29 aastat suurest võidust ehk Kuidas Jaak Salumets Kalevis poistest mehed kasvatas\nOhtuleht.ee, 6. mai 2020 19:29\nJaak SalumetsFoto: Martin Ahven\nTäna 29 aastat tagasi tuli Tallinna Kalevi meeskond NSV Liidu meistrivõistluste tšempioniks. Avaldame sel puhul uuesti 2006. aasta 29. aprillis Õhtulehes ilmunud intervjuu, kus meeskonna peatreener Jaak Salumets meenutas Urmo Soonvaldile antud intervjuus võidukat hooaega.\n1991. aasta 6. mai on Eesti spordiajalukku kirjutatud suurte ja kuldsete tähtedega. Meie rahvusspordiala korvpall saavutas tiitli, millest aastakümneid ei julgetud isegi unistada. Tallinna Kalev tuli korvpallis N. Liidu meistriks, alistades kõik Nõukogudemaa hiiud.\n1991. aasta aprillis ja mai esimesel nädalal hingas Eesti teistmoodi. Kogu rahvas elas Kalevi meeskonna edule kaasa. Toonane võidumarss andis kõneainet ja tõi rõõmupisaraid rohkem kui meie hilisemad olümpiavõitjad. Kalevilt oodati vargsi imet, Liidu meistrivõistluste kuldmedalit.\n6. mail kell 18, kui Kalevi hallis algas finaalmäng Leningradi Spartakiga, oli Eesti nagu välja surnud. Ligi 4000 õnnelikku olid okupeerinud hallis kõik iste- ja seisukohad, ülejäänud rahvas oli telerite ees.\nPoolteist tundi hiljem tuli triumf, Kalev krooniti N. Liidu parimaks korvpalliklubiks.\nMissugustele momentidele sa automaatselt mõtled, kui öelda märksõnadeks 1991 ja N. Liidu kuldmedal?\nÜks raske etapp oli kahtlemata 1990. aasta sügis, kui olime Euroopas ja pidasime palju mänge ning Babenko sai vigastada. See oli minu viga.\nSiis mõtlen, kuidas me Gunnar Hololeiga Barcelonas Tiit Soku ära rääkisime, et ta Moskva Dünamost Kalevisse tuleks.\nRaske oli ka Vladivostokis, kus mängisime Vorošilovgradiga. Mäng läks lisaajale, sest vastaste mängija läks üksi korvi suunas, viskas, pall keeras peaaegu sisse ja siis ootamatult välja… See kaotus olnuks suure tähendusega. Lisaajal päästsid mängu Žulanov, Abeljanov ja Viktorov. Eesti meestest polnud asja.\nEbaharilik tunne oli ka pärast (1991. aasta kullamängule eelnenud – U.S.) poolfinaali Riia VEFiga. Kuidagi väga imelik oli… Sõitsime bussiga Riiast tagasi, Aivar Kuusmaa oli vigastatud ja ma mõtlesin, kas tõesti kogu töö läheb laiali.\nTundub sulle, et meedia ja fännid tähtustavad kullavõitu tegijatest rohkem?\nSiis oli see uskumatu. Et nii on võimalik üldse tõusta. Keegi ei uskunud seda. Mängijad kasvasid ja muutusid professionaalsemateks. Suutsin oma visiooni ellu viia, vaatamata konfliktidele mängijatega. Kõik ju kirusid mind.\nKui palju see teekond su tervist tappis ja pereelule mõjus?\nKui alustasime, siis polnud meeskond vaimselt, füüsiliselt, moraalselt ega sotsiaalselt valmis alluma mu nõudmistele ja läbima kogu kadalippu. Ma ei saanud neilt maksimumi nõuda, sest me ei suutnud neile maksta väärilist tasu, paljudel olid eluasemeprobleemid. Need võtsid minult väga palju aega ja energiat.\nKui tihti mõtlesid, et lihtsam oleks kõik pikalt saata?\nSellist mõtet mul ei tekkinud. Kui mul on motivatsioon, siis teen selle lõpuni. Ma ei lahku poolel teel.\nKas sind motiveeris raha või teadmine, et ühel hetkel võib Kalev palju võita?\nMind ei motiveerinud raha. Tahtsin näha, millised on mu oskused ja teadmised ning mida ma suudan meestest välja pigistada. Esialgu ei rääkinud meistrikullast mitte keegi, aga süües kasvas isu.\nÜmbritsesid sa end õigete inimestega?\nInimesed, kes Kalevi juurest läbi käisid, olid omaette isiksused. Nad kõik olid vajalikud. Ma ei võtnud juhuslikke inimesi, sest teadsin, keda tahan.\nNäiteks Roman Prussakov oli küll arst, kuid reaalselt ravisid mehi teised inimesed, tema osa oli aidata vene mängijatel sulanduda ja pingeid maandada.\nKui massöörile (Heino Jürviste, leiti aastaid tagasi surnuna – U.S.) mõelda, siis tal olid kuldsed käed, aga teda tuli kogu aeg kontrollida. Ta oli vabamõtlemise etalon. Kui teda nädalavahetusel üles rivistada, siis tegi uuel nädalal korralikku tööd.\nVõi Heiki Krimm, kelle kohta ma ei saanud siis öelda, et ta on alternatiivmeditsiini esindaja. Ta oli kirjas videooperaatorina. Tegelikult tegi hoopis teist tööd. Meditsiini roll meeskonna edus oli väga suur.\nMeeskonna tervis oli Rein Jalaku pärusmaa. Tallegi sügav kummardus ja lugupidamine. Tulemused räägivad enda eest.\nVäga olulist rolli mängis üldfüüsilise ettevalmistuse treener Pranas Mickievicius. Tema peale sain alati looda. Igas olukorras.\nKrimm tegeles palju ka sinuga?\nTemaga oli mul juba ammu lähedane suhe. Ta aitas mind ja mu perekonda.\nKui palju oli meeskonna juures õnnekütte, kes tahtsid end Kalevi nimega kaunistada?\nNeid polnud, sest keegi ei uskunud meie edusse. Kunagi oli Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli direktor Jaan Talts, kes saatis meid 1980ndate lõpul otsustavale tuurile Donetskisse lausega: «Kas lähete Eesti korvpalli matustele?» Ütlesin, et neid matuseid ei tule…\nKui tuli edu, siis tekkisid ka huvilised. Toonane Kalevi aseesimees Ojavere tundis huvi meie sponsorraha ja välismaiste toetajate vastu. Aga me ei lubanud teda ligi.\nAltkäemaks või mitte?\nKas sind häirib 1991. aasta eduloo juures teadmine, et mängija Tair Tenno maksis hooaja algul Moskva Dünamo mängijatele raha, et nad Kalevile kaotaksid ja et Kalev kindlasti alagrupiturniirilt edasi pääseks?\nMina ütlen nii: olime Sidjakiniga (Moskva Dünamo peatreener – U.S.) nii head sõbrad, ka väljaspool korvpalli, et see otsustas asja… Kõik edasine näitas, et meeskonnad on platsil võrdsed.\nNii et raha vastastele maksma ei pidanud?\nKui ajaloos tagasi minna, siis Sidjakinil oli meiega kohtumisel kaasas palju suuri koormusi kandnud mängijaid. Vahetult pärast Tallinna tuuri lõppu oli neil tulemas elulise tähtsusega eurokarikamäng. Rohkem ei tasu seda kommenteeridagi.\nKui me taas esimest aastat kõrgliigas mängisime, sattusime üleminekuturniirile Leningradi Spartakiga. Enne seda oli tuur Leningradis ja meie ning Vilniuse Statyba mängust olenes Spartaki saatus. Kui meie võidame, pudeneb Spartak kõrgliigast välja. Enne mängu tulid korvpallijuhid minu juurde ja esitasid tingimuse… Kalevi kaotus Statybale annab meile automaatselt kaks võitu üleminekutuuril Spartaki üle. Nii ka läks. Mulle ei jäetud ühtegi võimalust. Spartak pidi säilitama koha kõrgliigas läbi testturniiri. Vaat nii käis mäng. Minu hing ei valuta nende asjade pärast. Kokkuvõttes pani meie mäng asjad paika.\nKuidas arenesid su suhted mängijatega?\nMida rohkem nad isiksusteks said, seda rohkem tuli neilt nõuda. Kui tase tõusis, muutusid suhted pingelisemaks. Kes mulle vastu hakkas, kukkus välja. Pidin mehed allutama enda valitud suunale. Teist varianti polnud. Rauno Pehka on kurtnud, et talle tehti liiga. Aga talle oli palju antud, sellistelt tuleb ka palju nõuda.\nOli sul mängijatega ka konflikte?\nIkka. Olme tasapinnal, sest nad ei allunud mu nõudmistele. Kõik tarvitasid alkoholi. Aga olen ka ise mängija olnud ja tean, et noored peavad end välja elama. Nad pidanuks valima õige aja ja õige koha, siis poleks kokkupõrkeid toimunud. Mind oli raske petta. Kunagi püüdsime petta treener Ilmar Kullamit, kokkuvõttes petsime ennast.\nKatastroofilisi konflikte vist polnud. Kõige raskem oli minu jaoks kahestumine, sest pidin treenerina muutuma neile ebameeldivaks. Inimesena olen hoopis teine. Kui ma olnuks treenerina hea inimene, poleks tulemust saavutatud.\nTundsid sa ennast mängijaid sõimates halvasti?\nJah. Üks hetk on mul tänaseni meeles, mil käitusin halvasti.\nKuigi võib-olla selleks oli põhjus. Tülist kahe mängijaga on tekkinud ka legend, et kõik kartsid mu kätt. Legendi põhjus on lihtne. Mehed rikkusid režiimi ja järgmisel päeval kaotasime Žalgirise täiskoosseisule vaid ühe punktiga. Neid mehi olnuks vaja. Aga nad polnud võimelised mängima, kahjuks. Mitte minu käe läbi, vaid nad otsustasid Sabonisega (maailma üks paremaid korvpallureid, üle 220 cm pikkune Arvydas Sabonis – U.S.) koos viina võtta… Mehed hindasid oma võimeid üle.\nMis sa neile siis ütlesid?\nMa ei taha seda meenutada. Mu südametunnistus piinab, et käitusin just nii nagu käitusin.\nOled sa mängijate ees kunagi vabandanud, et neile pahasti ütlesid?\nOlen, kui tundsin end süüdlasena. Püüdsin alati meestega rääkida.\nKas mõni mängija on ka liigse viinavõtmise nahka läinud?\nRäägitakse Peep Jõgist. Ta tegi 1988. aastal katse meeskonda tagasi tulla. Ja tuligi. Mul oli vaja luua meeskonnas konkurents, aga siis ta kadus jälle.\nVõit tõi tühja tunde\nMillised olid su suhted Aivar Kuusmaaga? Kuusmaa oli täis tahtmist olla parim nii platsil kui ka platsi ääres, ta oli samuti väga keevaline…\nMeil oli vaid üks väga tõsine konflikt. Küsimus oli mu moraalis. Mu moraal ei luba omandada võõrast vara ja seda kasutada. Ta seadis selle kahtluse alla. Ja eksis.\nKas mängijaid rikkusid suur palk, tolle aja kohta haruldased korterid ja külmikud, ühiskonna tähelepanu, välismaasõidud jne?\nAga nad tegid ka ränkrasket tööd, mille hinda makstakse vigastuste näol alles praegu. Kõik olid tähed, kuid ma ei usu, et see neid rikkus. Nad õppisid seda nautima.\nKas Kalev oli üksmeelne meeskond?\nMida rohkem tulemus kasvas, seda üksmeelsem oli meeskond.\nTuli sul 1991. aasta võidusireeni kõlades pisar silma?\nTühi tunne oli.\nMäletame, et sa õnnitlesid pingil olnud mehi ja istusid nende kõrvale. Millele siis mõtlesid?\nEt üks etapp on läbi. Emotsioone polnud. Olin vaimselt ja füüsiliselt tühi. Selja taga oli kuus väga rasket aastat.\n1991. aasta kuldne Kalev\nPeatreener oli Jaak Salumets, teine treener Riho Soonik, arstid Rein Jalak ja Roman Prussakov, massöör Heino Jürviste, jõusaalijuhendaja Pranas Mickevicius.\nMängijatest krooniti N. Liidu meistriks Aivar Kuusmaa, Tiit Sokk, Sergei Babenko, Andrus Nagel, Rauno Pehka, Margus Metstak, Aleksander Karavajev, Ivo Saksakulm, Gert Kullamäe, Aivar Toomiste, George Jackson ja Marek Noormets.\n1985. aastal alanud pikal teekonnal N. Liidu meistrikullani oli oma osa ka varasematel mängijatel, nagu Taavi Reigam, Kalev Pihelgas, Harri Drell, Veiko Jurkatamm, Indrek Rumma, Raoul Suurorg, Tair Tenno, Peep Jõgi jt.


Tasutud - leiti 550 faili - Annaabi.ee\nOtsingule " tasutud" leiti 550 faili\nMaksuhaldur on massiivses rollis. Jälgib kas asjad käivad nii kuidas seadus ette näeb. Füüsiline isik: Tsentraliseeritud maksu kogumine, kus maksuhalduril on aktiivne ja maksukohuslasel passiivne roll. Maksukohuslasel tuleb esitada vaid tuludeklaratsioon, maksuhaldur peab aga välja arvestama maksu summa, sisse nõudma vähem tasutud ja tagasi maksma enam makstud maksu summa. Altkäemaks tuleb samuti deklareerida. Maksubaasid ehk alused Maksud kujunesid välja riigi tekkimisega. Esimene rikkuse allikas mis maksustati oli maamaks. Järgnevaks rikkuse allikaks oli kaubavedu ning neid maksustati. 4 maksubaasi. Saame iga maksu siduda mingi maksubaasiga (isegi kahe baasiga). Seos pole selge ja ühene, midagi peab juurde seletama, miks maks sobib selle baasiga. On ma makse mis o...


Tosa inu: Euroopa ja Aasia vaheline liit\nSee on toa inu on koer, kellel on silmatorkav välimus, loodud Euroopa ja Aasia valitud võistlustel, et täita väga spetsiifilist tööd. Järgnevalt kutsume teid selle moloso vastu.\n1 Tosa ajalugu\n2 Tosa inu omadused\n3 Tuuni käitumine inu\n4 Tua inu eest hoolitsemine\n5 Vaata videot: Buddha ja Ashoka: Crash Course World History # 6\nTosa inu on tõesti suhteliselt hiljuti loodud looming. Selle muljetavaldava koera, buldogi, mastiffi, Saksa braco, Suur Dani ja Shikoku saamiseks on kasutatud. Mõned allikad osutavad, et ka bull terjer ja San Bernardo geenid.\nSee tõug ilmus 19. sajandil Jaapanis Tose provintsis. See oli mille eesmärk on olla suurepärane võitlevad koeroleks suur dane ja Saint Bernard, puu terjeri ja buldogi vastupidavus ning shikoku enesekindel ja julge iseloom.\nTegelikult oli see koer, mida võitlusi kasutati mõne aastakümne jooksul. Kuigi tänapäeval jätkub Jaapanis võitluses koer peitu, Tosa Inu on saanud valvekoer, kellel on suurepärane elu väljaspool ringi.\nTosa inu omadused\nTosa inu on suurepärase suurusega koer ning pehme ja ilusa välimusega koer. Tõu jaoks ei ole võrdluskaalu, kuid kõrgust. Vähemalt peavad mehed mõõtma 60 sentimeetrit ja naised 55-aastased. Kuigi need ei ole ametlikud andmed, tähendab see, et täiskasvanud isendid sõltuvad nende koosseisust 50 kuni 70 kilogrammi.\nSelle morfoloogia osas on selle koera pea lai, ruudukujuliste proportsioonidega nina ja a peatus väga märgatav. Sellel on tugev ja lai kael, kus nahk ripub: Sellel on kahekordne lõug, nagu huuled on tühjalt, palju liigset nahka.\nTema kõrvad on peaaju küljes peal; nad on veidi ümarad kolmnurkse kujuga kõrvad ja kõrge sisestamise peas. Omalt poolt on saba pikk ja õhuke: see on oma aluses laiem ja terava otsaga; see on sirge ja puhas, kannab see allapoole seljajoone.\nMis puutub teie keha proportsioonidesse See on lai rind. Kõhtu on võrdluse järgi kitsas kuid see ei ole nii liialdatud kui hurt: seepärast selga on sirge ja mitte painutatud.\nTua inu kogu keha juuksed on siledad, väga lühikesed ja tihedad. See ilmub ainult tumedates värvides: punane, aprikoos ja must; ainus erand on tabasvärv. See võib esineda heledates mustrites, kus nina on tumedam toon kui ülejäänud keha.\nTuuni käitumine inu\nTosa inu on päikesepaistet pälvinud oma koha peredes tänu tõugude pärilikule iseloomule, millega see loodi. Seetõttu on tema perekonnaga seotud koer ja tema armastavate olendite kaitsja, aga ka maa või tema maja kaitse.\nKuid shikoku geenid annavad sellele sarnase iseloomu teiste Jaapani võistluste, nagu shiba või akita kui mastiff. See on: ta on samal ajal julge ja sitke koer, kes on iseseisev, põhjus, miks ta on fikseeritud ideede koer ja natuke kangekaelne.\nSeetõttu pole see kellelegi võimalik. Tosa Inu ei õpi karistuse, jõu või valitseva teooria kaudu: teisest küljest on see iseloom, mis reageerib väga hästi positiivsele tugevdamisele ja selle haridus peaks põhinema koostöö otsimisel, mitte esitamisel.\nKaaslase koerana Nad on väga hellad koerad inimestega, keda nad armastavad, ja neid saab vähe reserveerida võõrad. Paradoksaalsel kombel on tänu oma minevikule võitluskoerina valitud ainult hobused, kellel oli inimeste jaoks stabiilne, prognoositav ja väga kommunistlik iseloom.\nTua inu eest hoolitsemine\nTuunikala lühike ja tihe kate hõlbustab oma hooldust: Lühikeses hooajas on vaevu vaja harjata, sest puudub oht, et moodustuvad sõlmed ja surnud juuksed kukuvad iseenesest välja.\nSamamoodi see rass on üldiselt hea tervise juures ega ole süüdi pärilike haiguste vastu. Kuid selle suuruse tõttu on tõenäoline, et kannatab puusaliigese düsplaasia ja maovähki. Vajadusel peab veterinaararst vajaliku ülevaatamise ja ennetava ravi ajakava koostama.\nKa selle suuruse tõttu peab köha olema vähemalt iga kolme päeva pikkune kvaliteetne jalutuskäik, et suudaks venitada oma tohutu keha lihaseid ja teha vajalikku harjutust. Üldiseltnad ei ole energilised koerad, kellel on vaja käituda: koos teiste koertega ja sobivate jalutuskäikudega Teie vajadused on täidetud.\nTosa inu on suhteliselt hiljuti sündinud võitluses sündinud koer, kuid tänu oma kehalisele kehale ja selle väärtusele valvurikoerina on ta suutnud jätkata koeratõrje keeldu.\nSee ei ole lihtsalt kerge iseloomuga koer ning seda peaksid vastu võtma ainult inimesed, kes tegelevad positiivse tugevdusega ja kes ei püüa seda karistada.\nVaata videot: Buddha ja Ashoka: Crash Course World History # 6


SF Eesti Seltsi veavad töökad eesti naised - Eesti by the Bay\nAvaleht / persoon / SF Eesti Seltsi veavad töökad eesti naised\n“Sain Sinu kontaktid Ingridi käest…” või “Sa ju kindlasti ka tunned seda Ingridit…” – sellise sissejuhatusega tutvuvad nii alles äsja San Francisco lahe äärde kolinud eestlased, kes otsivad rahvuskaaslastest tuttavaid, aga ka juhatavad “vanad kalad” teed uutele tulijatele.\nSee imeline Ingid, keda kõik tunnevad ja teavad; kes kõiki omavahel kokku viib ja tuttavaks teeb, oma vabast ajast teisi ennastsalgavalt abistab, on Ingrid Arulaid Echter, kes juhtis kolm aastat presidendina Eesti Seltsi tegemisi.\nMinagi puutusin Ingridiga esimest korda kokku just seepärast, et mul oli tema abi vaja. Korraldasin möödunud aastal enne vabariigi aastapäeva Stanfordi ülikooli ärikooli tudengitele Eestit tutvustavat üritust ja sain sõbra käest Ingridi kontaktid. Ingrid, kes oli sel ajal viimaseid päevi beebiootel ja korraldas parajasti Eesti Seltsi vabariigi aastapäeva pidu, oli lahkelt valmis nõu ja jõuga aitama. Kuu aega hiljem kohtusime sealsamas aastapäevapeol. Kuigi tal oli korraldamist ja toimetamist küllaga, tuli ta pooljoostes minu juurde, et mind omakorda kellegagi tuttavaks teha. Teda jagus kõikjale, paarinädalane Ellie Katherine kaenlas. Kui paljude noorte emade jaoks neelab lapsega tegelemine kogu nende aja, siis Ingridil on jaksu ja tahet olla sotsiaalselt aktiivne, ta on igal üritusel kohal ja valmis kaasa lööma. Tema jaoks on ööpäevas ilmselt rohkem tunde kui 24.\nIngridi aktiivsel eestvedamisel, pealekäimisel ja taganttõukamisel toimus suvel San Franciscos suur ühendüritus LEP-ESTO, mis meelitas kokku üle tuhande huvilise märksa kaugemalt kui ainult USA läänerannikult. Ingrid tunnistab, et üleilmselt tuntud ESTO-päevadega kombineeritud Lääneranniku Eestlaste Päevad oli tema jaoks suurepärane kogemus, mis õpetas protsesside haldamist, meeskonnatööd, inimeste kaasamist ja nendega arvestamist… ning oli mõistagi väga-väga väsitav.\nIngrid on ise ka Bay Area’s tegelikult üsna uus. Ta kolis siia neli aastat tagasi abikaasa Adam’i töö tõttu idarannikult, kus oli varem elanud kümmekond aastat.\nAmeerikasse tuli ta 18aastaselt, kui asus lapsehoidjana tööle New York’is. Seal oli ta külastanud ka kohalikku Eesti Maja, kuid ühel hetkel tundis, et eestlastega suhtlemine oli end ammendanud. Aastaid hoidis ta end rahvuskaaslastest teadlikult eemale. “Bay Area’sse kolides sain aru, et mul on teisi eestlasi ikkagi vaja. Ja kui ma hakkasin siinse seltsi tegemistes kaasa lööma, muutusin ka tõeliseks patrioodiks.” Tema sõnul ei saa miski selle vastu, et sarnase mõttemaailma ja kultuuritaustaga eestlased – elagu nad kustahes maailma otsas – lihtsalt mõistavad teineteist poolelt sõnalt ja saavad asjadest kokuvõttes ühtmoodi aru.\nKohalike eestlaste tegemistest hakkas ta aimu saama puhtalt asjaolude kokkusattumise tõttu: ta sattus elama samasse majakompleksi pikaajalise Eesti Seltsi juhi Silver Stoltseniga, kes nägi Ingridis väärilist mantlipärijat.\n“Kõige parem asi, mis mina nende kuue aasta jooksul tegin, oli Ingridi leidmine,” jääb 17. aastat Bay Area’s elav ja internetiturundusega tegelev Silver tagantjärele tagasihoidlikuks. Päris tõsi see siiski pole, kuna Silver oli lisaks vabariigi aastapäeva tähistamise vedamisele käivitanud igasuvise Balti pikniku. Idee sellise ürituse korraldamiseks tuli Silveril San Francisco riiklikus ülikoolis majandusõpingute raames üht kursust võttes, kus anti ülesandeks teostada projekt, mille täideviimine tundus esmapilgul ilmvõimatu. Silver suutis mitusada kolme Balti rahva esindajat kokku tuua, et spordis mõõtu võtta ja nautida üheskoos rahvusroogasid. Tänavu toimus eestlaste, lätlaste ja leedukate ühisüritus juba üheksandat korda.\n“Silver ütles mulle, et ega sul väga palju ei olegi teha, vaja on korraldada kaks üritust aastas: vabariigi aastapäev ja Balti piknik,” räägib Ingrid. Need üritused olid aastakümneid olnud 1950ndatel asutatud Eesti Seltsi seltskondlikud alustalad.\nIngrid muidugi ei piirdunud nende kahe üritusega. Et ise kohalikke eestlasi paremini tundma õppida ja inimesi koos ühise asja nimel tegutsema panna, korraldas ta esimese üritusena vabatahtlikele koristuspäeva San Francisco loomaaias. Sinna tuli oodatust märksa enam rahvast, alates sülelastest kuni 80aastasteni ja kõik olid vaimustuses, sooviti veel ja veel selliseid üritusi. Nii sündiski juba järgmine üritus: peenarde rohimine Alcatrazi vanglasaarel. Ja siis juba ühine verivorstitegu, kus vanemad said noorematele õpetada tarkust, kuidas ise jõuluvorste teha.\n“Minu eesmärk oligi ühendada eri generatsioonid ja rakukesed omavahel,” seletab Ingrid oma strateegiat inimeste juhtimisel. Ta on muide õppinud ülikoolis ärijuhtimist ja töötanud massazhiterapeudina, kuid ilmselt on tal hea loomulik vaist inimhingede tundmisel.\n“Võtsin enda eesmärgiks iga siia kolinud eestlasega ise kokku saada, et kõik tunneksid ennast kaasatuna ja osana meie ringkonnast. Kui ma mõne tuttavaga rääkisin, siis küsisin alati: “Ütle mulle, kes on eestlased Bay Area’s!”, nii et kui ma kedagi neist veel ei tundnud, siis palusin ennast tutvustada.”\nAeg võtta puhkust\nSee taktika tasus end ära: “Kui alustasin, oli 60-80 kohalkäijat, nüüd umbes 170,” viitab ta eestlaste ühisürituste populaarsuse kasvule. Eks “värsket verd” ole lisandunud nii kohalikku eestlaskonda kui ka seltsi aktivistide hulka. “Minu eesmärgiks oli üritused käima tõmmata, et siis ise kõrvale astuda,” võtab Ingrid oma tegemised kokku.\nLoomulikult tegi Ingrid kõike seda vaid õhinapõhiselt, patriotismist ja kohusetundest. Ega eestlane ju liiga sageli tule ka tänulikult õlale patsutama. Pärast ESTO-päevi, mis tõi küll tunnustust, kuid samapalju ka kibedat kriitikat, tundis ta, et enam tõesti ei jaksa endast anda ning tuleks keskenduda vaid iseendale ja oma perele.\n“Ellie on minu elu suurim hobi,” vastab Ingrid küsimusele, kas tal on nüüd lõpuks aega pühenduda ka oma hobidele. “Juba 3-4aastaselt lasteaias teadsin, et tahan olla ema. Nüüd siis on mul see aeg käes, et seda täiega nautida!”\nOktoobris panigi ta Eesti Seltsi presidendi ameti maha. Aga igal eestlaste üritusel on ta endiselt kohal ning kontakte vahendab endise entusiasmiga. “Puhata” ei mallanud Ingrid siiski kuigi kaua, uuest aastast on ta ametis Põhja-Euroopa start-uppe Californias maale toova Silicon Vikingsi tegevjuhina. “Eesti tõmbab põhjamaade – Soome, Rootsi, Norra, Taani, Islandi – kampa järjest enam sisse,” naerab Ingrid. “Andrus (Viirg) tegi otsa lahti ja nüüd mina omakorda hakkan järjest rohkem Eesti asja seal kaasa tooma ja läbi suruma!”\nSeltsi tegemised ei jää seepärast unarusse, kaugeltki mitte.\nKoos Ingridiga on juba mõnda aega tegemisi vedanud Mai-Liis Bartling, kes nüüd presidendirolli üle võttis. Mai-Liis jätkab seltsi senist arengusuunda, kuid loob oma rahuliku ja tasakaaluka olemisega kindlasti ka uue näo.\n“Minu jaoks on keeleringi ja lastekooli tegemine nagu maja ehitamine: sa paned kindlad tükid õigete kohtade peale,” räägib Mai-Liis.\n“Ma olin kasvanud Los Angeleses igasuguste Eesti tegevuste keskel,” põhjendab ta, miks ta rahuliku pensionipõlve nautimise asemel kaks aastat tagasi aktiivselt eestlaste seltsi tegemistesse sukeldus. Ju tundis ta moraalset kohust võtta teatepulk üle aktiivsetelt inimestelt, kes olid San Franciscos Eesti Seltsi tegemisi aastakümneid vedanud, kuid ei jaksanud seda enam teha.\nN.ö “teise põlve” eestlastest tuttavate ringis tekkis arutelu, et võiks püsti panna keeleringi, sest paljud tundsid end emakeeles väljendades pehmelt öeldes ebakindlalt. Korraldajate endi suureks hämmastuseks tuli juba esimesel korral kokku 15 keelehuvilist ning see ind ei ole aastatega raugenud. Pigem vastupidi.\nKuna samal ajal asuti planeerima ka San Francisco LEPi, hakati üheskoos välja andma ka uudiskirja. Kord kuus ilmuv leht saabub e-posti 275 inimesele ja 60 inimesele paberil trükituna pärispostkasti.\nNüüd on käima pandud ka kaks korda kuus San Mateos ja Berkeley’s kokku saav lastekool.\n“Kui lapsed hakkavad omavahel inglise keeles rääkima, siis vanemad avastavad, et tuleb kuidagi pingutada, et Eesti juuri säilitada,” teab Mai-Liis üha kasvava huvi põhjuseid.\nMai-Liis räägib ise suurepärast eesti keelt hoolimata tõsiasjast, et Eestis ei ole ta päriselt kunagi elanud. Ta sündis 1953. aastal Saksamaal, kus ta sõjapõgenikest vanemad olid kohtunud Augsburgi põgenikelaagris. Elu sõjapõgenikuna võõral maal ei olnud kaugeltki mite lihtne ja ema tuli kahe tütrega 1956. aastal Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse, isa jäi eksiilkonsulina Bonni esindama Eestit. Ülejäänud maailma jaoks oli Eestist saanud osake suurest punasest Nõukogude Liidust, mis võttis enda alla kuuendiku maakera maismaapinnast.\n“Me ei teadnud, mis Eestist saab ja kas me sinna kunagi üldse pääseme,” meenutab ta lapsepõlve.\n1974. aastal pääses ta siiski koos õega esimest korda Eestisse. “Meie ootusärevus oli suur. Oli hämmastav kogemus näha seda maad, millest olin nii palju kuulnud ja esimest korda kohtuda meie perekonnaga. Nägime aga kohe, et elu oli neile raskem.” Hiljem on ta Eestis käinud muidugi veel mitmeid-setmeid kordi ja näinud rõõmuga, kuidas elu seal aina paremaks läheb.\n“Praegu on Eesti maine Ameerikas hoopis teistsugune,” tõdeb Mai-Liis uhkelt. Kõik inimesed, kellega ta Eestist rääkima satub, teavad seda väikest vaprat riiki, mis murdis end laulva revolutsiooniga Nõukogude Liidust välja, samuti on väga tuntud lugu meie e-riigist.\nTema ema rabas kahe tütre kõrvalt kõvasti tööd teha ja õpetas ise elus hakkama saama. 98aastane ema kolis 20 aastat tagasi Los Angelesest Oregoni ja ajab tänaseni edukalt ise omi asju.\n“LA oli kasvamiseks suurepärane koht, juba 50ndatel oli seal palju mitmekesisust,” meenutab Mai-Liis. Häbeliku ja vaikse tüdrukuna pidi ta kõvasti pingutama, et pidevalt kõigile seletada, kust pärineb tema kummaline nimi ja mis koht see Eesti ikkagi on. Siiski oli ta oma Eesti juurte üle uhke. Liiati oli LAs sel ajal juba päris korralik Eesti kogukond, tegutses Eesti Maja, laste- ja noortekool, rahvatantsurühm jne.\nIga kahe aasta tagant toimusid Lääneranniku Eestlaste Päevad (LEP), mis tõid Mai-Liisi 1959. aastal esimest korda ka San Franciscosse. “Mõtlesin, et see on üks imeline koht!” mäletab ta toona 6aastase tüdruku muljeid oma tulevasest kodulinnast.\nÕppides UC Santa Barbaras linnakeskkonna erialal, kohtus Mai-Liis oma tulevase abikaasa Don’iga ning pärast ülikooli kolisidki nad mehe kodukanti Bay Area’s. Ta asus tööle Golden Gate National Recreational Area’s, mis haldab lisaks samanimelisele pargile ka igal aastal miljoneid turiste meelitavat Alctrazi vanglasaart, rannikusekvoiade kaitseala Muir Woods’i kui mitmeid teisi kaitsealasid kolmes maakonnas ümber San Francisco lahe. 31 aasta jooksul pidas ta erinevaid ameteid, viimased üheksa aastat juhtis Mai-Liis parkide keskvalitsust, mille 300 töötaja seas on nii tuletõrje- kui korrakaitseüksus kui ka planeermisosakond. Enda suurimaks töövõiduks peab ta endiste sõjaväerajatiste Fort Baker’i ja Presidio põhjalikku ümberehitust mugavaks puhkealaks.\n56aastaselt tundis ta, et on aeg minna teenitud puhkusele ja pühenduda rohkem perekonnale. Mai-Liisi kolmest lapsest noorim oli veel keskkoolis ja 93aastane ema vajas rohkem perekonna tuge. Nüüd on noorem poeg biokeemia tundeng samas ülikoolis, kus ta ise kunagi õppis. Vanemal pojal on filosoofiakraad ning ta töötab Alcatrazil, aidates külalistele saarereisi meeldejäävaks muuta. Tütar Linnea sai oma kraadi molekulaarbioloogias ning on tegutsenud mitmes valdkonnas. Praegu aitab ta disainerina emal toimetada Eesti Seltsi uudiskirja ja lööb ka muidu aktiivselt kaasa seltsi tegemistes.\nNii Mai-Liisi, Ingridi kui Silveri jutust käib korduvalt läbi sõnapaar “Eesti maja”.\nEesti Maja on olemas nii Portlandis, New Yorkis, Los Angeleses kui mõistagi Kanada eestlaste seltsidel, aga San Franciscos seda erinevatel põhjustel tänaseni ei ole. Eestlased on mõnikord ürituste korraldamiseks üürinud maja lätlastelt, kuid see pole siiski päris see. Eesti on küll e-riik ja “virtuaalne Eesti Maja” ehk sõbragrupp Facebook’is on tänapäeval möödapääsmatu suhtlusvahend, kuid inimesed tahavad ka päriselus kokku saada ja näost-näkku suhelda.\n“Eesti Seltsi jaoks oleks kõige olulisem leida oma maja,” nendib Silver. “See annaks kindla koha, kus kohtuda, inimeste kontakte jagada ja vajadusel ka külalistele peavarju pakkuda. See tugevdaks ühistunnet.”\nsarnased loodhetkel kuumTegijaTicker\n← eelmine lugu Jaak Treimani 70. juubel\njärgmine lugu → Estonian Society is run by hardworking Estonian women


7.10.2004 nr 306 (RT I 2004, 70, 498) 1.01.2005\n1.11.2004 nr 321 (RT I 2004, 74, 518) 7.11.2004\n16.03.2006 nr 76 (RT I 2006, 13, 104) 24.03.2006\n11.12.2008 nr 171 (RT I 2008, 55, 311) 1.01.2009\nMäärus kehtestatakse «Rahuaja riigikaitse seaduse» § 5 lõike 2 punkti 4, § 20 lõike 3 ja § 21 lõike 2 alusel.\n(3) Käesolev määrus sätestab kaitseväe mobilisatsiooni (edaspidi mobilisatsioon) ettevalmistamise ja läbiviimise korra ning kaitseväe sõjalise valmisoleku (edaspidi valmisolek ) tõstmise korra sõjalise valmisoleku astmete (edaspidi valmisolekuaste) rakendamise kaudu.\n(2) Kaitseväe juhataja vastutab kaitseväe mobilisatsiooniplaanide koostamise, sõjaaja üksuste ja reservüksuste arvestuse ja formeerimise eest ning Kaitseministeerium mobilisatsiooni läbiviimiseks vajaliku täiendava materiaalse ressursi kasutuselevõtu ning riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja teiste isikute kaasamise eest.\n[RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n(3) Kaitseväe mobilisatsioon viiakse läbi hajutatult. Mobilisatsiooni ettevalmistamine ja läbiviimine toimub Kaitseressursside Ameti ning kaitseringkondade kaudu.\n(2) Valmisolekuaste on ohuhinnangule vastav abinõude kogum, mis tagab valmisoleku kaitsta riiki sõjalise tegevusega.\nKaitseväe valmisoleku tõstmiseks ja mobilisatsiooni läbiviimiseks võetakse kooskõlas «Riigieelarve seadusega» kasutusele järgmised eelarvelised vahendid:\n(1) Kaitseväekohustuslaste, sõjaaja üksuste ja reservüksuste isikkoosseisuga komplekteerituse ja mobilisatsiooni läbiviimiseks vajaliku materiaalse ressursi üle keskse arvestuse pidamine toimub mobilisatsiooni riiklikus keskregistris.\nSÕJAAJA ÜKSUSED JA RESERVÜKSUSED\n§ 9. Sõjaaja üksuste ja reservüksuste jagunemine valmidusastme järgi\n(1) Sõjaaja üksuste ja reservüksuste valmidusaste täita sõjalisi ülesandeid määratakse vastavuses neile ettenähtud sõjaaja ülesannetega. Sõjaaja üksuse valmidusastet iseloomustavad tema reageerimiskiirus, väljaõppe tase ja varustusaste. Sõjaaja üksused jagunevad valmidusastme järgi alalises valmiduses olevateks väeüksusteks, kiirreageerimisväeüksusteks ja põhivalmiduses olevateks väeüksusteks.\n(2) Alalises valmiduses olevad väeüksused koosnevad lepingulises tegevteenistuses olevatest kaitseväelastest.\n(3) Kiirreageerimisväeüksused koosnevad lepingulises tegevteenistuses olevatest kaitseväelastest, valmisoleku reservi kuuluvatest ja vastava lepingu sõlminud reservväelastest ning valmidusreservi kuuluvatest reservväelastest, kelle ajateenistuse läbimisest on möödunud kuni üks aasta.\n(4) Põhivalmiduses olevad väeüksused koosnevad lepingulises tegevteenistuses olevatest kaitseväelastest, reservväelastest, kelle ajateenistuse läbimisest on möödunud kuni kaksteist aastat, ning § 14 lõikes 5 nimetatud reservväelastest.\n(1) [Kehtetu – RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n(2) Sõjaaja ametikohad täidetakse õppekogunemise või mobilisatsiooni käigus reservväelase, kaadrikaitseväelase või vastava väljaõppe saanud ajateenijaga.\n§ 11. Sõjaaja üksuste ja reservüksuste formeerimine\nSõjaaja üksuste ja reservüksuste formeerimine õppekogunemise või mobilisatsiooni läbiviimisel toimub kaitseväe juhataja poolt kehtestatud korras. Kaitseväe juhataja näeb ette sõjaaja üksuste ja reservüksuste formeerimiskohtade määramise, formeerimist teostava struktuuri moodustamise, varustuse formeerimiskohtadesse hajutamise ja muude formeerimiseks vajalike abinõude rakendamise.\nKutsealuse üle arvestuse pidamist ja tema ajateenistusse kutsumist korraldab Kaitseministeerium Kaitseressursside Ameti kaudu vastavalt «Kaitseväeteenistuse seadusele».\n[RT I 2006, 13, 104 – jõust. 24.03.2006]\nAjateenistuse käigus antakse ajateenijale sõjaline väljaõpe tegutsemaks sõjaaja üksuse või reservüksuse koosseisus. Ajateenistuse käigus antava sõjalise väljaõppe nõuded kehtestab vastavalt «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-le 16 kaitseväe juhataja.\n(1) Reservväelaste sõjaaja ametikohtadele määramisel komplekteeritakse sõjaaja üksused ja reservüksused ühe üksuse või allüksuse koosseisus väljaõppe saanud reservväelastest. Käesolevas lõikes sätestatust võib kõrvale kalduda üksnes erandjuhul.\n(2) Reservväelane võidakse määrata pärast ajateenistuse läbimist valmidusreservi (kiirreageerimisüksuse koosseisu). Valmidusreservis oleku ajal on reservväelane lisaks «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 128 sätestatule kohustatud teatama Kaitseressursside Ametile oma elu- ja töökoha ning sidevahendite andmed, millelt ta on vastavalt «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 129 7 lõikele 2 kättesaadav kaitseministri poolt määrusega kehtestatud tähtaja jooksul, ning teavitama Kaitseressursside Ametit viivitamatult nende andmete muutumisest.\n(3) Pärast aastast teenistust valmidusreservis läheb reservväelane koos oma sõjaaja üksusega ja reservüksusega põhivalmiduses olevasse reservi. Põhivalmiduses olevasse reservi võidakse reservväelane määrata ka kohe pärast ajateenistuse läbimist.\n(6) Täiendusreservi üle peetakse sõjaaja üksuste ja reservüksuste ning isikute põhist arvestust.\n(1) Reservväelast teavitatakse sõjaaja ametikohale määramisest ja sealt vabastamisest ning tema sõjaaja üksuse ja reservüksuse valmidusastme muutumisest posti teel.\n(2) [Kehtetu – RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n§ 17. Reservväelase tegevteenistusse kutsumine kaitseväe valmisoleku tõstmisel läbi õppekogunemise läbiviimise ja mobilisatsiooni läbiviimisel\n(1) Valmisolekuastme kehtestamisel kutsutakse reservväelane teenistusse õppekogunemise kutsega. Reservväelase kutsub õppekogunemisele kaitseringkonna staap.\n(3) Kaitseväe valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni korral on sõjaaja ametikohale määratud reservväelane kohustatud ilmuma sõjaaja ametikohale määramise teatises märgitud kogunemiskohta määratud tähtaja jooksul, kui kutses või mobilisatsioonikäsus ei ole teatatud teisiti.\n(4) Kutse õppekogunemisele või mobilisatsioonikäsk toimetatakse reservväelasele kätte posti teel, avaldatakse ajalehes või ringhäälingu kaudu vastavalt «Kaitseväeteenistuse seaduses» sätestatule. Mobilisatsioonikäsk või kutse õppekogunemisele võidakse anda vastava sõjaaja üksuse ja reservüksuse koosseisu kuuluvale reservväelasele üldkorraldusena, nimetades ainult sõjaaja üksuse ja reservüksuse nime või tunnuse, ilma reservväelase nime nimetamata.\n(5) Sõjaseisukorra väljakuulutamisel on sõjaaja ametikohale määratud reservväelane kohustatud vastavalt «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 137 lõikele 11 ilmuma kogunemiskohta sellekohast korraldust ära ootamata.\n(1) Kaitseväe vara käesoleva määruse tähenduses on riigivara, mida kaitsevägi valdab riigivara valitsema volitatud asutusena vastavalt «Riigivaraseadusele».\n(1) Kaitseministeerium korraldab hankelepingute sõlmimist täiendava vara saamiseks sõjaaja üksuste ja reservüksustega. Sellised lepingud sõlmitakse eelnevalt vastavuses kaitseväe sõjaaja üksuste ja reservüksuste vajadustega ja nende täitmine nähakse ette kaitseväe valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni läbiviimisel.\n(1) Mobilisatsioonivaru moodustatakse «Rahuaja riigikaitse seaduse» alusel.\n[RT I 2006, 13, 104– jõust. 24.03.2006]\n(2) Mobilisatsioonivaru võidakse kasutusele võtta kaitseministri otsuse alusel kaitseväe valmisoleku tõstmiseks või mobilisatsiooni läbiviimiseks.\n(3) [kehtetu - RT I 2006, 13, 104 – jõust. 24.03.2006]\n(1) Sundkoormiste rakendamisel saadava varana käsitatakse riigile mittekuuluvat vara, mis antakse «Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse» alusel kaitseväe käsutusse.\n(3) Rahuajal määrab sundkoormisi ja nõuab need sisse Kaitseministeerium Kaitseressursside Ameti kaudu.\n(3) Kõrgendatud valmisoleku korral võib Vabariigi Valitsus «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 1298 lõike 1 alusel kehtestada valmisoleku reservi ja valmidusreservi kuuluvate reservväelaste suhtes Eestist lahkumise keelu.\n1) kutsutakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud ulatuses õppekogunemisele valmisoleku reservi ja valmidusreservi kuuluvad reservväelased ning formeeritakse need reservüksusteks olevad kiirreageerimisväeüksused, mis on vajalikud ohuhinnangust tulenevalt;\n2) [Kehtetu – RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n3) tehakse ettevalmistused põhivalmiduses olevate väeüksuste formeerimiseks, sealhulgas hajutatakse nende formeerimiseks vajalik varustus;\n4) on põhivalmiduses oleva väeüksuse koosseisu määratud reservväelane kohustatud teatama Kaitseressursside Ametile oma elu- ja töökoha ning sidevahendite andmed, millelt ta on kättesaadav kaitseministri poolt määrusega kehtestatud tähtaja jooksul ning teavitama Kaitseressursside Ametit viivitamatult nende andmete muutumisest.\n5) lepingute alusel asutusele võetav vara;\n6) muu riigivara riigivara ümberjaotamise korra kohaselt.\n(6) Lisaks lõikes 4 sätestatule tehakse ettevalmistused mobilisatsioonivaru sundkoormiste rakendamiseks ning riigilaenude võtmiseks.\n(3) Tõrjevalmisoleku kehtestamisel võib Vabariigi Valitsus «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 1298 lõike 1 alusel kehtestatud korras otsustada lisaks § 24 lõikes 3 sätestatule rakendada riigist lahkumise keeldu ka põhivalmiduses olevasse reservi kuuluvate reservväelaste suhtes.\n1) kutsutakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud ulatuses õppekogunemisele põhivalmiduses olevasse reservi kuuluvad reservväelased ning formeeritakse need põhivalmiduses olevad reservüksused, mis on vajalikud ohuhinnangust lähtuva operatiivplaani täitmiseks;\n4) on täiendusreservis olev reservväelane kohustatud teatama Kaitseressursside Ametile oma elu- ja töökoha ning sidevahendite andmed, millelt ta on kättesaadav kaitseministri poolt määrusega kehtestatud tähtaja jooksul ning teavitama Kaitseressursside Ametit viivitamatult nende andmete muutumisest.\n3) [Kehtetu – RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n[RT I 2004, 70, 498 – jõust. 1.01.2005]\n(1) Mobilisatsiooni väljakuulutamisel võib Vabariigi Valitsus «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 1298 lõike 1 alusel kehtestatud korras otsustada lisaks § 24 lõikes 3 ja § 25 lõikes 3 sätestatule rakendada riigist lahkumise keeldu ka täiendusreservi kuuluvate reservväelaste suhtes.\n2) formeeritakse seni formeerimata sõjaaja üksused ja reservüksused vastavalt Vabariigi Valitsuse või kaitseväe ülemjuhataja poolt määratud mobilisatsiooni ulatusele;\n3) mobiliseeritakse kaitseväe juhataja või ülemjuhataja mobilisatsioonikäsu alusel täiendusreservi kuuluvaid reservväelasi vastavalt vajadusele ning täiendatakse nendega olemasolevaid sõjaaja üksusi ja reservüksusi.\n(3) [Kehtetu – RT I 2008, 55, 311 – jõust. 1.01.2009]\n(2) Määruse §-s 8, §9 lõikes 8 ning §15 lõikes 2 ettenähtud arvestuse pidamist mobilisatsiooni riiklikus keskregistris rakendatakse alates 1. jaanuarist 2005. a.\n[RT I 2004, 74, 518 – jõust. 7.11.2004]


KAART: Kus asuks Eesti, kui supermanner Pangaea poleks tänapäevasteks kontinentideks lagunenud? - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nKAART: Kus asuks Eesti, kui supermanner Pangaea poleks tänapäevasteks kontinentideks lagunenud?\nPangaea oli 200-300 miljonit aastat tagasi eksisteerinud hiidmanner, mis koosnes kõigist tänapäevastest kontinentidest nende enam-vähem tänapäevasel kujul, ent üheks suureks mandriks kokku pressituna. Veebisaidi Open Culture loojad on asetanud tänapäevased riigipiirid Pangaea kaardile.\nNagu mõne päeva taguses loos Austraalia kiirest liikumisest juttu oli, on mandrid tänu laamadele pidevas liikumises. Kiirust ulatub sentimeetrist-paarist (Euraasia) kuni seitsme sentimeetrini (Austraalia) aastas. Kontinendid põrkuvad kokku, moodustades mäeahelikke, seejärel liiguvad jälle lahku, jättes ookeani põhja ja maismaale maha riftid.\nNiisiis, kus asuks Eesti, kui Pangaea poleks kunagi tükkideks lagunenud?\nPangaea suurt kaarti tänapäevaste riigipiiridega saab vaadata siit, klikkides läheb see veel suuremaks.\nEhkki suurem jagu Pangaead asus lõunapoolkeral, jäi Eesti ikkagi ekvaatorist põhja poole. Tegelikult oleksid ka meie naabrid needsamad, kes praegu. Ainult ookeanid oleksid lähemal ja mõned muud praegu lähedased piirkonnad oleksid oluliselt kaugemal.\nKesk-Euroopa maad nagu Austria ja Balkani riigid, mis praegu on omavahel naabrid, oleksid üksteisest merega lahutatud. Gröönimaale oleks meil oluliselt lühem maa minna, kuna see oleks kohe Norra kõrval nagu ka Suurbritannia.\nKõige kaugemal üksteisest on Pangaea kaardil aga Hiina ja Tiibet, lausa erinevates planeedi otstes.\nPangaea lagunes iidsetel aegadel esmalt kaheks tükiks - Gondwanaks (see sisaldas Austraaliat, Aafrikat, Lõuna-Ameerikat, Antarktist, Hindustani, Madagaskarit) ja Lauraasiaks (see sisaldas Põhja-Ameerika põhiosa ja Euraasiat) ning siis edasi väiksemateks.\nPangaea polnud esimene superkontinent ega ole ka viimane. Teadlased ennustavad, et kusagil 250 miljoni aasta pärast on mandrid taas üheks suureks lahmakaks kokku triivinud. Selle hüpoteetilise tuleviku hiidmandri nimeks on Pangaea Ultima. Ühe võimaliku stsenaariumi järgi, läheb nii, et Põhja-Ameerika triivib tasapisi läände ja Euraasia itta (võimalik, et ka pisut lõunasse). Aafrika aga liigub põhja poole ja põrkab Euroopa ja Araabia poolsaarega kokku, litsudes Vahemere sootuks kinni ja tekitades Lõuna-Euroopasse mäestiku, mille kõrgemad tipud võivad olla ka Everestist kõrgemad.


Uudsed süsteemid muudavad õppekorralduse paremaks - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Huvitavat Uudsed süsteemid muudavad õppekorralduse paremaks\nINNOVAATILISUS: “Olen õnnelik, et VGM-is ei ole traditsioonilisi suundi, kuna kolme aasta jooksul võivad inimese huvid muutuda.”\n“Viimsi gümnaasium on ainulaadne,” on öeldud kogu viimase aasta jooksul, aga mis teeb selle kooli nii eriliseks?\nPeale uue uhke maja, tugeva juhi ja kollektiivi, 75-minutiliste tundide ning kõiksugu 21. sajandi kooli iseloomustavate põhimõtete on mitu õppekorralduslikku uuendust, mis kooli põhieesmärke toetavad ja igat õpilast mõjutavad. Olulisimad neist on mentorsüsteem ja moodulõpe.\nAeg õpilase märkamiseks\nMentorsüsteem toimib nagu tavapärane klassijuhataja süsteem, mida on efektiivsuse tõstmiseks veidi parandatud. Nimelt on ühel mentoril umbes 15 õpilast ehk menteed, kellest moodustub mentorgrupp. Sama seltskond püsib oma mentori hoole all koos kõik kolm gümnaasiumiaastat. Kokku saadakse vähemalt kord nädalas mentortunnis, kus peale korraldusliku info jagamise tehakse ka rühmatöid, arutatakse aktuaalsete teemade üle ning jagatakse rõõmu või murekohti.\nÜle 30 õpilasega klassi ees on mentorgrupil suur eelis, sest õpetaja jõuab kõigiga individuaalselt suhelda, tekib tugevam side ja rohkem usaldust. Pikaaegse klassijuhataja staažiga õpetaja Hille Eek sõnab pärast esimest aastat mentorina: “Aega õpilase märkamiseks on rohkem.”\nVeel lisab ta, et klassijuhatajana oli küll rohkem iseseisvust ja vähem ettekirjutusi, aga see, et mentorid saavad tundide läbiviimisel koolilt palju tuge, on pigem ikkagi positiivne.\nSüsteem paraneb läbi kogemuste\nEliis Daisi Kažjava, G2 õpilane, on mentorsüsteemiga väga rahul. “Mu mentor on nii mõistev ja oskab gruppi ühtsena hoida.” Kui võrrelda klassijuhataja- ja mentorsüsteemi, kiidab neiu viimase kindlameelselt heaks: “Mulle meeldib mentorgrupp rohkem, kuna saad samas grupis olevaid inimesi paremini tundma. Üldse enamik aega, kui kokku saime, oli üksteise seltsis hea olla.”\nPärast esimest õppeaastat on selgunud ka mentorsüsteemi varjukülg. Tuli tõdeda, et mentorgrupid, kes kohtusid ainult üks kord nädalas, jäid teineteisega kaugeks ja kuigi kõik plaanipärased ülesanded said täidetud, ei tekkinud sidet ja n-ö tugigruppi. “Minu enda vaatenurgast mentorsüsteem toimib, lihtsalt selle nimel peab pingutama, aga kahju on nendest gruppidest, mis ei ole nii lähedased,” teadis Kažjava öelda.\nSamuti oli töö võõras õpetajatele ja mõni mentor panustas eelmisel aastal aja või kogemuste puudumise tõttu vähem kui teised. Ka Eek kinnitas, et pigem võis probleemiks olla mentorite nõrkus. “Õpetajad pole seda varem kunagi pidanud tegema,” selgitas ta. “Aga idee müüb ja ühel hetkel see õnnestub ka,” jääb õpetaja positiivseks.\nMoodulid annavad paindlikkust\nTeine uudne liitsõna – moodulõpe – tähendab ainsana Eestis kasutusel olevat õppekorraldust, kus gümnaasiumi õppesuuna asemel saab iga õpilane valida mooduli ehk kolme valdkonnaainet koondava terviku.\nNäiteks valides IT mooduli, läbitakse kursused “Sissejuhatus IT-sse”, “IT arendusprojekt” ning “IT sotsiaalsed ja eetilised aspektid”. Moodulite võlu on selles, et valik on lai ja igaühel on võimalus leida midagi endale huvipakkuvat. Kõikidele klassiastmele on olemas majanduse, reaalainete, loodus-, humanitaarteaduste valdkonnad.\nLisaks on ka veidi ebatraditsioonilisemad valikud, näiteks “21. sajandi meediaruum”, “Rekreatsioon” või “Õigusruum ja politoloogia”.\nKuna üks moodul on üheks õppeaastaks, saab järgneval aastal valida midagi sarnast, näiteks “Inimene ja keemia” jätkuks sobib väga hästi “Inimene ja tervis”, aga valik on vaba ja võib proovida ka midagi täiesti uut, et aru saada, mis õpilasele paremini sobib.\nG2 õpilasele Emili Kellele moodulsüsteem meeldib: “Olen õnnelik, et VGM-is ei ole traditsioonilisi suundi, kuna kolme aasta jooksul võivad inimese huvid muutuda.” Kui eelmisel aastal valis neiu teatrimooduli, mis oli tema jaoks loogiline valik, siis sel aastal proovib ta kätt filminduses. “Moodulid lasevad katsetada erinevate erialadega. Näiteks, kui mooduleid ei saaks igal aastal muuta, ei oleks ma filmindust valinud,” ütleb Kelle.\n“Aga idee müüb ja ühel hetkel see õnnestub ka,” jääb õpetaja positiivseks.\nÕpilase arengut toetav kool\nViimsi gümnaasiumi eesmärk koolina on toetada õpilase arengut ning keskendudes nn 21. sajandi ja tulevikuoskustele on loogiline, et ka õppekorraldus vastab sellele. Loomulikult ei loksu peale suuri muudatusi kõik paika üle öö ja veel on vara hinnata, kas need saavutavad maksimaalse positiivse tulemuse.\nHetkel võib aga öelda, et esimene tööaasta oli küllaltki edukas. Õpilaste tagasisidele ja õpetajate analüüsile toetudes on juba tehtud mõned parandused, et sel õppeaastal kool veelgi paremini toimima saada.\nKokkuvõttes ollakse õigel teel, vigadest õpitakse ja seda kõike ikka õppija huvides.\nEelmine artikkelTraditsiooniline ja juubelihõnguline ubinapäev tuleb ka sel sügisel\nJärgmine artikkelJuuli – august beebid 2019


RE: Vanad bussid, osa 3 - Regardman - 09-01-2007\nRegardman Kirjutas: KUS PÄRNU ZIS ON ?\nKas ta ei seisa enam seal, kus ta koguaeg on seisnud (viimastel aastatel katte all)? On ta sel juhul ikka veel Eestis? (Ma pole viimastel aastatel Pärnus käies sinnakanti juhtunud...)\nKontrollimata andmetel on tegemist maailma PÄRIS VIIMASE säilinud seda marki bussiga.\nPärnus ühes kohas eelmine suvi nägin ühte kattega kaetud bussi,mis meenutas kontuuride järgi ZIs 127-t.\nSee oli eelmine suvi, me räägime praegusest hetkest.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - PETSS - 09-01-2007\nRahu mees! Ega see Sinu tõmblemine asja ei muuda.Suve alul oli buss alles ja küll ta tegemisel kuskil siinmail on.Ju oli ka aeg ,ta seisis aastaid seal ilma käes ,küll katte all küll ilma.Kurb ainult ,et sõitev buss (minu teada veel 90 ndel)käest ära lasti.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Aspelund - 10-01-2007\nRahu, Pärnu tehnikahuvilised hoiavad teadaolevalt bussil silma peal.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - peeterpaul - 17-01-2007\nRõõm tõdeda, et otsingud PAZ-le said kiire ja eduka lõpu. Sai hommikul üle vaadatud ja käed löödud. Ostsin lausa 2 tk, mudel 672 73 ja 87 vla mälu järgi. Tahtsin just V8 mootoriga, sest neid on mul tagavaraks ning hingeelu tuttav.\nKlaabu lubas kiirelt ka kataloogi välja otsida, tehnika poole pealt mulle üllatusi pole, tahaks bussiliku poole pealt kiire ülevaate saada a la tööriistakastid istmete all, antenn ees etc. Ma miskipärast arvan, et vahva ost ja saab lõbus olema.\nTööd nendega küll on, aga ei põe.\nNädalavahetusel peaksin ka külgkorviga IZ kätte saama, ära toomist ootab ka GAZ2410 ja siis oleks mõnda aega masinate osturalliga ühel pool, sest elu tahab ka elamist.....\nRE: Vanad bussid, osa 3 - valdo - 17-01-2007\npeeterpaul Kirjutas: ... otsingud PAZ-le said kiire ja eduka lõpu. [...] Tahtsin just V8 mootoriga, sest neid on mul tagavaraks ning hingeelu tuttav.\nR6 mootoriga PAZ on 652 ja see on kaasajal juba ÜLIHARULDANE asi. Eesti peal on sellest legendaarsest 652sest bussist vaid mõned loetud eksemplarid/jäänused.\nSeevastu uuemaid 672sid ikka veel siinseal üksjagu leidub, mõned aastad tagasi sõitsid need veel Võrumaal ja Järvamaal liinegi.\nTeame, teame. PAZ teemat kedratud omajagu siin ja mul võttis eile tervelt tunni kõigi postitustega tutvumine. Südamevalu leevendab teadmine, et bussihulle on am-s piisavalt ja ehk keegi peale jutustamise ja pildistamise ka reaalse tegevuse ette võtab - hangib siis mõne neist 652-dest ja taastab ära.\nHuumoriga pooleks - vanatehnika on ju selline tehnika, kus aeg tiksub meite kasuks. Igaüks on hull omamoodi, mina olen enda jaoks kollektsiooni alustalad läbi mõelnud. Läbivaks jooneks on põhimõte, et mina olen asjade peremees ja mitte vastupidi. Teiseks masinatel peavad olema dokumendid, sest posti otsa ei taha midagi panna. Kolmandaks minu jõud/oskused peavad asjast üle olema. Neljandaks - asjal peab olema emotsionaalne/ajalooline seos minu või esivanemate lapsepõlvega. Ja viiendaks - asjal peab ka kasutamise väärtus olema. Ei tea kas sellisega eestist välja lastakse, aga eestiski kohti kuhu sõita, sõbrad peredega peal on üks uitmõte. Ma arvan, et küll nad tulevad.\nSedamoodi. Aga PAZ-672 on igati armas sõiduk, sõitsin kaheksa aastasena iga suvehommik sellisega peedipõllule, lisaks üks pereliige eluaegne PAZi-juht.\nGorki V8 eri isenditest oleks justkui puudu neliveoline 66, siis oleks läbilõige olemas (tagaveoline veoauto, buss, nelivedu 66). Kõige ette veel GAZ 2410 ja pilt missugune!\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Martti - 20-01-2007\nTäna kella 16.30 ajal tuli Võrus mööda Kreutzwaldi tänavat Luhamaa poole sinist värvi KAVZ, oli rahvast täis, tõenäoliselt kasutab bussi mõni firma oma töötajate vedamiseks. Veerand tundi hiljem nägin Vabaduse tänava kõrval ühes parklas seismas KUBAN-tüüpi bussi, värvus oli hele.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - andres22 - 28-01-2007\nKAVZ 685 Tartus:\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Regardman - 31-01-2007\nSoome Bussiajaloo liidu busse skanneerituna nende bukletist:\nRE: Vanad bussid, osa 3 - andres22 - 04-02-2007\nKel huvi erinevate Nõukogude ajal toodetud busside vastu, siis soovitan osta viimase vene Autorevüü numbri, kus on juttu TAst, RAFist, KAGist jm väiksemate tehaste toodangust. Kui aega saan, siis üritan selle ka skännida.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - oxygen - 04-02-2007\nTäna Tartu maanteel LAZ turist.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Regardman - 04-02-2007\noxygen Kirjutas: Täna Tartu maanteel LAZ turist.\nFie Kalev Saarm Viljandimaalt\nRE: Vanad bussid, osa 3 - peeterpaul - 05-02-2007\nEile siis kella nelja paiku hakkasime tiheneva lumesaju ja videvikuga tulema kodu poole. Takkajärgi on hea rääkida, aga kettas olles olid närvid ikka pingul.\nBussidel polnud tehnoylevaatust, kindlustused küll tegime. Aga kui kodumetsa vahele jõudsime ja auklik kruusatee algas, sain aru, miks vanemad mehed omajagu ikka PAZi kiitsid. Soe on ta nagunii, aga milline pehmus. Sõiduauto 16 tolli ratas taob ikka korralikult amordid põhja, aga PAZ läks treppis teel nagu liblikas. Mida muud oskan öelda - kel pole, see hankigu, kes ei saa, proovige vähemalt korragi sõita. Mega elamus. Mul küll pea 12 aastat 51 ja 53 sõitmise kogemust, aga PAZ on ikka omast klassist asi. Lai vaade välja, võimuga rool - halleluuja!! Hea küll, käigulülitus kulunud ja kang teeb paraja tiiru, kuid esimese kolme vahetusega sain käigukastiga sina peale. Kordan veelkord - seda elamust Te ei kahetseks. [attachment=24974][attachment=24973]\nRE: Vanad bussid, osa 3 - mustninja - 05-02-2007\nNäen, et Ervita Transpordi PAZile on küüned taha saadud\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Edel - 06-02-2007\nTore,et leidub veel bussihuvilisi,kes peale jutu ja pildistamise ka asjaga reaalselt tegelevad. Palju selliseid bussihuvilisi siin foorumis on? Kellegi siin on Kavz tegemisel,minul Ikarus,PETSS peab ka mingeid plaane endale TAK-lt üks buss ära vedada....\nRE: Vanad bussid, osa 3 - oxygen - 06-02-2007\nKodanik Raudteehull tahab veel endale Ikarus 280-t saada. Minu isiklik unistuste võib öelda, et buss on RAF2203 ja see tundub üsna reaalne ka olema.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - peeterpaul - 06-02-2007\nEno1-l on TA ja minu teada ka mitu moodsamat bussi.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - eno1 - 06-02-2007\npeeterpaul Kirjutas: Eno1-l on TA ja minu teada ka mitu moodsamat bussi.\nMinule kuulub ainult TA-6-1. Ülejäänud kuuluvad Oü Remfakt.\nRE: Vanad bussid, osa 3 - Coger - 06-02-2007\nEdR Kirjutas: Tore,et leidub veel bussihuvilisi,kes peale jutu ja pildistamise ka asjaga reaalselt tegelevad. Palju selliseid bussihuvilisi siin foorumis on? Kellegi siin on Kavz tegemisel,minul Ikarus,PETSS peab ka mingeid plaane endale TAK-lt üks buss ära vedada....\nMul sõpradega Kavz tegemisel, suvel peaks mööda Eestimaa teid vurama juba, rõõmus kamp peal\nRE: Vanad bussid, osa 3 - PETSS - 07-02-2007\nEdR Kirjutas: Palju selliseid bussihuvilisi siin foorumis on? Kellegi siin on Kavz tegemisel,minul Ikarus,PETSS peab ka mingeid plaane endale TAK-lt üks buss ära vedada....\nEnnastki huvitaks,mul esialgu vaid mõte buss omale osta.Seejuures kahewahel kas DAB või WIIMA?Miskipärast kaldun eelistama wiimatinimetatud varianti.Ehk oskab keegi soovitada.Ja weel see pole üldse kindel ,et TAK neid busse üldse müüa kavatseb.Neil lihtsam need lihtsalt maha kanda.Ja minugi nägemus oma tulewasest bussist( ?) veel ebaselge.Praegune mõte jätta sinna kuni 8-10 reisijakohta,istmed asendaks mugavamatega,et ka pikal sõidul hea oleks. Mul suur pere ,2 naist ja 4 last + 2 kassi.Tagumisse poolde alates keskmisest uksest teeks mingi elamisaseme sarnast.Mul tekkis selline mõte juba siis 78-79 kui620 maha kanti ja Soome tollasest Kansan Uutiset (kommarite leht) vanadest bussidest ehitatud liikuwate suvilate pilte sai vaadatud.Ehk õnnestub wanas eas oma poiskese unistus teoks teha?


Transpordi Ametiühing: märka rooli taga inimest!\nHomme alustab Transpordi Ametiühing nädalase kampaaniaga, mis kutsub ühistranspordi kasutajaid suhtuma lugupidavalt ühissõiduki juhtidesse. Bussi-, trammi- ja trollijuhid tahavad aga omalt poolt teha kõik, et reisijad ennast ühistranspordis hästi tunneksid.\nTranspordi Ametiühingu esimehe Peep Petersoni sõnul keskendub tänavune kampaania inimese märkamisele transpordi vallas: „Lühidalt soovime me sõlmida kokkuleppe sõidukijuhi ja reisija vahel – austa bussijuhti ning bussijuht viib su ohutult ja mugavalt kohale.“\nTranspordi Ametiühingu koordinaator Alexander Martynenko teab ühistranspordi sõidukijuhina hästi, kuivõrd mõjutab reisija lahke sõna või sõimamine: „kõik bussi-, trammi- ja trollijuhid on inimesed oma igapäevaste rõõmude ja muredega. Kuigi reisijale meeldiks ehk arvata, et bussijuhid on emotsioonitud ja kõikumatud, määrab tegelikult reisijale olulise ühistranspordi teenuse kvaliteedi suures osas tema suhtumine sõidukijuhti.\nLisaks viib ametiühing sarnaselt ülejäänud Euroopa ametiühingutele läbi küsitluse rahvusvaheliste veoautojuhtide seas, et uurida Eesti sadamates autojuhtidele pakutavate teenuste ja olmetingimuste kohta.\nTranspordi Ametiühing osaleb selles rahvusvahelises kampaanias 12ndat korda. Varasematel aastatel on ametiühing keskendunud sõidukijuhtide töö-ja puhkeaja kontrollile, piirijärjekordade küsimusele ja parkimisvõimaluste parandamisele.\nOotame ka kõiki vabatahtlikke aktsiooninädalal kaasa lööma! Kui Sul on võimalik kampaania tegevustes osaleda, anna endast märku ETTA koordinaatorile või oma usaldusisikule.\nKolmapäev, 6. oktoober – TALLINN. Hommikusel tipptunnil selgitustöö tegemine Tallinna ühistranspordis, päeval autojuhtide küsitlus Tallinna sadamas, õhtune tipptund ühistranspordis.\nNeljapäev, 7. oktoober – PÄRNU. Selgitustöö tegemine hommikul Pärnu Bussipargis, õhtul autojuhtide küsitlus Pärnu–Ikla maanteel.\nReede, 8. oktoober – NARVA. Hommikul selgitustöö tegemine ühistranspordis, päeval veoautojuhtide küsitlus parklas.\nLaupäev, 9. oktoober – RAKVERE. Selgitustöö tegemine linnaliinide ühistranspordis, veoautojuhtide küsitlus maanteel.\nEsmaspäev, 11. oktoober – TARTU. Hommikune kampaania ühistranspordis, bussijuhtide ühispöördumise üleandmine Tartu linnavalitsusele, veoautojuhtide küsitlus maanteel.\nTeisipäev, 12. oktoober – TALLINN. Varahommikune selgitustöö tegemine ühistranspordis, veoautojuhtide küsitlus õhtul sadamas.\nTartu Postimees: Bussijuhid: sõiduplaan soosib hilinemist\nPärnu Postimees: Peep Peterson: Bussijuhid tahavad reisijatega hästi läbi saada\nDelfi: Kes on Tallinna parim ühissõiduki juht?


CM: kõige paremad traktorid - Põllumajandusuudised\nPerefirma CLAAS tähistab sel aastal oma 100. juubelit. Eestis põllumeeste seas on CLAAS hinnatud masinatootja, hoides liidripositsiooni müüdud teraviljakombainide ja liikurhekseldite seas.\nMaailma traktoriturul on CLAAS edukalt kaasa löönud juba 10 aastat, alates sellest, kui ostis osaluse ettevõttes Renault Agriculture. Tänaseks kuulub Prantsusmaal asuv traktoritehas 100%-liselt CLAAS´ile. Suur osa traktorite arendustööst tehakse aga hoopis Saksamaal, Padebornis asuvas CLAAS Industrietechnik GmbH-s. CLAAS´i traktorid on ennast tõestanud ka Eesti turul, käesoleval hetkel on neid töös üle 150.\nCLAAS´i edu saladuseks traktoriturul on järjepidev tõsine töö ja tohutu suured investeeringud arendustöösse. Selle järjest kauneimaid vilju saame nautida iga järgneva traktorimudeli saabumisega. Nii ka tänavu, kus CLAAS esitles täieliku uuenduskuuri läbinud mudeliseeriat AXION 800. Tubli arendustöö tunnustuseks valiti tänavuse Agritechnica messi raames aasta traktoriks 2014 just CLAAS AXION 850.\nUus CLAAS AXION 800-seeria koosneb neljast mudelist - 810, 830, 840 ja 850.\nNende mudelitega kaetakse võimsusvahemik 215-264 hj. Märkimisväärseks on uue AXION 800 puhul asjaolu, et vahele on jäetud heitgaasinõuete etapp Tier 4i ja kohe on astutud lõppetappi Tier4f. Kui vanal AXION 800´l oli kasutusel Deere Power Systems mootor, siis uuele AXION´ile on paigaldatud hoopis FPT NEF mootor. Uues mootoris on Tier 4f heitgaasinõuetele vastavaks saamiseks peal täiesti hooldusvaba DOC katalüsaator ja AdBlued kasutav SCR katalüsaator. Tegemist on väga hea lahendusega tänu sellele, et vältida on suudetud selliseid süsteeme nagu heitgaaside re-tsirkulatsioon (EGR) ja kübemefilter (DPF), mis mõningal määral suurendavad mootori kütusekulu. Kuna traktori puhul on väga oluline mootori võimekus, siis see ongi määrav põhjus, miks CLAAS otsustas uuel mudelil teistsuguse mootori kasuks.\nKäigukastide osas saab olema kaks valikut. Hetkel on võimalik traktorit tellida poolautomaatse Hexashift käigukastiga, mõne aja pärast lisandub valikusse ka astmevaba CMATIC käigukast. Varustustasemeid on samuti kaks – lihtsam versioon CIS ja luksuslik versioon CEBIS. Astmevaba CMATIC mudel saab saadaval olema ainult kõige kõrgema, CEBIS varustusastmega.\nIsiklik sõidukogemus uue AXION 800 roolis oli tõeline üllatus. Kuna varem olen väga paljude erinevate traktorite roolis olnud, siis julgen väita, et uus AXION on tõesti kõige parem traktor, millega eales sõitnud olen. Esimene asi, mida märkasin, oli kerge ja tundlik rool, mis tundus pisut isegi üle võimendatud olevat, aga siiski mitte liiga palju, et see juhtimistäpsust vähendaks. Teine üllatav asi oli müratase, kabiin oli täiesti vaikne. Salongi sisustuse kvaliteet on uuel AXION´il nii hea, et kõrva ei kostunud ühtki plastikdetailide naginat. Ka käigukastist ja tagasillast kostuvad helid olid piisavalt mahedad. Kiirendades paitas kõrvu ainult kerge turbolaaduri vilin. Kolmas oluline detail oli käiguvahetuse sujuvus. Kõik salongi juhtnupud toimisid just nii, nagu vaja. Esimest korda elus oli selline tunne, et traktorireklaami imeilus jutt vastabki tõele.\nKlientide tagasiside uue AXION 800 proovimisest põllul on olemas naabervabariigist Lätist, kuna neil õnnestus esimene traktor kätte saada pisut varem. Esimene klient, kes katsetas uut traktorit sügiskünnil, sai otsekohe aru traktori võimekusest ja tänaseks on ta juba selle õnnelik omanik.\nEesti põllumehed, kes soovivad seda head traktorit kevadel oma põllule, peaksid tellimise peale hakkama mõtlema juba nüüd, kuna suure nõudluse tõttu on masinate tellimisaeg 3-4 kuud.\nVaata lisa: http://www.konekesko.com/ee/\nFotod: Konekesko suurejooneline show


Biomedics 55 Evolution | Pupilo.ee\n33 Kommentaar(i) | Lisa oma kommentaar\nTegemist on tõeliselt soodsate ja kvaliteetsete läätsedega, mis on mõeldud päevaseks kandmiseks (kuni üks kuu).\nNB! Need läätsed on tuntud ka nimede iWear DR Comfort ja Biomedics 55 Premier.\nPakendis 3 läätse\nBiomedics 55 Evolution (Premier) on Biomedics 55 läätsede täiustatud versioon. Tegemist on 1-kuuliste läätsedega, mis on mõeldud päevaseks kandmiseks. Biomedics Evolution 55 läätsed vähendavad sfäärilist aberatsiooni, mistõttu saavutatakse parem nägemistervarus ning seda eriti just hämaras.\n19 Kommentaar(i) | Lisa oma kommentaar\n108 Kommentaar(i) | Lisa oma kommentaar\nTahab harjumist Review by Liina\nEi tea, kas sellepärast, et need on asfäärilised, aga minul nad tõmbavad aeg ajalt nägemise päris uduseks. Ma enam ei ostaks.\nOdavad Review by Ege\nVõtsin prooviks, sest hind oli hea ja kommentaarid olid väga positiivsed. Silma panna on hea ja päev saab hästi kantud. Kahjuks õhtuks silmad väsivad ja vahel kipuvad silmas nihkuma (see võib olla minu enda eripära).\nHea hinna ja kvaliteedi suhe Review by Reelika\nMugavad, üliõhukesed läätsed. õhtu lõpuks muutuvad silmad kuivaks, siis hakkab ebamugav, aga see on tingitud pigem silmade eripärast kui läätsedest.\nsoovitan Review by Pirge\nImehead. Esimesed korrad olid pisut harjumatult õhukesed silmapanekul aga silmas neid ei tunnegi! Ülimugavad. Pika päeva vältel ja arvutiga töötades ei hakka silm kuivama. Ka läätsedega kogemata tukkuma jäädes polnud probleeme. Hind on väga rahakotisõbralik.\nVäga hea Review by L\nVäga mugavad läätsed\nVäga mugavad Review by Liisi\nPeale pakist välja võtmist pidin neid pea 2 nädalat oma poolt kasutatavas vedelikus hoidma, sest muidu kõrvetasid silma peale silma proovimist (ehk mul siis vist lihtsalt tundlikumad silmad).\nAga kui silmad omaks võtsid, siis tõepoolest mugavad läätsed, õhemad kui need, mida varem olen kasutanud. Samuti ei kuivata silmi nii ära, eelmistega pidin alati silmatilkasid kasutama. Hinna- ja kvaliteedisuhe väga ilusti paigas.\n5+ Review by Liilia\nKõik oli super, jäin nendega väga rahule\nhellad silmadele Review by Liilia\nolin väga rahul nendega, esimesed läätsed mis silma ei häiri\nMugavad Review by Madli\nLäätsed on väga õhukesed, mistõttu on neid pisut raskem silma panna, kuid teisest küljest jällegi ei tunne neid silmas peaaegu üldse. Kuivustunnet, mida mul tavaliselt esines väga tihti, tekib nende läätsedega minimaalselt. Parema nägemisteravuse kohta oskaks ilmselt kommenteerida siis, kui võrdleks kahte erinevat paari läätsesid korraga.\n:) Review by Kaili\nNeed olid ka minu esimesed läätsed, aga ma olin nendega ikka väga hädas. Kleepusid koguaeg kokku. Samas aga silmas olid väga head kui nad silma sain!\nHea ja odav Review by Marju\nOstsin prooviks selle läätse ja olen väga rahul. Töötan 5x nädalas 8 h päevas arvutiga ja kuu aja jooksul ei hakanud silmad kuivama. Muidugi teen ka pause, st kannan prille ülepäeviti.\nKokkuvõtteks, head läätsed, ei väsita silmi, ei kuivata. Sobib neile, kes ei tahagi igapäevaselt/ööpäevaringselt läätsi kanda.\nHea hinna/kvaliteedi suhe Review by Kristiina\nParima hinnaga läätsed ja kvaliteedilt ei jää kallimatele alla.\nSuper Review by Meelia\nÜllatav, et nii odava hinna eest on võimalik nii häid läätsesid saada! Olen varem ostnud kallimaid läätsesid, mis ei ole olnud mu silmas nii mugavad nagu need. Mul on tundlikud silmad ning kui olen hommikust saati läätsesid kandnud, on õhtupoole silmas torkiv tunne tekkinud, olgugi, et kasutan ka silmatilkasid. Nende Biomedics läätsedega ei olegi veel tekkinud sellist ebameeldivat torkivat tunnet, niiet jätkan kindlasti ka edaspidi nende kasutamist. Soovitan, tõesti head läätsed! :)\nSoovitan Review by Liilia\nVäga head ja mugavad läätsed.Üle pika aja ei tundnud ma midagi silmas ja kuna mul on suht hellad silmad,siis seda enam soovitan neid läätsesid :)\nMugavad Review by M.\nLäätsed jõudsid väga ruttu kohale. Silmad ei hakka õhtuks kuivama ja väga mugav on neid kanda.\nEi sobinud üldse Review by Herdis\nMinule need läätsed kahjuks üldse ei sobinud. Esimesel päeval olid silmas täiesti okei´d, kuid juba teisel päeval hakkasid kohutavalt silmi kuivatama ning kuuaega ma neid kanda ei suutnudki. Teenindus ja kättesaamine nagu alati superkiire ja meeldiv!\nVäga hea nägemisteravus Review by Liina\nVäga hea nägemisteravusega läätsed, mis püsvad hästi silmas. Samuti on hind & kvaliteet hästi tasakaalus.\nHea kvaliteedi ja hinna suhe Review by Irina\nHead ja mugavad läätsed. Näed hästi ja päeval unustad üldse ära, et läätsed on silmas, kuid päeva lõppuks silmad kipuvad nendega kuivaks kiskuma (tegelikult mul on paljude läätsedega nii, et õhtuks silmad kuivavad).\n:) Review by Karmen\nMinu esimesed läätsed üldse. Mõtlesin ,et alguses ei telli liiga kalleid ,et teen siis stardikomplektiga algust. Olen rahul siiani olnud. Ei hõõru ega midagi. Ja no muidugi see väike üllatus ka seal pakis. :) Väga kiire teenindus. Aitäh :)\nMugavad kohe esimesel korral. Review by kristi\nMugavad kohe esimesel korral. Teenus kiire ja korralik.\nOlen rahul Review by Helen\nVäga mugavad läätsed, kvaliteet hea.\nVäga head läätsed. Review by Potsataja\nEi oleks osanud arvata, et nii odavad läätsed võivad nii head olla. Tõsiselt rahul!\nSoovitan. Review by valeri\nHinna ja kvaliteedi suhe on paigas.\nMugavad läätsed Review by Teele\nSilmad kipuvad nendega kuivaks kiskuma, aga silmapanek ja äravõtmine nendega ülimugav, ei "uju" silmas. Üldmulje jäi siiski heaks, soovitan.\nSoovitan! Review by Väga head!!\nSoovitan neid läätsesi küll nendele kes ei ole varem läätsest kandnud . Mind ei häirinud midagi nende juures, k õik oli 5+ . (Y) :)\nNägemine läks selgemaks! Review by Karin\nUskumatu, kuid tõsi, eelmiste läätsedega on alati silmavaade kuidagi õrnalt hägune olnud, aga nende läätsedega on tõesti kõik palju teravam. Seda võiks võrrelda nagu dvd ja bluray kvaliteeti :) Aga on üks miinus. Eelmised läätsed olid mul Acuvue Oasysed, millega mu silmad absoluutselt ei kuivanud, kuid need Biomedicud jällegi ajavad silmad kuivaks, nagu kõik muud läätsed peale Oasyste. Hetkel olengi kahevahel, kas tellida Biomedicu odavam hind ja teravam pilt või Oasyse mugavus :)\nTäitsa soovitan Review by sergei\nKasutasin juba kaks korda (ehk pool aastat) Vaatamata selle, et see on kõige odavam variant soobivad väga hästi. Kohaletoimetamisega probleeme ei ole.\nHead läätsed Review by Saima\nKuna minu lemmikute roheliste läätsede tootmise lõpetas Ciba Vision ära, siis otsin endale uusi läätsi ja vahepalaks olen oma värviga :)! Väga mugavad ja head läätsed, silmad tunnevad ennast hästi. Soovitan soojalt! Pluss teenindus on über ;)!\nMugavad ja head Review by Helen\nVastupidavad,ei ärrita silmi,head ja soodsa hinnaga.\nMõnusad läätsed Review by Annika\nAntud läätsed sobivad mulle. Olen 5 aastat läätsi kandnud, proovinud erinevaid, sest tihti silmad kuivavad. Nüüd lõpuks leidsin endale väga mõnusad läätsed. Need on mugavad, odavad, silmad ei kuiva ja neid ei ole silmas tunda ning tõesti - hämaras on nendega nägemine parem.\nMugavad ja odavad läätsed. Review by Kadri\nIgati mugavad ja head läätsed, ei hõõru ega väsita liigselt silmi. Ainuke miinus on see, et silmi katsudes kipuvad kergesti paigast ära minema, kuid see võib olla ka ainult minu silma eripära.\nKurblik. Review by Piia\nSIlmas on nad küll tõepoolest väga mugavad, aga noh, see ei päästa, sest igasugune nägemisteravus minu jaoks puudub.\nHinna ja kvaliteedi suhe tipp-topp Review by Greete-Lisette\nOlen kandnud ka palju kallemaid läätsi, kuid pean ütlema, et minu jaoks on parimad just need.soovitan!\nSinu hinnang tootele: Biomedics 55 Evolution


Tallinna müüris asub Väike-Hiina - Äripäev\nTallinna müüris asub Väike-Hiina\nMillegi muuga Little China ei üllatanud. Nagu ikka, kenad malbed ettekandjad ilusates hiinapärastes siidkleitides, kes napilt napilt, vaid paari sõnaga, küsimustele vastavad; mitte söögipulgad, vaid noad-kahvlid; hingehinnaga põhitoidule juurde ostetav riisi-nuudliportsjon; pigem lääne kui idamaine taustamuusika.\nAga toit oli hea. Little China firmasupp oli kõike muud kui Hiina söögikohtades enamasti pakutav tärklisekeedus ? seal oli ohtralt kana- ja sealiha, krevette ja köögivilju.\nKa Little China krõbe kana ja punane lambaliha väärivad kiitmist.\nJa millise osavusega veel ettekandja vaid ühe käega lusikat-kahvlit kasutades meile road taldrikutele serveeris!\nMenüü pakub mitmel moel parti, mis samuti meie Hiina restoranides eriti tavaline ei ole, kuigi päris Hiinas on part tuntud ja armastatud pidusöök.\nKes siis parti Pekingi moodi ei teaks? Kõigepealt nuumata, siis keeta, siis kuivatada, siis küpsetada ? vähemalt neli päeva olla selle valmistamisega kunagi Hiina keisrite köögis tegeldud.\nSiinne Väike-Hiina part ei ole küll nii pidulikult valmistatud kui päris Hiina oma, aga hüva roog on seegi. Tõepoolest, juttudel Little Chinast kui Tallinna ühest parima köögiga Hiina toidukohast on tugev tõepõhi all. Ainult hinnad on tõesti krõbedad.\nKevad tuleb keldrirestorani aeglaselt, või õieti ei tulegi. Kuigi väljas oli esimene särav kevadpäev, imbus väiksest keldriaknakesest vaid hägusat valgust ja nii jäi selle päeva loojang meist jälgimata.\nVõib-olla suvel, eriti palavatel päevadel, oleks hea paksude kivimüüride tagant varju otsida, aga sinnani on veel kahjuks palju aega.


Angelik ja liigesevalu Liigesevalu koos menopausiga\nSee seletab ägeda või kroonilise valu ilmnemist kahjustatud liigeses. Podagra rünnaku algus.\nTaastumisetapp Pärast ravi ja hormonaalse taseme normaliseerimist on vaja keha liigesed ja lihased toonida. See nõuab mitmeid rehabilitatsiooni- ja füsioteraapiakursusi.\nTerapeutiline võimlemine parandab tervist ja taastab varasema elukvaliteedi. Tugietapp Toetav etapp pärast ühist ravi vastab tulemuse konsolideerimisele. Teil on vaja pidevat mineraalide, toitainete ja kogu vitamiinide kompleksi tarbimist. Samuti on sel ajal lubatud kasutada traditsioonilise meditsiini retsepte. Õiglase sugu esindajate jaoks on soovitatav kasutada mitmesuguseid taimset päritolu keediseid salvei ja rosmariiniga.\nÜle aastastele naistele mõeldud ravimpalsamid toovad teatud kasu.\nLiigeste valu leevendavad ravimtaimede, mineraalide ja soola vannid. Ei ravita, vaid läheb remissiooni Reumatoidartriit RA on sidekoe autoimmuunhaigus.\nSee mõjutab perifeersete liigeste käed ja jalad sünoviumi.\nRA etioloogia on endiselt ebaselge. Arvatakse, et antikehad reumatoidfaktor hakkavad kehas kogunema infektsiooni või hormonaalsete muutuste tagajärjel.\nNeid toodavad sünoviotsüüdid - sünoviaalmembraani sisemise kihi rakud. Reageerides immunoglobuliin G-ga, mis on osa vereseerumist, kutsuvad antikehad esile sünoviaalvedeliku koostise ja mahu muutuse, tursed, kõhre hävimise ja osteofüütide väljanägemise - kasvud liigestunud luude pinnal. Naisi põeb RA korda sagedamini kui mehi. Enamasti mõjutavad need, kes on ületanud aastase tähise, see tähendab, et naised on menopausi ajal.\nTäielik vereanalüüs, reumatoidfaktori vereanalüüs, antitrulliinivastaste antikehade analüüs, tuumavastaste antikehade analüüs, sünoviaalvedeliku koostise uuring punktsioon. RA, nagu iga süsteemse haiguse korral, on võimatu ravida. Kuid passiivsesse faasi on täiesti võimalik üle minna.\nImmuunmoduleeriva ja põletikuvastase toimega preparaadid: metotreksaat, leflunomiid, sulfasalasiin; Glükokortikosteroidid: prednisoloon, metüülprednisoloon, deksametasoon; Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid: diklofenak, ibuprofeen, nimesuliid, tselekoksiib; Toidulisandid: infliksimab, rituksimab, anakinra, abatacept.\nÄrge: mais, nisu, kaerahelbed, rukkijahu, sealiha, kuumad vürtsid, alkohol, tsitrusviljad; Vaja läheb: köögivilju, ube, puuvilju, riisi, piimatooteid, keedetud kala ja veiseliha. Klimakteriaalse artriidi nähud Menopausi ajal väheneb kõhrekoe sünteesivate ainete aktiivsus. Sellistes tingimustes on liiges deformeerunud, moodustuvad tursed, on tunda valu hommikuses muredes, jäikus ja põletustunne, see tähendab, et areneb klimakteeriline artriit.\nErinevalt põletikulisest artriidist või reumatoidartriidist iseloomustavad seda kuumahood, suurenenud higistamine, kiire väsimus ja üldine väsimus. Kliimakteriaalse artriidi korral on liigese temperatuur harva mõistetav. Hormoonravi aitab pärssida haiguse arengut, samuti võtab ravimeid liigeste ja kõhre taastumiseks, põletikuvastaseid ravimeid, vitamiine sisaldavaid toidulisandeid. Millised sisemised muutused kaasnevad menopausi ajal Keha töötab menopausi ajal erinevalt.\nTasakaalustamatus hormonaalsel tasemel soodustab düstroofsete, põletikuliste protsesside teket liigeseid ühendavates kudedes. Immuunsüsteem muutub nõrgaks.\nAntikehad ei täida enam oma peamist kaitsefunktsiooni võitluses nakkuslike, viiruslike patogeenide vastu. Selle asemel tekib liigesesisene rõhk ja liikuvates liigestes tekivad valulikud aistingud.\nKehas väheneb östrogeeni hulk, mis on otseselt seotud luude mineraliseerumisega. See hakkab oma tihedust kaotama, areneb osteoporoos.\nVaakum toimub suurema koormusega kohtades: selgroolülides, ülemiste ja alajäsemete liigestes. Vaagnavalu Krooniline vaagnavalu on seisund, mis kaasneb paljude günekoloogilise, uroloogilise ja neuroloogilise profiili haigustega.\nKuid mõnikord pole pärast uurimist võimalik valu põhjust kindlaks teha. Naistel pole muudatusi, mis aitaksid konkreetset haigust kinnitada.\nSageli on see seisund seotud vaagna kroonilise venoosse puudulikkusega. See haigus esineb naistel korda sagedamini kui meestel, see tuvastatakse aasta vanuselt. Liigse kehakaalu, passiivse eluviisi, mitmikraseduste ja raske füüsilise töö korral suureneb patoloogia oht. Uuringud näitavad, et kroonilise vaagnavaluga kaasnevad hormonaalsed muutused.\nKuid seda on raske öelda, Angelik ja liigesevalu on esmased või sekundaarsed. Vaagnavalu bioloogiliselt aktiivsete ainete sünteesi tasakaalustamatus põhjustab prostaglandiinide arvu suurenemist. Nad toimivad valu vahendajatena. Samal ajal pärsitakse progesterooni aktiivsust ja selle bioloogilisi toimeid.\nVaagnapiirkonna valud ei erine menopausiga ülejäänud osas palju. Aistingud on tuhmid ja pole selgelt lokaliseeritud, perioodilised, mõnikord seotud menstruatsiooniga. Nendega võivad kaasneda rasked perioodid, düspareunia, suurenenud ärrituvus ja väsimus.\nSeetõttu on oluline õigeaegselt läbi viia eksam ja leida halva enesetunde tegelik põhjus. Kui pärast 40 aastat on pidev kõhuvalu, peate nägema arsti. Patoloogiline valulikkus Mitte vähem oluline on samaaegse patoloogia areng, mis paikneb naise keha erinevates piirkondades: selgroo patoloogiline Angelik ja liigesevalu neuralgia erineva geneesiga; neerude, maksa, kuseteede ja suguelundite patoloogiliste muutuste areng.\nSee võib näidata maksa, mao, munasarjade, emaka ja muude vaagnapiirkonna elundite tõsise patoloogia arengut. Paljudel juhtudel on laienenud kõht aeglase kehast liigse vedeliku eemaldamise või astsiidi tekke tagajärg.\nMenopausi põhjustav valu alakõhus, mis katab nimmepiirkonna, võib olla günekoloogiliste patoloogiate arengu tagajärg, mille hulgas endometrioosi arendamisel on kõige selgem raskusaste. Emaka endomeetriumi funktsionaalse kihi patoloogiline kasv menopausi ajal võib ilmneda liigse kehakaalu taustal, suguhormoonide tootmise järsul vähenemisel, mis võib põhjustada FSH, LH, östrogeeni, progesterooni ja teiste suguhormoonide tasakaalu ootamatut muutust. Samuti võib selle patoloogia arenguga ilmneda mitmesuguste etioloogiatega määrimine.\nNeid tuleb hoolikalt jälgida ja seejärel üksikasjalikult kirjeldada spetsialisti vastuvõtul. Premenopausi ja menopausiga võib kaasneda ka varjatud põletikulise iseloomuga patoloogiliste protsesside teke, näiteks salpingiit või adnexiit, millega kaasneb kehatemperatuuri tõus. Nende patoloogiate arenguga haiget alakõhus, sakraalses piirkonnas ja küljel. Valu alakõhus ja alaseljas koos menopausiga võib ilmneda järgmiste patoloogiate arengu taustal: Emakaõõne fibroidid, mis on healoomuline kasvaja, mida iseloomustab valuliku või paroksüsmaalse valulikkuse ilmnemine ja verise eritise olemasolu.\nSelle patoloogia areng ei kujuta endast tõsist ohtu naise elule, vaid on tema tavalise tervise mugavuse tõsise rikkumise põhjustaja. Sünergia areng emakaõõnes selle atroofiliste protsesside taustal, mis viib põletiku moodustumiseni.\nSee võib põhjustada talumatut valu kõhus. Pahaloomuliste kasvajate arengu viimased etapid põhjustavad ka ebameeldivat valu kõhus, ristluus ja alaseljas.\nPaljudel naistel võib menopausi ajal olla alaseljavalu selgroo degeneratiivsete atroofiliste protsesside tõttu, mis hakkavad arenema luu kaltsiumi aktiivse languse ajal. Vastasel juhul haigus progresseerub. Ainult arst saab pärast kõikehõlmavat diagnoosi välja kirjutada õiged ravimid. Soovime teile head tervist! Menopausi liigesed: kas nad saavad menopausi korral haiget teha??\nIgal naisel, kes on ületanud aastase vanusepiiri, algab nn menopaus, see tähendab kogu organismi töö täielik ümberkorraldamine. Just sel perioodil võib ta tunda valu liigestes, mis ei taha mingil juhul mööduda. Artriit, kus seda toodeldi sagedamini ei kahtlusta naine, mis see on, mis seda põhjustab ja kuidas ravida liigeseid menopausi ajal.\nEsiteks iseloomustab menopausi naistel suguhormoonide taseme langus: munasarjad lõpetavad nende tootmise lihtsalt, kuna nad ei suuda juba sellist funktsiooni täita. Fakt on see, et naiste suguhormoonid vastutavad mitte ainult sünnitusprotsessi ja järgmise menstruatsiooni saabumise, vaid ka paljude muude kehas toimuvate protsesside eest. Sellepärast mõjutab hormoonide hulga vähenemine paljude kehasüsteemide tööd.\nSee tähendab, et liigesevalu põhjus seisneb just suguhormoonide puuduses.\nSelle tingimusega ei saa mingil juhul leppida, seda tuleb ravida, vastasel juhul võib see esile kutsuda mitmeid järgmisi probleeme: Osteoporoos. Sellist luuhaigust iseloomustab asjaolu, et luukoe struktuur hävib ja nõrgeneb. Selgub, et luud hävitatakse, mistõttu valutavad ka liigesed, kuna nende koormus suureneb järsult.\nLiigeste valu ilmneb kõige sagedamini hommikul, liikumised on rasked, jäsemetes võite kuulda pragu. Liigne kaal. Tavaliselt muutub menopausi ajal naine täiskõhutundeks. See suurendab liigeste koormust. Kuid kuna naisel on pidevalt jäsemete valu, siis tõenäoliselt eelistab ta piirata oma motoorset aktiivsust, mis toob kaasa ainult kaalu suurema suurenemise ja probleemi süvenemise.\nNormaalse verevoolu rikkumine. See juhtub ka seetõttu, et ilma liikumiseta kaotavad naise lihased toonuse ja veri lakkab normaalselt voolama nende juurde. Selle tõttu kannatavad jälle liigesed. Kui menopausiga naine valutab oma liigesed, mida teha - ütlevad kaks spetsialisti. See on kirurg ja günekoloog, visiit on tingimata vajalik, sest kui teil on menopausi ajal liigesevalu, peaks ravi olema kõikehõlmav. Kuidas osteoporoos Angelik ja liigesevalu menopausi ajal??\nMenopausi ajal muutuvad luud habras ja lahti kõigil naistel, ilma eranditeta. Seda soodustab osteoporoos - luuhaigus, mida leitakse peaaegu Jalgrattasoit artroosi raviks naistel. Sellepärast näib, et vanas eas on luumurrud nii sageli, ilma nähtava põhjuseta.\nKõige sagedamini puruneb puusaliiges ja reieluukael. Murrud ei parane hästi, sest hormoonide vähesuse tõttu pole uuel sidekoel aega areneda. Liigesevalu põhjused menopausi ajal Suguhormoonide taseme järsk langus menopausi ajal. Luukoe sellise olulise komponendi nagu kaltsium puudus kehas. Luukoe primaarne hõrenemine. Selline haigus võib hakata arenema juba ammu enne menopausi, lihasvalu, üldine nõrkus, jäsemete sagedased krambid võivad sellest märku anda.\nMida teha menopausiga sagedase liigesevalu korral? Lisaks on kõhrekoe rakkudes häiritud metaboolsed metaboolsed protsessid, mis ühendavad liigese õhukese kihiga. Nende kudede uuenemine aeglustub, toimub hävitamine ja hõrenemine.\nLuud hõõruvad üksteise vastu, mille tagajärjeks on liigesevalu. Miks liigesed valutavad ja millised on kahjustuste sümptomid?\nMunasarjade aktiivsuse vähenemine naissuguhormoonide tootmisel toob kaasa keha üldise seisundi rikkumise, aga ka ebameeldivad ja valusad sümptomid. Sel Angelik ja liigesevalu avaldub negatiivne mõju närvisüsteemile, Urogenitaalorganitele, nahale ja luudele.\nMenopausiga artroos, nagu ka muud liigesehaigused, on seotud tugeva valu ja liigeste aktiivsuse langusega. Kuid mitte kõigil juhtudel on valu sümptomid menopausi tagajärg. Provokaatoriteks võivad olla ka muud luusüsteemi haigused. Östrogeeni puudus hõlmab: Kaltsiumipuudus, mille tagajärjeks on kuumahood, õhupuudus, tupes kuivus, purunemine, luude ja liigeste valu tagurdamine.\nLuukoe hõrenemise algus, mis avaldub lihaste nõrkusena, jalgade või käte krambid, valu. Luukoe kahjustus või täielik hävimine, mille tulemuseks on artroos, artriit, osteoporoos.\nEnnetavad meetmed Ennetavate meetmete hulka kuulub vitamiinide ja kaltsiumi sisaldavate ravimite regulaarne tarbimine vastavalt oma juhendajaga kokku lepitud korrale. Lisaks ei häiri pehmete rahvapäraste abinõude kasutamine, kuid peate olema komplektidega ettevaatlik, kuna nende toimimine on tõhusam ja kui neid valesti kasutatakse, võib see põhjustada märkimisväärset kahju.\nPeaaegu ilma piiranguteta näidatakse kaltsiumi sisaldavaid toiduaineid - piim, kodujuust, keefir, kaunviljad, mereannid, kala jne. Te ei tohiks piirduda ainult tegevuste, suusatamise või jalgrattasõidu, liikumise ja basseinis ujumisega. Sellisel juhul on vaja oma seisundit kontrollida ja koormus annustada nii, et te ei saaks luustiku ületöötamise või ülekoormuse vastupidist mõju. Samuti, kuidas mitte menopausiga vananeda ja tervist säilitada, lugege seda artiklit.\nUudised menopausi ja liigeste kohta Teadlased kritiseerivad kolleegi nende pühendumise eest meeste menopausi olemasolu ideele Enamik teadlasi on skeptilised kolleegide soovi suhtes kasutada teadustöödes mõistet "meeste menopaus", kuna nad ei tunnista seda nähtust.\nTeine katse veenda meeste Angelik ja liigesevalu teaduslikku maailma ka lõppes ebaõnnestumisega. Podagra ründab ameeriklasi - ravimite põhjus USA arstid soovivad märkida podagraga inimeste arvu suurenemist riigis - see on tõsine haigus, mis on seotud valkude ainevahetuse sügavate häiretega, mis mitte ainult ei põhjusta talumatut valu valutavates liigestes, vaid põhjustab sageli ka puude.\nTeadlased väidavad, et lisaks ameeriklaste konkreetse dieediga seotud haiguse arengu traditsioonilistele põhjustele jookide nagu Coca-Cola armastus ja kohvi imendumine suurtes kogustes on ilmnenud ka uus tegur: oma tervise eest hoolitsemine ja soov hüpertensiooni tekke vältimiseks viib diureetikumide tarbimiseni, mis põhjustab ka kusihappe suurenenud moodustumist kehas.\nSojakaste leevendab märkimisväärselt menopausi sümptomeid Naiskeha keeruka ja kardinaalse hormonaalse ümberkorraldamise periood, millesse iga naine paratamatult mingil oma eluperioodil siseneb, võib kulgeda erineval viisil. Suur hulk naisi läbib menopausi ilma komplikatsioonideta.\nMenopausi kulg võib aga mitmel põhjusel olla keeruline. Tüsistus väljendub suurenenud erutuvus, kalduvus stressile, meeleolu kõikumine, unehäired, pearinglus ja närvilisus. Mõnedel naistel on menopaus patoloogiline.\nKui haigus on teises etapis, on kahjustatud liigese liikumine piiratud ning täheldatakse ka naha punetust ja turset, siis on igasugused mõjud keelatud. Peate ootama ägeda staadiumi lõpuni. Jalavannid podagra korral ägenemise ajal Podagra on teatud tüüpi reumatoidhaigus, mille põhjustab piimhappe kogunemine liigestesse. Podagra areng ja ägenemine on istuva eluviisi tulemus, mis on korrutatud liigse söömise ja joomisega. Haigus mõjutab kõige sagedamini mehi kui naisi ja õige ravi puudumisel võib see provotseerida liigeste normaalse funktsiooni rikkumist.\nSee väljendub sagedastes kuumahoogudes, äkilise kuumuse tundes, rõhu olulises tõusus ja liigse raskuse ilmnemises. Teadlased soovitavad selle kroonilise randmekahjustuse raviks kasutada nõelravi.\nBriti naised kogevad menopausi raskemalt kui nende eakaaslased teistest riikidest Briti teadlased leidsid, et Misty Albioni naistel esinevad menopausi sümptomid rohkem kui teiste arenenud riikide eakaaslastega võrreldes.


1 spl Suhkur (pruun)\nKeskmine hinne: 2.3 Allikas: Estover Autor: Kristel Vokk\nKaraskid on eriti maitsvalt soojalt ja taluvõiga.\nSega ricotta, piim, muna, sool ja suhkur. Sega mõlemad jahud soodaga ja lisa tainale. Viimasena lisa õli. Sega kõik ühtlaseks. Kasuta kas lahtikäivat koogi-, tavalist keeksivormi või leivavormi. Leivavormist on karaskit lihtne kätte saada, kui kasutad vormi sees küpsetuspaberit. Vala tainas koogivormi ning küpseta 180 kraadi juures 30-40 minutit või kuni karask on pealt kenasti pruun. Keeksi- ja leivavormis küpseb karask pisut kauem, umbes 45 minutit.


Kodu: Kuidas Ma Saan Osta Madala Sissetulekuga Maja? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Ma Saan Osta Madala Sissetulekuga Maja?\nMadala sissetulekuga inimesed on endiselt võimelised ostma kodusid riigi- ja föderaalse koduomanike programmide, sealhulgas hudi kaudu.\nKohaliku linna ja maakonna algatused\nAvaliku eluasutuse algatused\nFHA kinnitatud laenuandjad\nKirjutas Rocco Pendola; Uuendatud 19. juuni 2017. a\nKui olete väikese sissetulekuga töötaja, rentides, rääkimata ostmisest, on kodus enamikus linnades karm. Kuigi tulevaste madala sissetulekuga elanike abistamiseks on olemas föderaalseid, riiklikke ja kohalikke programme, kiputakse kavades kohandama eri sissetulekutasemega leibkondi. Enamikul juhtudel on teil õigus saada koduabi, kui teie sissetulek on oluliselt väiksem kui teie piirkonna mediaan. Kui palju programm ja ala, kus soovite kodu osta, erinevad.\nCalifornia Housing Finance Agency pakub mitmesuguseid programme koduomanikele, kes kuuluvad alla maakonna sissetuleku piirmäärad. CalHFA esimene hüpoteeklaenupakkumine pakub 95-protsendilist rahastamist - see tähendab, et peate esitama ainult viieprotsendilise sissemakse ja fikseeritud intressimäära esmakordsetele koduostjatele.\nNäiteks San Franciscos kvalifitseerumiseks võib kahe inimese leibkond teenida mitte rohkem kui 120 600 dollarit. See arv väheneb vaesemates maakondades, nagu Fresno, kus lävi on 56 500 dollarit.\nKontrollige kohalikke linna ja maakonna ametlikke büroosid. San Francisco linnapea elamumajanduse büroo toetab mitmeid programme, sealhulgas laenude andmist esmakordsetele ostjatele ja turuväärtusest madalama intressimäära (BMR) omandivõimalusi. San Francisco piirab BMR kinnisvara müügihindu ja pakub neid ainult madala ja mõõduka sissetulekuga leibkondadele.\nVõtke ühendust kohaliku avaliku eluasemeagentuuriga (PHA) ja küsige eluaseme- ja linnaarenduse osakonna (HUD) eluaseme omandamise kviitungi programmist. 8. jaotise rendiabiplaani lahutamatu osa, majaomanikukviitungid võimaldavad abikõlblikel madala sissetulekuga leibkondadel kasutada oma HUD-i subsiidiume, mida üldiselt kasutatakse osa üüride tegemiseks, igakuise hüpoteegi maksmise tegemiseks. Mitte kõik PHA-d ei osale.\nHUD kodud pakutakse tavaliselt turuhindade hinnaga. Kui olete õpetaja, tuletõrjuja, politseiametnik või EMT, võite saada märkimisväärset toetust. Läbi HUDi Hea Naabri Järgmise ukse programmi võivad ülalpool mainitud laenuvõtjad 50% soodustusega kindlustada HUD kodu föderaalselt määratud taaselustamise piirkonnas.\nKonsulteerige oma pangaga, krediidiühiskonna või maakleriga kohalike omavalitsuste algatuste kohta esmakordsete või madala sissetulekuga majaomanike jaoks. Konsulteerige laenuandjaga, kes pakub FHA kindlustuslaene. Kuigi FHA-tooted ei kasuta madala sissetulekuga nõudeid, pakuvad nad tavapäraste laenude suhtes liberaalsemat kindlustuslepingut.\nNäiteks, nagu pankroti kodulehekülg juhib tähelepanu, võimaldavad traditsioonilised laenud tavaliselt laenusaajatel anda oma võlgadele mitte rohkem kui 36 protsenti oma sissetulekust, sealhulgas eluasemekulud. HUDi sõnul saavad FHA laenuandjad võla ja sissetulekute suhtarvu aktsepteerida nii kõrge kui 41 protsendi võrra, suurendades tegelikult teie sissetuleku pikendamist.\nKuidas Kujutada Sügavkülmikute R-Väärtust


Suunakood 05142 / +495142 / 00495142 / 011495142, Saksamaa\nSuunakood 05142 (+495142 / 00495142 / 011495142)\nSuunakood: 05142 (+495142)\nEesliide 05142 on Eschede suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1103184 ja suunakoodi 05142 jaoks tuleb valida number 05142 1103184. Eschede asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 05142 (Eschede) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 5142 1103184. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 05142.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 05142 (Eschede).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Eschede, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Eschede, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 5142. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 05142 (Eschede) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 5142 1103184.


rally.ee ... > Belfasti ralli > Raul Jeets ja Andrus Toom võistlevad Iirimaal\n... > Belfasti ralli > Raul Jeets ja Andrus Toom võistlevad Iirimaal\n27. märts 2015 9:16 Loe kommentaare (0)\nEuroopa autoralli meistrivõistlused jätkuvad 2.-4. aprillil Iirimaal sõidetava ralliga. Tegu on asfaldiralliga, mille keskus asub Belfastis ja mille katsed sõidetakse Põhja-Iirimaal.\nTeiste hulgas stardivad rallil Raul Jeets - Andrus Toom, kelle sõiduvahendiks on MM-Motorsport meeskonna Ford Fiesta R5. Eestlaste stardinumbriks on 18.\n"Kindlasti on see meile paras väljakutse, kuna tegemist on keerulise ralliga. Meie selle aasta plaanidesse kuulvad ka asfaldirallid ja Iirimaa annab meile kindlasti väga hea kogemuse. Eelmise aasta Moskva võistluselt, millel oli pikkust kokku 40 kilomeetrit, saime esmase arusaama, kuidas Fiesta R5 asfaldil asfaldiseades toimib. Kuna tegemist on meile uue ralliga, siis ei tee veel prognoose," rääkis Jeets.\n"Saame esmaspäeval teha rallieelse testi ja väga oluline on siin katsed tutvumise ajal hästi kirja saada. See määrab rallil palju ja kindlasti soovime Iirimaal kiiresti sõita. Hakkame algusest minema ja sõltuvalt olukorrast teeme plaane, kuidas edasi. Suur abi on MM-Motorsport meeskonnast, kellel on väga suured kogemused asfaldirallidelt. Täname kõiki toetajaid, sõpru ja fänne, kes meie tegemistele kaasa elavad."\nRaul Jeets ja Andrus Toom osalevad tänavu kuni seitsmel Euroopa meistrisarja etapil. Iirimaal peetav võistlus on neile tänavu teiseks stardiks Euroopa meistrisarjas.\n"Circuit of Ireland" ralli algab neljapäeval, 2. aprillil sõidetava kvalifikatsioonikatsega. Reedel, 3. aprillil sõidetakse kaheksa kiiruskatset ja laupäeval kümme kiiruskatset. Lisakatsete kogupikkus on 215,22 kilomeetrit.


Homses, 14. jaanuari Saarte Hääles!\nSaarlastel läks hobiteatrite riigifestivalil ülihästi, Tuule Grupp ehitab lihaveistele 600-kohalise nuumlauda, vallad arutasid läbirääkimisi SOL-iga ning jõhkrad peksjad lähevad aastateks vangi!\nTalvedepressioon: kuidas seljatada pimeda aja raskemeelsust? (1)\nElame aastaajal, mil isegi psühhiaatrid on haavatavad: talvine pime aeg võib mõjutada ka sellise oma ala suure spetsialisti hingeseisundit, kes väga hästi oskab lahti harutada teiste inimeste hingeprobleeme, kirjutab Austria […]\nLammast saab teha ka kasukamaitseta\nLambapraad on selline roog, mille puhul seisukohad on üsna ühesed. Kas maitseb või ei maitse. Mittemaitsemise peamine põhjus on spetsiifiline, nn kasukamaitse. Kuigi ega vist keegi päris täpselt kirjelda oskagi, […]\nPeaaegu ühe nimega\nAnne Oolup (69, fotol vasakul), see kunstnik? Ei-ei, kunstnik pole Anne Oolup teps mitte. Kuid just kunstnik Anne Olopiga aetakse teda väga tihti segi. Seegi lugu sai alguse sellest, et […]\nMari Soots – perearst, kes paneb rahva tantsima (2)\n“Olen osanud oma elus valida nii, et olen rahul, ja ega ma midagi teistmoodi teekski,” ütleb Pihtla perearst, särasilmne ja päikeseline Mari Soots mõni päev enne oma tähtsa juubeli tähistamist. […]\n130 aastat linnukuningas Artur Toomi sünnist: Tüsetahtelise loodusmehe taasleidmisi\nSaaremaa on andnud hulga imetlusväärseid suurmehi, keda me nende olulistel tähtpäevadel meelde tuletame. Üks neist on looduse elava hinge mõistja ja haarav jutustaja ning Vilsandi saare suureks teinud Artur Toom […]\nFOTOD: Hallikivi Seikluspargi avamine\nMeil siin Saaremaal suletud uste aegu\nSaarlased toetavad Pätsi kuju rajamist


Eesti Rahvarõivad > Maarja-Magdaleena naine\nMaarja-Magdaleena naine kampsuniga.\nMaarja-Magdaleena naine kampsuniga, tagantvaates.\nMaarja-Magdaleena naine kampsuniga, detailifoto.\nÜmber kaela kanti igapäevaselt mitmevärvilisi klaas- või kivihelmestest helmekeesid. See on naise kaitsemaagiline ehe juba muinasajast peale. Muinasaegsed helmekeed ERM A 480:20 koosnesid kristallidest, merevaigust ja kaurikarpidest ERM A 479:25/1-13. Keskajast kuni uusajani olid kasutusel ka hõbehelmed (krõllid) ERM A 480:18/1-6.\n18.-19. saj tehti keesid peamiselt eri värvi ja kujuga klaashelmestest. Erinevalt pikkadest helmekeedest, mida kanti rinna peal, jäeti lühikesed kaelusest vaid väheke välja paistma. Ümber kaela kanti 1-2 või rohkem helmerida. Klaashelmed olid erinevat värvi ja erineva kujuga: ümmargused, tahulised, torukujulised (piiprellid), näide Laiuselt ERM 9312 või soonitud (kruvilised), näide Kõpust ERM 5880.\nSärgi kaeluses kandsid nii naised kui mehed vitssõlge ERM A 228:21. Kui kaelus kinnitati nööriga, võis sõlg ka ära jääda.\nPidulikul puhul seati keset rinda hästi nähtavale 6-10 cm läbimõõduga rõngassõlg, kuhiksõlg või prees, näidis Laiuselt ERM 3022.Kaela seati pidulikul puhul veel pikem helmekee või hõbekett, mis ulatus sõle või preesi peale. Keskajast uusajani kanti pika kee küljes ripatsina paatrit ERM A 480:11, uusajal kannaga raha või kodarraha.\nSõrmused olid meestel ja naistel sarnased. Abielusõrmustena kasutati enamasti hõbedast vitssõrmust, rombikujulise kaunistusmotiiviga sõrmust ERM A 178:29 ja harisõrmust ERM A 632:29.\nEhete teema: Jana Reidla


VAADAKE 7 ASJA, MILLE KOHTA ISEGI EI USU, ET SÖÖTE VALESTI - ELUVIIS - 2022\nVaadake 7 asja, mille kohta isegi ei usu, et sööte valesti\nSöömine peaks olema midagi lihtsat: avage oma suu, pange toitu, närige ja neelake. Kuid mõnes olukorras on sellel elulisel põhivajadusel hulk peent keerukust, mis võib kõik keeruliseks muuta.\nPaljusid toite on lihtne tarbida, samas kui teised vajavad suuremat tähelepanu hammustamisel, koorimisel või “näksimise” tehnika täitmisel, näiteks näiteks suur hamburger. Selle tulemusel on paljud veebisaidid ja videod mitu korda selgitanud, kui sööme mõnda eset valesti.\nMuidugi võib iga inimene süüa ükskõik mis viisil, kuid need „õpetused” annavad meile väärtuslikke näpunäiteid, et muuta see paljudel juhtudel lihtsamaks ja puhtamaks. Tutvuge allpool seitsme toiduga ja kõige lihtsamate ning praktilisemate viisidega nende tarbimiseks.\n1 - oranž ja kõmu\nSee apelsinide ja kõmu koorimise viis üllatab teid. Esimene samm on võtta nuga ja lõigata puuvilja üla- ja alaosale väikesed viilud. Seejärel lõigake küljest ava ja oletegi valmis! Nüüd keerake apelsin lihtsalt lahti, jättes maitsmiseks kena ja mahlaka pungade rea.\nEnamik inimesi hakkab banaani koorima otsaga, millel on pikem vars. Kuid kui teiselt küljelt koorida, on see palju lihtsam, sest seal sisaldab vili vähem kiulisi osi. Nii avavad ahvid ka banaane, nii et võime neile aru saada.\n3 - tassikook\nTassikoogid on kaunid täidisega koogikesed ja palju kreemjat jäätist. Sageli võib selle maiuse söömine kätt, suu ja isegi nina segamata olla tõeliseks väljakutseks.\nEnamik inimesi sööb koogikooki kahel viisil: esiteks eemaldatakse koogikesest paber ja hammustatakse see suu lahti lahti lahti, et taigen mähkida ja täidis ilma määrimata (mis on peaaegu võimatu). Teine viis on süüa topsimist enne ja koogikesi pärast.\nKuid kõige lihtsam ja lahedam viis tassikoogi söömiseks on lihtsalt eemaldada selle põhi õrnalt ja asetada ülaosale nagu võileib! Nii saab seda tarbida, ilma et see kreem oleks teie ninale ja kasutaksite kõige paremini pealmise ja taigna maitset.\n4 - kanatiivad\nKindlasti pole puhast viisi kana tiibade käsitsi söömiseks. Kuid saate muuta selle olukorra lihasemaks muutmisega vähem segaseks ja söömise lihtsamaks.\nTehnikaks on luude vahelise liigesekõhre pööramine ja eemaldamine, mis muudab need eemaldamiseks kergesti lahti. Vaadake üksikasju ülaltoodud videost.\nKas olete kunagi kujutanud ette, kuidas koorida mangot tassi abil? Tehnika on väga lahe ja teeb vähem mustust kui tavaline koorimisviis. Seda saab valmistada ka kindlate plasttopsidega.\n6 - Toblerone\nSelle tuntud šokolaadi tükkide purustamiseks on lihtsam viis. Kuid muidugi on see vaid soovitus, sest võite seda süüa ükskõik kuidas soovite. Selles tehnikas kasutatakse pöialt maiuse iga väikese kolmnurga purustamiseks ja hoidmiseks. Vaadake seda videost.\n7 - õun\nKas teadsite, et enamik inimesi raiskab umbes 30% igast tarbitud õunast? Üldiselt jätame kabiini ja alumise osa kõrvale. Siiski on olemas võimalus kogu õuna nautimiseks, alustades selle alt. Vaadake ülaltoodud videot ja olge üllatunud. Kuhu seemned läksid?\n* Algselt postitatud 23/07/2014.\nMüüt või tõde: kas porgandi tarbimine on meie nägemisele tõesti hea?\nMis siis, kui kuulsad filmirežissöörid otsustasid teha reisipostrid?\nVaadake aja möödudes, kuidas ilu on 100 aasta jooksul muutunud [video]\nNad leiutasid Luis Suárezile välja lastud itaalia delikatessi hammaste kaevamiseks!\nTutvuge looritatud kaheksajalaga, liigiga, kelle emane on isasest 40 tuhat korda suurem\nPäeva veidrus: kas olete kunagi näinud merikurki tegemas "Number 2"?Hot\nLõuna-Aafrika Vabariik sureb autoõnnetuses ja ärkab surnukuurisHot\nKummitamine ja kummitamine: 20 filmi kõige pahedamate majadegaHot\nUus! Teadlased leiavad sarnasusi autistlike laste ajusHot\nKassitärniga videote vaatamine võib olla teie tervisele kasulik, väidavad uuringud\nKontaktläätse müüdid ja tõed [infographic]\nMarvel avaldas video uute väljavõtetega kättemaksjate kätte: lõpmatu sõda\nHaridusWii UKunst / kultuurHalloweenMüsteeriumidVideosalvestus\nMiks tõuseb ookeanitase rohkem kui pooluste juures sulav jää?\nVanaisa-öökull kingib lapselapsele hiiglasliku mängukaru\nVõltsiajastu: Video sellest, kuidas inimene lõikab kätte, et kätte maksta, Ex-kuulutuses\n15 imelikku toitu, et šokeerida rahvamassi Halloweeni ajal