. Sellisel juhul saate kasutada mõlema paari värvi versioone ja kolme tüüpi tapeedi paigutust.\nTäna on mitmeid kombineerimisviise, mis võimaldavad teil kombineerida sama värvi ja tekstuuriga samas sisemuses\nEsimene võimalus on spekter. See hõlmab mitme erineva tooniga tapeedi kombinatsiooni, mis kuuluvad samasse värviskeemi. Nii saate liiva ja kulla, beeži ja kohvi, sinise ja sinise, smaragd rohelise ja helerohelise kombineerida.\nSellised kombinatsioonid on väga harmoonilised. Taustapildid täiendavad üksteist suurepäraselt. Seega on võimalik seina eraldi pinda kaunistada erineva värviga tapeediga.\nTasakaalustamise meetod. Seda iseloomustab kahe tüüpi tapeedi kombinatsioon. Sellisel juhul on peamine seina katmine, mis on valmistatud ühes rahulikus värviskavas ilma mustrite ja värviliste joonistusteta. Täiendage seda katvust eredalt küllastunud tapeediga, millel on räpane muster ja ebatavaline ornament. Samal ajal valitakse mustri taustaga tapeedid ja joonised ise, et need sobiksid ühevärvilise kattega. See on parem, kui need on tehtud samas värvisüsteemis.\nKontrastsuse viis. Hotell pakub erinevaid värve. Üks värv peaks olema aktiivne, särav, teine - passiivne, rahulik. Teine värv peaks siluma esimese esimese küllastumise ja täiendama seda. Üldiselt võimaldab see meetod seina väga harmooniliselt tõmmata.\nSeina eraldamine. Sel juhul kasutatakse nii horisontaalset kui ka vertikaalset kombinatsiooni. Ühele seinale saab kasutada erinevat tüüpi tapeede, mistõttu ülemine osa on näiteks tavaline tapeet ja põhi - piltidega kaetud. Vertikaalne seina eraldamine on samuti väga populaarne. Seda kasutatakse väga sageli ruumiliste ruumide või stuudiokorterite tsoneerimisel. Nii saate valida erinevaid funktsionaalseid tsoone ja teha ühest suurest toast mitu väikest tsooni.\nTekstuuride kombinatsioon. See meetod on samuti väga populaarne. Mõned kombineerivad erinevaid tekstuuri omavaid katteid. Kuid samal ajal, kui seda meetodit kasutatakse, valitakse tapeedi värvid kõige sagedamini toonides võimalikult lähedale. Nii saate lisada aktsente ja muuta interjööri huvitavamaks. See kombinatsioonitehnika muudab interjööri huvitavamaks ja tähelepanuväärsemaks.\nKui kasutate neid meetodeid õigesti ja valite need, sõltuvalt ruumi sisust ja ruumi suurusest, saate mängida valgusega ja ka ruumi mõõtmetega. Nii saate muuta ruumi kontrastselt visuaalselt laiemaks või tõmmata.\nKombineerimine lisanditega. Seega püüavad nad sageli seina mitmekesistada, kui peamine taust on juba valitud. Te valite sisetükid üsna tihedast taustapildist ja kaunistate nendega seinad. Lisasid saab lõigata ruudu, ristküliku, ovaalse, rombi kujul. Sel juhul on kõik piiratud ainult teie kujutlusvõimega. Lisasid saab lihtsalt seinale kleepida ja nende servad on suletud äärikute või liistudega. Seega saate pikendada sellise disaini eluiga ja tapeedi servad ei kiusa.\nKuidas lahtiselt sisestatakse. Seda meetodit kasutatakse tsoneeringutes väga sageli. Sellised lisad võtavad seinale rohkem ruumi kui tavalised. Sel viisil on ühes toas võimalik paigutada tööpiirkond, magamistuba, mängutuba, kui see on laps. Tuba jaguneb sektoriteks, millest esimest iseloomustavad heledad ja küllastunud värvid ning teine - rahulikum. Ja üks neist kahest sektorist peaks olema mahukas.\nPlaastrite kombineerimine. See meetod sobib kõige paremini lastetoadeks. Lisaks sellele saab seda kasutada need, kes armastavad ebatavalist eredat interjööri ja on avatud kõigile katsetele. Saate lõigata väikese suurusega plaate kõigist olemasolevatest taustapiltidest, mis jäävad remonti. Kuid kõigil nendel plaastritel peab olema vähemalt üks tavaline toon või ühine tekstuur. Klapisulgurid võivad olla liimitud, kattuvad üksteisega või lõpuni.\nÜhendamine väljaulatuvate osade esiletõstmisega. Mõnes korteris võimaldab tapeet kuidagi kaunistada olemasolevaid nišše ja äärikuid. Lõppude lõpuks ei ole kõik korterid, nagu seinad, seinad elegantsed, vaid vastupidi, on sisekujunduse puudumine. Kuid see puudus võib kergesti heledamaks muuta ja sisekujundusest suur pluss. Reeglina kleebitakse nišš või väljaulatuv osa taustaga võrreldes heledama kontrastse taustapildiga. Ja nende kujundamisel kasutatakse tihti mahulise tekstuuriga tapeet või ebatavalist mustrit.\nVäikeste vertikaalsete triipude kombineerimine. See disainitehnika võimaldab muuta ruumi suurust. See hõlmab erinevate värvide seinakattematerjalide sagedast vaheldumist. Seega, valides õiged värvid ja mustrid, saate muuta interjööri silmapaistvamaks ja elegantsemaks. Sellisel juhul omandage sama rullide laius või lõigake ribadeks. Ansamblid vahelduvad kas ühe kahega või üks läbi ühe või kaks läbi kahe. Ühe seina saab teha monofooniliseks ja teisel juhul võib vaheldumisi vahetada neli või kuus erinevat lõuendit.\nLisaks võib sellisel juhul värvitooni täielikult kontrastida. Nii saate ruumi ülespoole tõmmata. Võite kasutada mitte ainult mustvalgeid toone, vaid ka heledaid dekoratsioone.\nTaustapildid saab kombineerida nii omavahel kui ka teiste viimistlusmaterjalidega. Teil on võimalik valida erinevaid maalimismudeleid, mida saab kasutada tavaliste seinte, tapeediga, värviga. See on hea kombinatsioon pastellist tapeedist puidu ja kangaga. Mitte vähem levinud on dekoratiivse krohvi ja tapeedi kombinatsioon. Väga sageli kasutatakse kaetud kivi, et lõpetada ühe aktsendiseina koos taustapildiga.\nTaustapildi suurus on üsna keeruline. Näiteks saate ruumi nurkades teha kitsamaid taustapilte ja laiemaid seinu - laiemaid. Samuti tuleks horisontaalses kombinatsioonis arvestada mõõtmeid. Taustapildi kombinatsioon ülal ja all peaks olema 3: 2, see tähendab, et alumine riba peaks alati olema ülemine kitsam.\nVärvilise taustpildi kombinatsioon on väga raske ülesanne. On oluline teada mõningaid reegleid. Esialgu peate otsustama ühe põhilise, põhilise tooni, mis esineb mitte ainult seintel, vaid ka sisemuses. See tuleks valida mitme põhivärvi hulgast: punane, oranž, kollane, sinine, roheline, lilla, valge, must. Alusel kasutatakse ka kergeid valikuid, nagu beež, virsik, taupe ja isegi pehme liiv.\nKõige lihtsam on kahe kõrvuti asetseva tooni kombinatsioon ühest värviskaalast. Tundub väga vaikne ja rahulik. Mitmesuguste värvide keerulisem kombinatsioon, mis on samuti värvilised, on sellisel juhul oluline jälgida värvi ja värvi vahelist üleminekut.\nEbatavaline ja julge on kontrastsete värvide toonide kombinatsioon. Sellisel juhul saate paletil valida diametraalselt vastandlikke toone ja kombineerida neid nii seintes kui ka sama pinna sees. Peaasi Esmane värv tuleks kombineerida mööbli ja muude katetega.\nKui teil on väike ruum, siis sel juhul on parem osta värvilisi värvilisi taustapilte ja eelistada kõige lihtsamat ja lõdvestunud kombinatsiooni. Kui teil on suur ruum, siis saate valida heledama kontrastse kombinatsiooni.\nKui teie tuba on kaunistatud tumedates toonides, siis on parem neid varjata vastupidiste heledate toonidega.\nAga kui ruumi sisemus on kujundatud rahustavates värvitoonides, saate valida värvi, mis on värvi lähedal, kuid heledam kontrastne värv. Nõuetekohaselt valitud värv rõhutab kõiki toa ja selle interjööri eeliseid. Ta peab suunama tähelepanu kõikidest ruumi puudustest.\nKui otsustasite ühendada kaks eredat tapeedi tooni, siis peaksite nende vahel jääma vaiksemaks värviks, mis annab ülemineku ühelt värvilt teisele ja muutub nende taustaks. Iga interjööri värv on kombineeritud teatud varjundiga:\nBeige on ideaalne valge tapeedi jaoks. Selline kombinatsioon suudab tuua mugavust ja harmooniat mis tahes ruumi ning muuta interjööri heledamaks ja rahulikumaks. Aga kui te täiendate seda tumedama värviga, valides burgundia taustapildi, siis ruum näeb päris rangelt, kuid interjöör muutub täpsemaks.\nRoosa värvi kasutatakse kõige sagedamini puukoolide ja magamistubade viimistlemiseks. See on sageli kombineeritud valgete toonidega. Kombinatsioon valge, pruuni ja ka lilla värviga on populaarne. Roosa ja beežid on sinise värvusega nii harmoonilised kui roosad. Sellisel juhul proovige mitte värvida seda värvi kombineeritult värvilisi taustapilte.\nPeachi värv tundub suurepäraselt koos beeži, kuldse ja isegi sinise tooniga. Beige värv muudab ruumi soojemaks ja mugavamaks ning seal viibimine on meeldivam.\nPruunid taustapildid ostetakse tavaliselt koos beeži, kollase ja kuldse värviga. Pruuni ja punase värvi kombinatsioon näeb välja väga helge ja ebatavaline.\nLilla varjund kombineeritult sinise, valge ja hõbedase valikuga. Selline tapeet võib olla interjööri esiletõstmine.\nSinised taustapildid on suurepäraselt kombineeritud valge ja pruuniga, samuti paljude muude pastelsetes toonides olevate toonidega. Nii saate kaunistada lasteaeda kaunilt ja muuta interjöör õrnamaks ja elegantsemaks.\nNende vigade hulgas, mida sageli kombineeritakse, Kõige levinumad on järgmised:\nKasutage erineva paksusega taustapilte. Sellise kombinatsiooniga on seinad ebatäpsed, sest liigeses on nähtavad defektid. Selleks peate neid täiendavalt varjata ja parandama, vastasel juhul näevad seinad väga kole.\nErinevate mustrite kombineerimine. Mõned kasutavad ühes ruumis täiesti erinevaid väljatrükke, näiteks geomeetrilisi ja õie. See kombinatsioon on vastuvõetamatu, kuna see rikub interjööri harmooniat.\nErinevate kvaliteedi katete kasutamine. See on veel üks levinud viga, mis rõhutab ühe katte madala kvaliteedi taset. Ärge püüdke säästa neid taustapilte, mis on kogutud pokleiti väiksema seina piirkonnas. See on parem, kui ostad sama kvaliteediga sama kollektsiooni mudeleid.\nVead horisontaalses kombinatsioonis. Paljud inimesed segadustavad seinte alumise ja ülemise osa disaini tapeet horisontaalse kombinatsiooniga. Tähtis on, et tapeedi põhi oleks suure mustriga ja ülaosas väike. Vastasel juhul saate ruumi visuaalselt kitsendada ja muuta see maitsetuks.\nTeine viga horisontaalsel viisil ühendamisel on tumedama tooni kasutamine seina ülaosas. See kombinatsioon on vastuvõetamatu. Kerge tapeet peaks alati olema üleval ja pimedas - allosas.\nVigane liigeste disain. Teine tavaline viga erinevate taustapiltide kleepimisel. Kõikide katete servad peavad olema hoolikalt lõigatud ja kvaliteetsed liimliited. Üleminek peaks olema sile ja kontrastne kombinatsioon ei tohiks esile tõsta kahe erineva katte ristmiskoha. On vaja säilitada liinide tase ja teha märgistus õigesti.\nDekoratiivne disain on tapeedi ühendamisel väga oluline komponent. Reeglina on mustriga tapeet palju keerulisem kombineerida kui tavalised versioonid. Suurte lilledega kaunistamine on väga populaarne. Samal ajal kombineerige eri suurusega õie-ornament. Teil on võimalik valida suvandid, millel on kaunistused lillejoonte kujul. Lisaks suurtele lilledele on tubades ka ilus kujundus.\nValikuliselt saate osta foto tapeet. Sellise tapeedi viimistlemine tähendab rõhku ühele seinale. See kujutab suurt mustrit või pilti. Väga populaarne on ka monogrammidega seina kaunistamine.\nMustvalge klassikaline tapeet selliste mustritega näeb välja väga elegantne ja seda kasutatakse sageli klassikalise interjööri kujundamiseks.\nNüüd on tavapärane kombineerida abstraktsete mustrite ja kattematerjalide geomeetrilise printimisega. Kaks tüüpi mustrit tuleks värviliselt harmooniliselt kombineerida, igaüks peaks toetama teist. Seda saab siduda tapeetipartneritega.\nTriibuline sisekujundus on väga särav. Sel juhul vali kontrastsed värvikombinatsioonid. Nad võimaldavad tsoneerimist ja muudavad ruumi huvitavamaks. Kõige mahlakad on punase ja valge kombinatsioon. Need ansamblid sobivad ideaalselt kaasaegse interjööri kaunistamiseks.\nNagu vertikaalsed triibud, siis need võimaldavad teil ruumi visuaalselt tõmmata ja seda laiendada. Mõned kannavad isegi mustri seintelt lakke, mis on ühe aktsendiseina jätk. See kombinatsioon on väga ebatavaline dekoratiivne käik, mis üllatab teie külalisi.\nVäga huvitav on kujundada seinad, millel on laiad ribad eredaid kontrastseid taustapilte teineteise vastas. Seega saate kujundust muuta ja ruumi - koridori pikkust vähendada. Vastupidi, laiendage ristkülikukujulist ruumi, parem on tapeet asümmeetriliselt kleepida. Parem on liimida sellise seina katte lai ribad pikema seina külge ja külgseina külge liimimiseks kitsad tapeetist ribad. Sel juhul peaks kogu baasikate olema monotoonne kõigil seintel.\nSisustus on huvitav vahelduv tapeet. Kaks pikka seina on kleepitud tavalise tapeediga ja kaks lühikest seina - kontrastse kujuga riba primaarse värvi kombinatsiooniga. Kõige sagedamini kasutatakse nii valget kui ka musta ja punast ja valget kombinatsiooni. Poole kleepimine sisemusse peaks olema väga ettevaatlik.\nInterjööri lõdvendamiseks on parem koostada õhukesed ribad, mis kuuluvad samasse värviskeemi. See seinte konstruktsioon on mõõdukam ja pehmem.\nKaasaegse interjööri jaoks saate kasutada kitsaste kontrastribade kombinatsioon. See on särav ja stiilne lahendus. Interjööri kujundamiseks erinevates stiilides kasutatakse erinevaid ribade kombinatsioone. Niisiis, klassikalises stiilis interjööris eelistatakse paigutada triibud vertikaalselt, kasutades pastelsetes toonides olevaid toone, näiteks heleroosa, beež, kahvatu pruun\nSest vintage stiilis kasutada ka delikaatsemaid toone ja kohvi võimalusi. Kõige heledam on stiil popkunst. See on kontrastsete värvidega taustaplaatide kombinatsioon, näiteks valge, punane, kollane, roheline ja teised.\nErinevatel eesmärkidel ja erinevate interjööridega ruumides kasutatakse erinevaid tapeedi kombinatsiooni reegleid. Näiteks pööningul voolab seina katmine tihti lakke. Niisiis, disaini saalis on parem kasutada meetodit tsoneerimine. See võimaldab teil jagada suure ruumilise ruumi mitmetele funktsionaalsetele aladele töö-, puhke- ja koosolekuvõistlejatele.\nSelleks kõige sagedamini kasutavad tapeedi ühendamiseks vertikaalset meetodit. Ka siis, kui kaunite seda tuba, peate valima ühe rahuliku tooni taustavärvi ja kasutama aktsentide asetamiseks teist. Saalis on lubatud kasutada ka taustapilte, kuid parem on neid liimida ainult puhkeala lühema seina külge.\nMagamistoas peaks kombinatsioon olema kõige harmoonilisem ja vaoshoitum. Püüa saada helge tapeet, mis üksteisega hästi läheb. ja kuuluvad samasse värviskeemi. Täiuslik beeži ja pruuni või oliiviõli kombinatsioon terrakottaga. Magamistoas on ideaalne horisontaalne kombinatsioon. Sellisel juhul saate eelistada heleda tapeedi monogrammidega seinte ülemises osas ja tumedamaid taustapilte.\nKöögi jaoks on võimalik kasutada eredamaid ja mahlakamaid kombinatsioone, eriti avarates tubades. Niisiis, kõige sagedamini sellises toas kasutage kollast, rohelist, oliivi, sinist, oranži tooni.\nVäikeste köökide puhul on parem kasutada väikese mustriga kerge tooni seinakattematerjale.\nVaadake videot: Желтый в интерьере - сочетание желтого цвета с белым, зеленым, голубым, серым и другими цветами (Detsember 2019).\nCopyright 2019 \_ Disain ja sisekujundus \_ Disain ja kombinatsioon tapeet sisemuses


Avatud: E-R 9-17 L kokkuleppel +372 5082266 +372 7822600\nAvatud: E-R 9-17 L kokkulepel +372 5082266\nE-R 8-18. Muudel aegadel ainult broneeritud tellimused. +372 5082266\nVõru Tartu Põlva Valga Tallinn\nAeg 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 : 00 15 30 45\nKasutusvalduse lepingu tingimused\n1.1 Leping jõustub allkirjastamise hetkest ja lõpeb Sõiduki tagastamisega lepingus märgitud tagastamiskohta ja –ajal pretensioonide puudumisel. Pretensioonide korral aga pretensioonide lahendamiseni.\n1.2 Kasutusvalduse päeva pikkus on 24 tundi.\n1.3 Kütus ei sisaldu kasutusvalduse hinnas. Sõiduk antakse Valdajale üle täis kütusepaagiga ja Valdajal on kohustus sõiduk tagastada täis kütusepaagiga.\n1.4 Sõidukis on keelatud suitsetada ja tarbida alkoholi. Antud keelu eiramise korral on Omanikul õigus Valdajalt nõuda leppetrahvi 150€.\n1.5 SÕIDUKI VIIMINE ÜLE EESTI VABARIIGI RIIGIPIIRI ON ILMA OMANIKU KIRJALIKU LOATA KEELATUD! Antud keelu eiramisel on Omanikul õigus nõuda Valdajalt leppetrahvi 1000€.\n1.6 Sõidukit saab kasutusvaldusesse võtta 18-aastane isik, kellel on vähemalt 6 kuune juhistaaž. Lepingu sõlmimisel tuleb Omanikule esitada juhiload (ei aktsepteerita ajutisi juhilube), pass või ID kaart.\n2. VALDAJA ÕIGUSED\n2.1 Valdajal on õigus saada endale Sõiduki kasutamisest saadav tulu.\n2.2 Kui Valdaja ei nõustu Omaniku poolt esitatud nõude või selle suurusega , on tal õigus esitada kohtusse hagi 30 päeva jooksul alates nõude kätte saamise päevast. Hagi tähtaegset esitamata jätmist tõlgendatakse nõudega nõustumisena täies ulatuses ja Valdaja hilisemaid pretensioone ei arvestata.\n3. VALDAJA KOHUSTUSED\n3.1 Valdaja tasub kogu kasutusvalduse summa enne Sõiduki talle üleandmist. Broneeringu kinnituseks maksab Valdaja ette kokkulepitud summa, kuid mitte vähem kui 10% kasutusvalduse hinnast. Omanikul on õigus broneeringutasu endale jätta kui broneeringust loobutakse vähem kui 24 tundi enne selle algust. Kasutusvalduse tasu mittetähtaegsel tasumisel on Valdaja kohustatud tasuma viivist 1% päevas tasumata summalt. Kui Valdaja soovib tagastada sõiduki enne Lepingus märgitud aega, kohaldab Omanik hinnakirja seda osa, mis sätestab kasutusvalduse tasu tegelikult kasutatud päevadele vastavaks perioodiks.\n3.2 Valdaja on kohustatud Sõiduki üle vaatama enne kasutusse võtmist, veenduma selle sobilikkuses ja korrasolekus, ning tegema vastavasisulise märke kasutusvalduse lepingusse. Allkirjastatud lepingu puhul eeldatakse pretensioonide puudumist.\n3.3 Valdaja kohustub Sõidukit kasutama vastavalt valmistajatehase juhendile ja headele tavadele.\n3.4 Valdaja on kohustatud hooldama sõidukit heaperemehelikult ja kõrvaldama omal kulul tavapärase korrashoiu ja remondiga kaasnevad puudused (VÕS § 345 lg 1).\n3.5 Valdajal on õigus kasutada Sõidukit üksnes sihtotstarbeliselt. Sõidukit tuleb juhtida vastavalt valmistajatehase juhendile. Valdaja on kohustatud sõidukit mitte kasutama: ebaseaduslikuks tegevuseks või seadusevastastel eesmärkidel, samuti pukseerimiseks, autovõidusõiduks, treeninguks jne. Vastasel korral on Omanikul õigus Valdajalt nõuda leppetrahvi 200€ ja tekitatud kahjude hüvitamist.\n3.6 Valdaja on kohustatud Sõidukit kasutama ainult teedel, mis on teed Teeseaduse mõttes.\n3.7 Valdaja on kohustatud Sõidukit mitte andma kolmandale isikule kasutamiseks v.a. teisele juhile, kes on märgitud käesoleval lepingul, olles ise kaasas.\n3.8 Valdaja on kohustatud veenduma enne igat sõitu Sõiduki tehnilises korrasolekus ning jälgima sõiduki tehnoseisundit sõidu ajal. Tehnilise rikke esinemisel sõitmise katkestama vea kõrvaldamiseni. Valdajal on kohustus kontrollida õlide ja muude vedelike olemasolu süsteemides. Juhul, kui sõidukile tekkinud vigastus on tingitud õlide või muude vedelike vähesusest või puudumisest süsteemis, kannab kõik sõiduki remontimisega seotud kulud valdaja.\n3.9 Valdaja on kohustatud Sõidukit tankima üksnes kvaliteetse ja sõidukile ette nähtud mootorikütusega. Ebakvaliteetsest kütusest tekkinud kahjud kannab Valdaja.\n3.10 Valdaja on kohustatud tegema kõik, et vältida Omanikule ja kolmandatele isikutele kahju tekkimist.\n3.11 Liiklusõnnetuse, varguse, vandalismi jms. juhtumi korral on Valdaja kohustatud viivitamatult teavitama Omanikku juhtunust. Kui tegemist on olukorraga, kus Valdajal tekib seadusest tulenev kohustus teavitada juhtunust päästeametit või politseid, on valdaja kohustatud seda tegema.\n3.12 Valdaja on kohustatud tagastama Sõiduki lepingus märgitud kasutusvalduse perioodi lõppemisel kokkulepitud kohas ettenähtud ajal. Sõidukit ei tohi hüljata. Sõiduki mittetähtaegsel tagastamisel on Valdaja kohustatud viivitatud aja eest tasuma kolm korda kõrgema tariifi alusel, samuti on Valdaja vastutav hilinemisest tuleneva majandusliku kahju eest, mis Omanikule seoses hilinemisega tekib.\n3.13 Kahju tekkimisel Omanikule ja/või kolmandatele isikutele või dokumentide või esemete kadumisel on Valdaja ja teine juht kohustatud hiljemalt 24 tunni möödumisel esitama Omanikule kirjaliku seletuse juhtunu kohta. Kui puudub muu võimalus kirjaliku seletuse andmiseks, võib seda esitada Omanikule erandkorras ka lepingus toodud e-maili aadressile, varustades seletuse digitaalallkirjaga.\n3.14 Valdaja kohustub andma sõiduki üle ja tagastama puhtana. Kui Sõiduk vajab tagastamisel puhastust, tuleb Valdajal tasuda puhastuse eest 10-200€ sõltuvalt sõiduki seisukorrast.\n3.15 Valdaja kohustub Omaniku nõudmisel koheselt tasuma kõik käesolevast lepingust tulenevad mistahes rahalised nõuded ja kohustused. Rahaliste nõuete kohest täitmist ei peata ega takista väärteo-, kriminaalasja-, ega kindlustusjuhtumi menetlemine. Ühegi kahju maksmine ei vabasta Valdajat kasutusvalduse tasu maksmisest nende päevade eest, millal kahju suurust selgitati ja taastati kahju tekkimisele eelnenud olukord.\n4. VALDAJA VASTUTUS\n4.1 Liiklusõnnetusest või kolmanda isiku õigusvastasest käitumisest tekkinud kahjud kannab Valdaja ulatuses, mida ei kanna kindlustus (s.h. omavastutuse määra). Kui kindlustusfirma keeldub kindlustushüvitise väljamaksmisest või kui kahjujuhtum ei ole kindlustusjuhtum, kohustub Valdaja hüvitama Omanikule kõik tekkinud kahjud.\n4.2 Valdaja vastutab täielikult kõikide Sõidukist kadunud või vahetatud detailide ja lisavarustuse eest.\n4.3 Sõiduki kahjustamisel enda või kolmandate isikute poolt kannab kahju Valdaja.\n4.4 Kui Valdaja või teine juht on oma teoga (tegevuse või tegevusetusega) põhjustanud kahju Omanikule või kolmandale isikule tahtlikult, kannab Valdaja kahju täielikult.\n4.5 Valdaja kannab kahju täielikult, mis on tekitatud kui Sõidukit on juhitud alkoholijoobes või selle tarvitamise tunnustel, väsimusseisundis või mõne narkootilise aine mõju all.\n4.6 Kui Valdaja annab Sõiduki üle kolmandale isikule, kannab Valdaja täielikult Omanikule või kolmandatele isikutele tekitatud kahju.\n4.7 Kui Sõiduk on varastatud, ärandatud või röövitud, on Valdaja omavastutus 20% renditud Sõiduki täisväärtusest pluss kahe kuu tasu, kui Valdaja tagastab Omanikule Sõiduki dokumendid, võtmed ja signalisatsioonipuldi. Kui Valdaja antud punktis nimetatud juhul Sõiduki dokumente, signalisatsioonipulti ja võtmeid Omanikule ei tagasta, on Valdaja vastutav Sõiduki täisväärtuse ulatuses ja kohustub hüvitama Omanikule tekitatud kahjud. Kui Sõiduk on väljunud Valdaja valdusest kelmuse teel, on Valdaja vastutav Omaniku ees Sõiduki täisväärtuse pluss kahe kuu kasutusvalduse tasu ulatuses.\n4.8 Sõidukile tekkinud vigastuste kõrvaldamiseks (remondiks) kulutatud aja eest on Valdaja kohustatud tasuma arvestusega 1 päev remonti = 1 päev Sõiduki kasutamist, kuid mitte rohkem kui 30 päeva eest.\n4.9 Ebakvaliteetsest kütusest tekkinud kahjud kannab Valdaja.\n4.10 Sõiduki dokumentide, võtmete ja purunenud rehvi ja/või velje eest või puuduliku varustusega Sõiduki tagastamisel tasub Valdaja Omanikule leppetrahvi 200€ iga kaotatud, lõhutud või puuduva dokumendi või eseme kohta.\n4.11 Sõiduki tagastamisel kütusepaagiga, mis ei ole sellele sõidukile ettenähtud kütusega täielikult täidetud, maksab Valdaja puuduva kütuse eest 2,00 eurot liitri kohta.\n4.12 Sõiduki hülgamisel tasub Valdaja Omanikule leppetrahvi Sõiduki soetusmaksumuse ulatuses.\n4.13 Valdaja on kohustatud tasuma vara kasutamise käigus põhjustatud seaduserikkumiste korral kõik trahvid ja nõuded ning leppetrahvid vastavalt seaduses sätestatud korrale ning Omaniku kehtivate hinnakirjade alusel. Parkimistrahvid, millest Omanikku ei ole teavitatud, nõutakse hiljem sisse kahekordselt.\n4.14 Kui Valdaja osaleb Sõidukiga liiklusõnnetuses, mille tõttu Omaniku kindlustusriski koefitsent suureneb, tasub Valdaja lisaks omavastutusele ühekordset leppetrahvi 150.- EUR.\n5. OMANIKU KOHUSTUSED\n5.1 Omanik kohustub Sõiduki Valdajale üle andma ja vastu võtma lepingus märgitud kohas ja ajal.\n5.2 Omanik kohustub täitma lepingut heas usus.\n5.3 Omanik kohustub teostama Sõiduki regulaarset tehnilist hooldust.\n6. OMANIKU ÕIGUSED\n6.1 Omanikul on õigus nõuda tagatisraha. Tagatisraha suurus oleneb kasutada antud sõidukist.\n6.2 Omanikul on õigus kontrollida Sõiduki seisundit ja selle korrashoidu.\n6.3 Omanik määrab Sõiduki remondi koha, tingimused ja ulatuse, sõltumata Sõiduki asukohast.\n6.4 Omanikul on õigus lõpetada Kasutusvalduse leping ja nõuda Sõiduki kohest tagastamist, kui Valdaja või teine juht äratab kahtlust, rikub Kasutusvalduse lepingu tingimusi, ei tule toime Sõiduki kasutamisega, on esitanud Kasutusvalduse lepingu sõlmimisel valeandmeid, kasutab Sõidukit pahatahtlikul eesmärgil, on Omanikku eksitanud või ilmnevad muud asjaolud, mis võivad ohtu seada Sõiduki või Omaniku huvid.\n6.5 Sõiduki rikkest tingitud ja muud kahjud (avarii, liiklusõnnetus, reisi ärajäämine või katkemine, töö või muude kohustuste täitmata jätmisest tulenev kahju Valdaja või teise juhi ja kolmanda isiku vahel) ei kuulu hüvitamisele Omaniku poolt. Need kulud jäävad Valdaja enda kanda. Võimalusel tagab Omanik vahetusauto. Kui rike tekib kasutusvalduse ajal ja puudub Valdaja tahtlik või ettevaatamatu käitumine rikke tekkimises, võib Valdaja nõuda kuni 10 protsendilist hinnaalandust sõlmitud kasutusperioodi eest, kui Omanikul puudub võimalus Sõiduki asendamiseks teisega.\n6.6 Kui Valdaja ei ole tasunud arvet tähtajaks, on Omanikul õigus Valdaja andmed avaldada maksehäireregistris ja ühepoolselt loovutada võlanõue kolmandatele isikutele. Võlgade sissenõudmisega seotud kulud tasutakse Valdaja poolt.\n7.1. Lepingust tulenevad vaidlused, milles pooled ei jõua kokkuleppele, lahendatakse vastavalt Eestis kehtivale seadusandlusele Tartu Maakohtu Võru Kohtumajas.\n7.2. Leping on sõlmitud kahes eksemplaris, millest kumbki pool saab ühe eksemplari.\n7.3. Valdaja kinnitab, et on saanud sõiduki kasutusvalduse lepingu tingimused kätte, on need läbi lugenud, tingimuste sisust ja mõttest aru saanud ning nõustub Lepingu kõigi tingimustega.\nTallinna maantee 42\nVõru 65605 Eesti\nAutoremondi infotelefon: +372 5082266\nAutorendi infotelefon: +372 5282266\nRehviposti infotelefon: +372 5082266\nPesulateenuse infotelefon: +372 5082274\nTäna pakub Autoteh OÜ Võrus Tallinna maantee 42 asuvas autoremonditöökojas laia valikut hooldus- ja remonditöid kõigile sõidu-, pakiautodele ja džiipidele.\nPakume täisteenindust s.t. teostame hooldus- ja remonditöid, mootorite remonti, sildade remonti ja reguleerimist, elektritöid, CO kontrollimist ja reguleerimist, signalisatsioonide paigaldust, rehvide vahetust ja sesoonset hoiustamist.\nKaasaegsete sõidukite elektrisüsteem muutub järjest keerukamaks. Hoolduseks ja remondiks ei piisa enam tavalisest testrist. Sellepärast pakume sõidukite elektrisüsteemi ja elektroonika kontrolliks arvutidiagnostikat.\nPopulaarseks on saanud autode tehniline kontroll. Selle käigus saab klient ülevaatliku pildi autost ning võimalikest või vajalikest kuludest, mis tuleks teha auto edaspidiseks hoolduseks ja remondiks. Samas pakume ka omapoolset remondi kalkulatsiooni koos varuosade ja remondiga.


Telefoniga saab depressiooni vastu võidelda - Kaup ja teenus - Tarbija\nTelefoniga saab depressiooni vastu võidelda\nFOTO: Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut\nUus telefonirakendus aitab kasutajatel positiivselt mõelda ja depressioonist üle saada.\n«Varane depressiooni ilmingute märkamine ja eneseabi võib heal juhul tervise taastada ilma, et antidepressantidega tuleks appi rutata,» sõnas psühhiaatria professor Airi Värnik. Depressiooni levimuseks 14-15-aastaste noorte hulgas on umbes 10 protsenti, lisaks alalävine depressioon kui haiguseelne seisund 30 protsenti. Kui raske depressioon on kliiniline seisund, mille puhul tuleb tingimata abi otsida vaimse tervise spetsialistilt, siis depressiooni kergemate vormide puhul võivad tõhusaks toeks olla eneseabivõtted.\nTänapäeval on peaaegu kõigil taskus väike abimees – nutitelefon. Üheks võimaluseks varustada masenduses inimene eneseabivõtete arsenaliga on panna need nutitelefoni rakendusse. Vaimset tervist toetavaid mobiilirakendusi on eesti keeles olemas veel vähe, kuid Norra finantsmehhanismi rahvatervise programmi toetusel on aastal 2015 neid valmimas koguni neli tükki. «Deprest vabaks!» on kolmas nende hulgas.\n«Deprest vabaks!» aitab toime tulla kerge ja mõõduka depressiooniga, suunates inimest tegelema oma mõttemustritega. Depressiivsel inimesel on kalduvus näha maailma tumedamates värvides ning tõlgendada täiesti tavalisi olukordi endale ebasoodsate või isegi ohtlikena. Selline negatiivne mõttemuster hoiab inimest kinni depressiooni nõiaringis, millest väljuda aitab niisuguste mõtete kahtluse alla seadmine ning muutmine – asendamine positiivsemate mõtetega.\n«Deprest vabaks!» rakendus sisaldab võimalust kõigepealt enda depressiooni taset testida. Eneseabivõtetega tutvub kasutaja läbi igapäevaelu olukordade kirjelduste ja vastavate harjutuste, mis illustreerivad seda, kuidas ühest ja samast asjast võib erineval viisil mõelda (negatiivselt, neutraalselt, positiivselt). Lõpuks jagab rakendus soovitusi positiivsete mõttemustrite kinnistamiseks ja negatiivsete mõttemustrite muutmiseks. Rakendus on saadaval Google Play ja App Store'i veebipoodides.


Jalgsema küla asub Järvamaal, Järva-Jaani vallas. Esimest korda mainis Läti Henrik Liivimaa kroonikas Jalgsema küla 1220. aastal.\nMaa-asula piiride korrastamisega 1976.a. liideti Järva-Jaani külanõukogu põhjaosas asuvad Jalgsema, Paistevälja ja Liutsalu külad ühtseks Jalgsema külaks. Need kolm küla olid Eesti Vabariigi ajal suured ja rahvarohked. Praegu seisavad nendes külades siin-seal lagunenud ja tühjaksjäänud taluhooned – ajahambast puretud ja inimeste poolt mahajäetud.\nJärvamaa idaserval ulatub Pandivere karstialal kujunenud ajutiste järvede piirkond. Üks suurim ja tuntuim ongi Jalgsema järv, mida on mõnikord ära märgitud ka päris järvede nimistus. Jalgsema järv asub ajaloolise küla keskel, kus taluõued piiravad kaarjalt järvemadalikku. Jalgsema karstijärved hõlmavad maa-ala 38,7 ha ulatuses. Legendi järgi on järvel olnud kombeks soojade suvedega ära kaduda, kuna teda pahandanud leedulannast noore naise tegu, kes käis järves lapse mähkmeid pesemas. Viimastel suvedel on aga vesi järves püsima jäänud.\nJärve läänepoolsel kaldal on põlised kased, millest ühte nimetatakse kahe venna kaseks. Kask asus Paistevälja nõo idaserval ning tema vanus oli üle 100 aasta, kõrgus 17-20 m, ümbermõõt 1,9 m. 2011. aastal murdis äike kase elujõu ning sellest on alles vaid tüvi.\nPaistevälja ja Jalgsema küla vahel asuvad neli piklikku nõgu, sügavusega 3 m, millest kolm moodustavad ahela. Suurim on Paistevälja nõgu pikkusega üle 1 km. Paistevälja ja Jalgsema nõos esineb karstilehtreid ja –lohke sügavusega 1m. Kahemeetrise pinnakatte all asub Juuru lademe Tamsalu kihistu. Umbes 2 m paksuse mulla- või turbakihi all on saviliiv ja moreen.\nJohan Pitka (1872-1944) ja Peäro August Pitka (1866-1915) kodutalu õuele püstitati 23. juunil 1992. aastal mälestukivi. Johan Pitka oli Kaitseliidu asutaja ning soomusrongide üks formeerijaid ja esimene ülem. Peale selle asus ta sõjalaevastikku organiseerima ning määrati merejõudude juhatajaks.\nPeäro August Pitka teenis sõjaväes (alampolkovnik), aga sai kuulsaks hoopis kirjanikuna. Kirjanik Ansomardi tuntuimad tööd on: romantiline muinasjutt-näidend „Murueide tütar” (1900), „Jalgsema Kitse-eide muinasjutud” (1901), novellikogu „Sõja päevilt” jt.\nArheoloogid on avastanud Jalgsema külas kahe ja poole meetri paksuse kultuurikihi. Arheoloogiamälestistena kuuluvad siin kaitse alla kivikalme Ansomardi talu lähedal, asulakoht Andrese pere juures ja kolm kultusekivi, viimasest 100-150 m kaugusel ida ja kirde pool. Teeserval oleva kivikülv on aga külanoortele kokkusaamise kohaks, kust käiakse järve uudistamas.\nJalgsema küla keskuses asub Jalgsema-Seliküla külaseltsi poolt renoveeritud külamaja.\nJalgsema küla infotahvli koordinaadid: N: 59° 5' 14,52'' E 25° 53' 39,12''