Kuidas tellida Itaalias kohvi nii, et ma väga loll välja ei paistaks – confiture d'oranges\nOctober 15, 2018 January 4, 2020 Alex\nHomme ma sõidan Toskanasse.\nJah, see on Itaalia ja pasta ja pizza ja kõik need imelised piirkondlikud, ilmselt mitte just vähekalorilised koogid nunnude vaadetega oliivisaludele ja viinamarjaväljadele.\nSee on “Toskana päikese all” ja “Hea aasta”:\nHalvav hirm millegi jälle valesti tegemise ees on juba praegu täiesti kohutav.\nKas ma ikka suudan mööda nööri käia?\nKas midagi saab ka mitte untsu minna? Isegi kui kõik läheb suht-koht, siis midagi väikest ju ikka on, millega korralik enesest lugupidav eestlane kohe mitte rahul olla ei saa.\nMilline see ilm küll tuleb? Liiga.. mis? Soe? Külm? Päikseline? Vihmane?\nKui palju on veel turiste? Mis ajal ja kuhu nad kokku jooksevad? Millal on võimalik Pisa torni näha nii, et keegi mõnd toetamise ja püstilükkamise selfit ei tee? Kust ma seda kõike tean? Või peaksin teadma. Torni otsa ronimine on nagunii liiga kallis.\nKus on head ja odavad veinimõisad? Või tuleb käia kahes – alguses odavas ja siis heas? Või kahes odavas, sest hea on ikka liiga kallis ja supermarketist saab veini ju veel odavamalt?\nJa mida ma teen selle nisutundliku Kotkapojaga? Ega ma talle keset Itaaliat ometi kentuki praekana toitma hakkama ei pea?\nJa kui lapsed üleüldse otsustavad permanentse keevitamise ette võtta?\nLiiga palju küsimusi ja mul pole ühtegi vastust. Mina jään nagunii süüdi.\nKuna külmkapp autol järgi ei lohise ja rahakott minu käes ei ole, siis on tõenäoline, et iga halvustamise, süüdistamise ja kriitika korral tuleb mul see ilma ennast hetkega kõrvuni täis söömata lihtsalt ära taluda. See on nagu vanasti hambaarsti juures käimine. Lihtsalt tuleb kogu see alandus ja valu ära taluda, sest on ainult halvad ja veel halvemad valikud.\nKui keegi küsib, et mida ma täpselt kardan, siis see on kriitika, halvustamine, paikapanemine, ärategemine, alandamine, süüdistamine, ignoreerimine, põlgus. Et ma ei saa millegagi normaalselt hakkama. Kokkuvõtvalt vist liigitub negatiivseks tagasisideks.\nOma unistuses lähen ma nautima küpressidest ääristatud julge pinslitõmbena käänulisi teid, oliivi- ja viinamarjakorjamist. Vahusemaid sügisesi laineid, kus ujuvad vaid jääkarud ja skandinaavlased. Vaatama päikese kukkumist noorde punasesse veini ning aja seisma jäämist kuni hommikuse cappucinoni.\nAnsel Adams on öelnud, et igavust pole võimalik tunda kui oled hästi maganud ja taskud on täis ilmutamata filmi.\nLoodan, et kontideni ulatuvat lootusetust pole võimalik tunda kui akud on laetud, kaardid puhtad ning sa oled imelises Toskanas.\nMa teadvustan endale täiesti, et see pole Hope Springs.\nPrevious Post Liiga palju jaapani multikaid\nNext Post #Itaalia – kiirkorras mööda kiirteed.


Raimo ja Janne Austraalias: veebruar 2016\nNo tere tere kõik see pere.\nEi aita siin mingi vabandus miks kirjutanud pole, asun kohe asja kallale.\nViimati rääkisin Sydney esmamuljetest, ega need siiani muutunud pole. Ilm on natuke rohkem Eesti suve moodi kui Perthis oli, nimelt on rohkem vihma kui teisel pool Austraaliat kuid kohalikud räägivad et nii vihmast suve pole ammu olnud. Ma ütleks et isegi mõnus vahelduseks sest kuumus farmis ajas vahepeal ikka pea väga sassi, siin on vähemalt õhku mida hingata.\nHea on iga päev välja minna teades et ei pea midagi soojemat peale panema ja plätud ning päikeseprillid on parimad sõbrad.\nInimesed on siin kurjemad kui Perthis olid. Meenutab natuke eestlasi kes tänaval vastu tulles pikudega tappa tahaksid. Eile skaipisin emaga ja rongis sõites näitasin kui ägedad istmed on, et saab seljatuge ühele või teisele poole panna, saab valida kas sõidad selg ees või nägu ees ja selle ajal sain kurjasid pilke. Mind ajas muidugi naerma kui hindavad inimesed on. Täitsa ükskõik nendest :D\n26. jaanuar oli siin Austraalia päev. Seda tähistatakse igal pool Austraalias. Sydneys sai kõikvõimalikes parkides kontserte nautida. Oli palju mida vaadata ja süüa. Käisime ise Ooperimaja juures kontserdil uudistamas mis seal toimus. Rahvast oli rohkem kui inimesi ja käima pidi aegluubis. Kõndisime üle Harbour silla, sealt nägime kuidas kõik jahid ja laevad showd tegid. Panen siia pildimaterjali ka, on huvitavam:\nKui siit pildilt vaatate paremal ees reas on natuke madalamad majad, siis meie elame seal madalate ja nende taga kõrgete vahel.\nMida veel teinud oleme?\nPeaaegu iga õhtu käime ooperimaja ja silla juures jalutamas ja pargis istumas. Ei taha üldse kodus passida kui siin on nii mõnus ilm ja palju mida nautida.\nPole kusjuures kordagi siin randagi jõudnud. Kaks esimest nädalat kulusid mul töö otsimisele. Kusjuures kui siin praegu niimoodi ütlen siis meil sai täna kuu aega Sydneys. CV-d saatsin vast 100, kappasin jala kõik võimalikud kauplused läbi ja anusin et nad mu tööle võtaksid. MITTE ÜHTEGI kutset ei tulnud. Ise arvan et mul on liiga hea CV, oleks võinud muidugi valetada et olen ainult klienditeenindaja olnud aga tahtsin õige töökogemusega proovida, ilmselgelt see vairant ei töötanud. Või teine variant et nad ei taha võtta working holiday viisaga töötajaid kuna sellel on piirang, et ühes ettevõttes tohib töötada maksimum pool aastat ning jaekaubanduses on nii kui nii töötajate vahetumine suur ja viimane mis nad tahaksid oleks veel üks mitte püsiv töötaja võtta.\nNii ma siis olin ilma tööta 2 nädalat ja mõtlesin juba et pean oma eluhirmuga silmitsi seisma ja restorani teenindajaks minema. Ausalt see on miskipärast viimane asi mida teeksin. Õnneks sinnamaani asjad ei läinud ja kaks nädalat tagasi käisin Credit24s vestlusel, et põhimõtteliselt inkassona tööle hakata kuid see polnud mida mina tahtsin ja ma polnud täiesti sobiv kandidaat samuti. Selle asemel sain samasse ettevõttesse laenuhalduriks ehk minu igapäeva tööks on väikelaenude läbi töötlemine kas klient saab laenu või mitte. Niimoodi öeldes tundub lihtne kuid tegelikult on seal väga detailsed nüansid mida peab teadama. Töökaaslased on mul ägedad, kõik on noored ja lahedad. Nii et hetkel sobib see töö igati.\nRaimo sai alguses kohe kokana tööd ja pani oma CV ülesse Gumtreesse kus kõik osta-müü-vaheta-kandideeri jne kuulutused on ning sai kohe portsu pakkumisi. Käis usinalt vestlustel ka. Peale seda kui tema ülemus 4 päeva ei öelnud millal Raimo tööle minema peab, mõtles ta et nii ei saa asju ajada ja saatis ülemuse peesse ja hakkas edasi otsima. Nii ei saa öelda töötajale, et homme pead tööle tulema või et töötaja peab ise nagu tikutulega ülemust taga ajama, et graafikut teada. Ja siis oli Raimo nädal aega tööta, käis vestlustel kuid midagi kindlat polnud ja ta valis ka, igasse kohta ka kohe tööle minna ei tasu. Kuna meie äge korterikaaslane Kristjan töötab ehitusel siis Raimo küsis et ehk saaks ka sinna. Mõeldud tehtud, Kristjan rääkis ülemusega läbi ja sellel nädalal on Raimo labidaga rohkem tööd teinud kui kogu elu jooksul kokku, kilomeetreid seinu värvinud ja korraliku joodiku päevituse saanud. Mida rohkem tahta :D\nJärgmine nädal saab veel seal töötada ja kui hästi läheb, saakski sinna tööle jääda sest palk on mustalt kätte ja mitte üldse halb.\nMida veel teinud oleme? Mina olen joonistanud, üllatus üllatus. Raimo käib siin kõivõimalikes kohtades piljardit mängimas ja tal on siin juba selline maine, et teda ei taheta võistlustelegi lasta sest ta on liiga hea, ei taheta et algajate võiduvõimalused kohe prügikasti viskaks. Raha peale ka keegi mängida ei viitsi sest Raimo on liiga hea. Aga siin kodu lähedal piljardisaalis on iga teisipäev võistlus kus kõik võivad osaleda ja ükskõik mitu korda. Sealt on kahe karikaga koju tulnud. Ilmselt saadame varsti kohvritäie karikaid Eestisse :D\nVaadake kui blond ta on :D Ma olin ka vahepeal kui juukseid ei värvinud, pleekisin korralikult ära.\nRaimo käib muidugi siin kõik jalgpalli trennid ja võistlused järgi mida ta teisel pool Ausrtaaliat teha ei saanud, nii et esmaspäevast reedeni on tööl, esmaspäeva õhtul jalka, teisipäeval piljard, kolmapäeval piljard, neljapäeval jalka, laupäeval jalka, pühapäeval piljard :D Ja minu jaoks on tal aega ainult reedel :D\nPiljardis käib nii palju sest ta on siin ühes tiimis kus on võimalik võidu puhul Las Vegassesse saada ja võistlused kestavad 3 kuud.\nHomme pidi ilus ilm tulema, ehk saan ka ilusa jume ja Raimo saab oma t-särgi seljast ära päevitatud.\nHetkel lõpetan ja räägime teine kord :)\nPostitaja: Unknown kell 02:20 3 kommentaari:


Müük | January 2020\n23 parimat meeskonnatöö oskust oma ettevõtte vajadustele 2019. aastal\nIga eduka äri taga on meeskond, mis töötab hästi. Meeskonnatööoskuste arendamine oma töötajatega on aga protsess, mis võtab aega ja nõuab juhtimist, mis on nii tõhus kui inspireeriv. Me palusime ekspertidel jagada olulisi meeskonnatöö oskusi, mida teie töötajad vajavad oma ettevõtte eesmärkide täitmisel sel aastal.\nZendesk vs. Freshdesk: hind, funktsioonid ja 2018\nFreshdesk ja Zendesk on klienditoe platvormid väikestele ettevõtetele, millel on vestlus, eneseabi teadmistebaas, sotsiaalmeedia jälgimine ja piletite automatiseerimine. Freshdesk on parim valik ettevõtetele, kes otsivad parimaid üldisi funktsioone taskukohase hinnaga, samas kui Zendesk sobib suurematele meeskondadele, kes vajavad täiustatud aruandlust või kohandamist.\n27 Tõhusad müügistrateegiad ja nõuanded\nBrevet Groupi aruande kohaselt usub vaid 13 protsenti klientidest, et neid teenindav müüja mõistab tegelikult nende vajadusi. Efektiivse müügistrateegia väljatöötamine ei tähenda mitte ainult teie meeskonna varustamist tööriistadega, mida nad vajavad, et edukalt toime tulla, vaid ka aktiivselt oma klientidega suhelda, et neid paremini mõista.\n6 Parim kliendiandmebaasi tarkvara 2019. aastaks\nKliendiandmebaasi tarkvara aitab ettevõtetel kliendisuhteid korraldada, hallata ja jälgida. Me vaatasime erinevaid kliendiandmebaaside tarkvaralahendusi ja kitsendasime seda kuue kõige kõrgema tasemeni. Seejärel võrreldi ja kontrastisime hinda, funktsioone ja klienditoega, et teada saada, mis neist välja paistis ja mis on parim üldine.\nRingCentral hinnakujundus, plaanid ja funktsioonid\nRingCentral on pilvepõhine VoIP-pakkuja, mille hinnakujunduse plaanid on vahemikus $ 19,99 kuni 69,99 eurot. Hinnad varieeruvad sõltuvalt kasutajate arvust ja igakuise või aastase arvelduse valimisest. Spetsiifilised funktsioonid on varustatud iga nelja tasandiga, kuid kõik sisaldavad piiramatut helistamist, faksimist, tekstsõnumit ja juurdepääsu mobiilirakendusele.\nHubSpot vs Zoho: hind, funktsioonid ja mis on parim 2019. aastal\nHubSpot ja Zoho on tasuta plaanid ja funktsioonid nagu töövoo reeglid ja e-posti integreerimine. Hubspot vs Zoho osas on Zoho tasuta taseme ja tasulised plaanid suurepärane valik ettevõtetele, kes soovivad CRM-i sotsiaalse integratsiooniga, samas kui HubSpot sobib hästi organisatsioonidele, kes soovivad eelarve-sõbralikku CRM-i, millel on põhilised põhijooned.\nTop 25 LinkedIn Headline'i näpunäiteid, kus on näiteid plusse\nLinkedIn pealkiri on sinu märgend, mis on teie nime all teie LinkedIn'i profiilis. See ilmub LinkedIn'i uudistesaates iga kord, kui postitate ja on kriitiline platvormil märganud. Kureerisime eksperthinnangute näiteid koos näidetega, et näidata, kuidas kirjutada LinkedIn pealkirju, mis jätavad meeldejääva esimese mulje.\n25 erakorralist klienditeeninduse strateegiat, nõuandeid ja ideid\nDimension Data'ist saadud arvud näitavad, et 84% ettevõtetest, kes on pannud rohkem pingutusi, et investeerida paremasse kliendikogemusse, on oma tulude kasv. See toetab ideed, et tänased kliendid hindavad oma ostukogemust nii palju kui toodet. See ei tähenda siiski, et piiratud kapitaliga väikeettevõtted jääksid automaatselt maha.\n6 parimat kõnekeskuse telefoni 2018. aastaks\nKõnekeskuse telefonid ühenduvad äritelefonisüsteemiga, et aidata agentidel kõnesid vastu võtta, hallata audio konverentse ja kontrollida kõneposti. Me hindasime kümneid kõnekeskuse telefone ja vähendasime oma kuue parima valiku hinna, funktsioonide, kõne kvaliteedi, mastaapsuse ja klienditoe osas, et määrata kõnekeskuste jaoks parim üldine.\n6 Best Chatbots klienditeeninduse parandamiseks 2018\nKuidas lõpetada CRM-i rakendamine viies etapis\nKliendisuhete haldamise (CRM) rakendamine on CRM-tarkvara loomise ja käitamise protsess. Hoolikas planeerimine on vajalik, et tagada süsteemi seadistamine, integreerimine, kohandamine, testimine ja aruandlus vastavalt ettevõtte eesmärkidele. Edukas rakendamine hõlmab kõiki meeskonna liikmeid algusest peale ning jätkuvat koolitust tõhususe ja kasutajate vastuvõtmise parandamiseks.\nTop 45 külma kutsumise näpunäited\nKogu võõraste helistamine, et rääkida oma ettevõttest ja veenda neid ostma, on väga keeruline ülesanne. Külmkutsumine võib tabada hirmu isegi kõige kogenumate müüjate südamesse. Kuid see on osa mängust. Et aidata, koostasime parimad nõuanded külma kutsumise väljavaadete ja klientide jaoks.\n6 Parim videokonverentsi tarkvara 2018. aastaks\nKõnekeskuse tarkvara ja telefonisüsteemi funktsioonide lõplik juhend\nKõnekeskuse tarkvara ja telefonisüsteemi funktsioonid aitavad ettevõtetel helistajatele pakkuda tipptaset ja parandada kliendikogemust. Automaatsed kõnede levitajad (ACD), interaktiivne häälreaktsioon (IVR), arvutitelefoni integreerimine (CTI) ja kõne jälgimise vahendid aitavad parandada kõne kvaliteeti ning aruandluse ja analüüsi funktsioonid annavad tagasisidet kõnekeskuse toimimise kohta.\nPipedrive on kliendisuhete haldamise (CRM) tööriist, mille hinnakujundus algab 12,50 $ kasutaja kohta kuus, mis pakub funktsioone, mis aitavad müügitegevust hallata, korraldada ja visualiseerida. See aitab väikestel ettevõtetel keskenduda kriitilisele müügitegevusele, kui navigeerite pikki ja keerulisi müügiprotsesse.\nMüügitsükli määratlus, etapid ja vaba mall\nMüügitsükkel on tehingu sulgemise samm-sammuline protsess. Alates jaemüügist kuni keerulise B2B müüki läbivad kõik müüjad teatud ühiseid samme, näiteks demonstreerivad oma toodet ja tegelevad klientide muredega. Pärast müügi lõpuleviimist on viimane samm küsida viiteid ja korrata uusi juhtmeid - sellepärast nimetame seda müügi tsükliks.\n21 Müügiesitluse näpunäited Ainult kõige paremad teadmised\nMüügiesitlus (mida sageli nimetatakse müügipunktiks) on teie toote või teenuse veenev selgitus potentsiaalsele kliendile. See on müügiprotsessi oluline etapp, mis toimub tavaliselt pärast võimaliku kliendi kvalifitseerimist ja enne läbirääkimiste alustamist. Selles artiklis pakuvad 21 eksperti suurepäraseid müügiesitluse näpunäiteid, mis aitavad teil rohkem väljavaateid maksta klientidele.\n6 Best Small Business VoIP telefoniteenuse pakkujat 2019\n5 parimat kohtu, kus saab osta äritegevusi Leads Online 2018\nPlii genereerimine on ükskõik millise äri kasvatamise oluline osa. Te peate uusi kliente joonistama, suhete arendamiseks ja uute tehingute edukaks sulgemiseks. Kuigi on olemas mitmeid viise, kuidas seda avalikus keskkonnas teha, nagu sisu turundus ja messidel osalemine, siis me võrdleme kuut parimaid kohti, mida saate B2B-i kaudu osta.\n47 parimat müügi tehnikat\nMüügitehnikad arenevad pidevalt muutuvate tarbijate suundumuste ja klientide nõudmistega. Sellepärast peaksid tippspetsialistid jätkama iga õppimisvõimalust, et võistluse ees hoida. Me palusime ekspertidel vaadata tagasi oma kõige tõhusamad müügitehnikad, et aidata teil 2019. aastal rohkem tehinguid teha.\nhttps://vayongroup.com et.vayongroup.com © Müük 2020


Pihustid - Wihuri Agri\nXR TeeJet Vähendab triivi madalamal rõhul, parem katvus suurema rõhu korral. Suurepärane pihustamisjaotus, lai pihustamisrõhkude vahemik bar-i. Suuremad tilgad — vähem triivi. Üks suudab seda teha, teine ei suuda, selles ongi vahe. Sa ei saa aru lihtsalt ning pole minu asi seletada.\nEt iga piisk läheks asja ette, on ülitäpne ajastus ja kemikaalide õige kontsentratsioon äärmiselt tähtis.\nAI Tagab suurepärase taimestikust läbitungimise ja seemnepeade katvuse fungitsiidide pristimisel teraviljakultuurides. Lahti võetav eelava kiireks puhastamiseks. Suurepärane katvus ja suurendatud võrastike läbitungimisvõime. Sobivad kõige paremini järelkasvu pritsimise jaoks. Suurepärane triivi juhtimine suurtest piiskadest väga suurte piiskadeni.\nSoovituslik töörõhkude vahemik on 1, bari-i. Turbo TwinJet Topeltväljalaskega disain toodab kaks ° lehvikpihust kasutades patenteeritud Turbo TeeJet® tehnoloogiat.\nEesti Audi Klubi foorum - Split: Audi A4 T - - EnricoN, koosluste arutelu.\nIga pihustusmustri vaheline nurk on 60° ette- ja tahapoole. Antud pihusti sobib väga hästi kasutamiseks, kus on tähtis väga hea katvus ning tihedast taimestikust läbimine.\nXR TeeJet Vähendab triivi madalamal rõhul, parem katvus suurema rõhu korral. Suurepärane pihustamisjaotus, lai pihustamisrõhkude vahemik bar-i.\nPihusteid on saada kolmest erinevast materjalist — roostevabast terasest, keraamilisest ja polümeerist. Pihustite pihusenurga valik 80° või °. Turbo TeeJet Induction Kitsenev tasapinnaline pihuse muster põhineb patenteeritud Turbo TeeJet® disainil, millel on lainurk ° ning õhuinduktsioon. Olenevalt kemikaalist, toodab pihusti suured õhuga täidetud tilgad, mille tulemuseks on vähem triivi.\nPolümeermaterjal tagab suurepärase kulumiskindluse. Soovituslik töörõhkude vahemik on bari-i. AI TeeJet Roostevabast terasest sisetükk toodab pihusele kitsenevad servad, mis loob ühtlase pihusemustri parimaks katmiseks. Suuremad tilgad — vähem triivi. Valikus kaheksa erineva pihusekogusega otsikut, mis jäävad bar-i töörõhu vahemikku. Paremaks triivi juhtimiseks on pihustil õhuinduktsiooni tehnoloogia. Kompaktse suurusega otsakahjustuste vältimiseks.\nTurbo TeeJet Koonilise servaga lameda lainurgaga pihus tagab ühtlase katvuse. Suur, ümara kujuga seesmine kuju, mis välistab pihusti ummistumise. Suurepärane vastupidavus söövitatavatele lahustele, parem materjali kulumiskindlus. Pihusti tekitab suuremad tilgad triivi vähendamiseks — töörõhk bar-i. Räägime taimekaitsepritsidest ja pihustitest Targa Tehnika Kodu podcastis — kuula saadet meie Soundcloudi kontol klikka pildil.\nMa ei ole AEB pihustite kohta mitte kui midagi väitnud. Jälle mingi erand. Kes ütles, et ilma MAF-ta? Sa ei saa aru lihtsalt ning pole minu asi seletada.\nTsitaat: Miks nüüd seda ilusti sellele mootorile sobivat K maha tegema hakkad? Sellise K04ga saab ka hp kätte, kui veidi lisaks vaeva näha ja selline eesmärk peaks olema. Kuidas ta peab "puhuma" nii palju, kuikui juba mõõtmed ja disainitud võimsus on väiksem? Väga lihtne, 4mm turbiini tiiviku vahe ei mõjuta voolavust nii palju, et sama rõhu juures mingi jõu vahe oleks.\nEhk siis mõlemad peavad sama jõu juures mingil pöördel puhuma täpselt samapalju. Üks suudab seda teha, teine ei suuda, selles ongi vahe.\nJOHN DEERE PIHUSTID\nVõiks ülelaetud mootori põhitõed endale selgeks teha mõne raamatu abil, mitte foorumeid lugedes Ning jõud aina kasvavad. Just oli hp ja mingi hp dünograafik, nüüd on meil hp.\nVarsti juba hp pill kga. Tsitaat: Kui täiesti stock autole panna suurem K04, siis vb 10hp saab juurde, aga sellisest variandist pole rääkinud. Võta hoogu maha nüüd. Ehk siis mingi suurema turbo paigaldusega sa ei võida mitte midagi.\nTsitaat: Pealegi annab sel autol nii wastegate vardaga ei soovita kui ka wastegate enda vedruga või välise lisavedruga mängida. See annab keskel kõrgema piigi ning seejärel laseb auto sul N75 nulli ning boost hakkab kõikuma. Vedruga häälestatakse ainult baasrõhku, reaalne rõhk on sellest alati kõrgem. Saavutad paar nm rohkem, saad närvilise väändegraafiku ning jõud jääb täpselt samaks. Tsitaat: MBC´st pole veel rääkinudki aga neid vist eriti keegi ei soovita. Boosti kella olemasolu korral täiesti mõeldav.\nJah, muidugi, paigaldage "universaalseid" asju, kus keegi ei tea, mis ja kuidas on.


juuli 2017 – Propastop\nJuuli keskpaik tõi avalikkuse ette NATO poolt toodetud lühifilmi Baltikumi metsavendadest, mis tekitas elava diskussiooni Venemaa meedias ning pani aluse NATO-vastasele propagandarünnakule.\nArtiklisari kriitilisest mõtlemisest\nInnustav ja hariv veebiajakiri „Edasi“ on filosoofia lektor Oliver Laasi sulest avaldanud kuueosalise kiirkursuse kriitilisest mõtlemisest. Kuue artikliga avatakse olulisemaid ja levinumaid arutlusvigu ning tuuakse näiteid diskussiooni suunamise, mõjutamise ja eesmärgist kõrvalejuhtimise kohta.\nPropastop analüüsib Venemaa uue Eesti-suunalise propagandanarratiivi teket ja arengut.\nPropastop tõstab juunis ilmunud Diplomaatia topeltnumbrist esile Marko Mihkelsoni poolt kirjutatud avaloo „Desinformatsioon: Venemaa vana ja tõhus mõjutusrelv“, milles autor käib neljal leheküljel läbi Venemaa propaganda-aparaadi tekkeloo ja arengu tänapäeva.\nVärske videoreportaaž telekanalis REN TV lisab Jõhvi surnuaia saagale uut hagu alla. Kas tegemist on suurema Eesti-vastase inforünnaku algusega? Loe lähemalt!


Amatöör Mont Blancil - Reisijuht\nAmatöör Mont Blancil\nFoto: Helena Pruuli\nLavakunstikooli tudeng Helena Pruuli otsustas ronida Mont Blancile (4810 m). Tegelikult tahtis ta minna Elbrusele (5642 m), aga arvas siiski, et algajale oleks 800 meetrit madalam mägi treeningu mõttes ehk kohasem.\nMa polnud kunagi varem mägironimisega tegelenud. Seega võib tunduda üsna hullumeelne võtta esimese asjana ette 4810 meetrit ja nii rängad tingimused. See on nii mina. Armastan mõelda, et enamik inimesi on enam-vähem mõistlikud, võib-olla sellepärast neil lähebki ainult mõistlikkuse piires hästi.\nOtsisin üles Alpinisti. Kristjan-Erik Suurväli õpetas mulle Toompeal veidi nõlval ronimist, köiesidumist ja ellujäämise ABC-d. Selleks oli mul aega paar tundi.\nPärast jooksin ja rassisin küll üksi päris kõvasti mitmeid nädalaid. Lõpuks tegin koormustestigi. Doktor lubas elada ja ronida.\nAnu Välbalt sain enamiku varustusest ja pilgu, milles väljendus kogu maailma arusaamatus, et mingi 19-aastane tšikk guugeldas välja ühe suvalise Prantsusmaa giidi ja läheb nüüd mäkke.\nVanemad olid veel kindlasti kordi ja kordi rohkem närvis kui mina. Emme ohkas veel viimasel õhtul, et „alles see oli, kui ma ei lasknud sul üksi isegi kooli minna ja nüüd…” Sel hetkel pidasin ma neid lihtsalt tüüpilisteks emapisarateks. Teiseks päevaks oli isa mulle juba kaheksa sõnumit saatnud. Kui jagataks sellist tiitlit nagu „usaldusväärseim reisitugi”, oleks ta selle saanud. Aga kui mäel olid kõige raskemad hetked, siis mõtlesin, et kuidas isa üldse võis oma tütart sellisesse kohta lasta, kas ta siis EI ARMASTA mind.\nMägesid vallutama! Vaata, kuidas alpinist kotti pakib ja kui meeletult palju asju tuleb kaasa võtta 18.07.2018\nOlin esmalt kaks päeva Chamonix’ mägikülas ja kohtusin kahe kaasronijaga.\nEsiteks Giid, kes pidi rääkima inglise keelt, aga rääkis ainult prantsuse keelt.\nIsegi ta nime ei osanud ma hääldada. Minu kõrval oli teiseks ronijaks üks paljureisinud prantslasest noormees, 26-aastane Biokeemik Lyonist, kes oskas minu õnneks ka veidi inglise keelt. Hea küll, Lotman oli mulle reisipauna pistnud raamatu „Prantsuse keel 15 minutiga”, aga kas seal olid sees sellised väljendid nagu „kinnita karabiin, raudkassid jalga, seo köis kõvasti kivi taha, ees on jäälõhe, päästa mu elu”?\nÜlejäänud reisi rääkisid Giid ja Biokeemik omavahel pidevalt prantsust, mis pani minu veidi nutusesse seisu. Mingil hetkel hakkasin ma aga isegi veidi aru saama ja nende naljade peale kaasa naerma, mis kohati oli kohatu ja neile arusaamatu. Biokeemik oli aga nii armas, et mäletas mulle vahepeal tõlkida. Kuna sõnaline suhtlus giidiga oli katkendlik, siis ta näiteks sakutas mind vea korral juustest ja näitas köiele, siis saapale ja siis panid käed risti.\nSee tähendas, et ma ei tohtinud köie peale astuda.\nGiid rääkis meile kohe, et on sellel suvel juba viis korda üritanud Blanci tippu minna ja vaid üks kord on õnnestunud. Karmi ilma tõttu. Seega jahutas ta meie entusiasmi ja erutuse väheke maha. Ilm oli\ntreeningupäevadel lootusetult hall.\nOn suur risk ja vastutus olla Blancil giid. Teised giidid rääkisid, et meie oma on üks parimaid. Ta ise meenutas, kuidas eelmisel aastal sõber temast meeter tagapool libastus ja hukkus.\nEsimesel päeval tõusime 2702 meetri kõrgusele ja võtsin sisse esimesed valuvaigistid.\nOlin liikunud autode ja hobustega mitmel korral Pamiiris üle 4000 meetri kõrgusel. Kõrgus, mis mind kunagi varem pole mõjutanud, hakkas nüüd endast tervele kehale märku andma. Korralik füüsiline pingutus mägedes on sootuks teine asi kui niisama mägedes jalutamine.\n...olid külmad, ilma veeta ja paar korda ka elektrita. Termopesus inimesed magasid nagu silgud üksteise kaisus, et sooja saada. Ahjul kuivatati päevast varustust, magama mindi kell üheksa õhtul, et siis hommikupimeduses taas rassima hakata. Juba esimesel päeval jõudsime suurema lume ja jääni, kus tegime vastava mäevarustusega (kassid, kepid, kiiver, köis ja kirka) esimese jäätrenni. Käed värisesid väsimusest ja hirmust, mul ei olnud kunagi elus vist nii karmi füüsilist päeva olnud.\nHüppasime treeningu mõttes üle jäälõhede, mille sügavuseks võis olla 30 meetrit.\nKui ma siis kurnatuna oma minijalgadega üle viimase lõhe hakkasin hüppama, ei suutnud ma kirkat korralikult jäässe lüüa ning hakkasin kukkuma. Õnneks sai Giid viimasel hetkel minu kapuutsist kinni.\nKahjuks rebenes kapuuts lahti. Õnneks sain ma käega ühest jäänukist kinni. Kahjuks libises Giid minu kohale, sest jalgu on libedal nõlval raske fikseerida. Õnneks jõudsin ma kinni hoida. Kahjuks ei osanud ilus Biokeemik midagi asjalikku ette võtta.\nÕnneks sai Giid jalad alla ja tõmbas mu köiega üles.\nMa ei teagi, mis jõud see oli, mis mind kogu aeg edasi viis. Mingi hetkeni oli see ilmselt teadmine, et mul on kotis kaks imelist tuubikest, mille kohta spordipoetöötaja oli öelnud, et söö neid, kui tunned, et oled suremas. Aga siis selgus, et olin need unustanud kotti, mis baaslaagrisse maha jäi.\nEsimeses peatuspunktis oli veel isegi tuhatoos, sinna jõudsid suitsetajadki.\nOn fanaatilisi alpiniste, kes kirjutavad, et Mont Blanc on hääbuv idüll, sest siin käimine pole enam selline haruldus nagu 1808. aastal, kui esimene naine tippu tõusis. Pole nõus – mägedes olles pole aega seltskonda tähelegi panna. Niikuinii oled seal üksi, vahet pole, kas on turiste kõrval või ei.\nNaljakas oli see, et mul oli seljas mingi peene Prantsuse mäekooli ESF-i kostüüm, mille Anu Välba oli saanud kingituseks, kui Mont Blancil käis. Mitmed profid arutasid omavahel, et oo, kuidas me seda tüüpi selles punases ESF-i kostüümis ei tea, kes ta küll on (sest ESF on seal kõva sõna).\nIrooniline, ma olin kõige amatöörim alpinist kõige vägevamas mäeülikonnas.\nTeise päeva õhtuks oli kätevärisemine vaibunud. Giid uuris, mis spordiga ma tegelen.\nRaske oli talle öelda, et olen selline vabasportlane – tantsin viie rütmi tantsu, teen akrobaatikat, kui tahan, mängin tennist, kui on ilma, jooksen metsas või sõidan linna vahel rattaga. Biokeemikul oli ette näidata kohe mitu sõudmise ja rattasõidu auhinda ja tähtsat tiitlit. Hiljem, reisi lõpus, tunnistas Giid, et kartis, et me ei jõua üles.\nKuigi ma teadsin, et iga lisakilo seljakotis teeb tõusmise raskeks, oli mul kaasas päevik ja kaks raamatut. Sellel reisil pidin ma esimest korda elus oma lugemiskiirust rangelt piirama. Arvutasin välja, et kui tahan, et saaksin reisi lõpuni lugeda, võin iga päev lugeda vaid 40 lehekülge, raamat pidi lõppema siis kui reiski. Ma ei tahtnud üksi jääda. Samamoodi pidin piirama oma kirjutamist, sest kaasavõetud reisipäevikus ei olnud palju lehti. Lõpuks hakkasin kirjutama perekonnapiltide taha, mis mul Eestist kaasa olid võetud.\nHing rõkkas ja keha kartis. Energiakulu oli meeletu. Kui ma õhtul kaaslastele Eesti kõrgeimast mäest rääkisin, küsis Giid murelikult, kas ma vajan äkki hapnikumaski.\nMa ei vajanud. Ma ainult ahmisin sisse neid vaateid ja seda tunnet, et mina olen seal, ja neid inimesi, kes kõik viibisid täpselt selles kohas, kus nad tahtsid. Inimesed olid ilusad. Päris. Keegi ei jaksanud mõelda sellele, kuidas nad käituvad või välja näevad, vaid nad lihtsalt olid inimesed.\nMõned algajamad said inimesteks juba 2000 meetri peal, siis, kui sitkemad veel õlut jõid. Ja hiljem, 3000 meetri peal said inimesteks ka need õllejoojad, kes enam õlut ei joonud.\nTreeningu kolmandal hommikul kell 4.30 hakkasid pimeduses ja vinguva tuule saatel sähvima pealambid, halva ilma tõttu pidime tol päeval marsruuti vahetama, mis tähendas väga ränka mäkketõusu, praktiliselt nagu seinast ülesminemist.\nIkka kirka jäässe ja tõmbad üles. Ma ei ole üldse nii tugev, seega kulus Giidil minu peale korralikult energiat, sest olime kõik köitega üksteise külge kinnitatud ja ta tõmbas mind selle köiega brutaalselt ülespoole. Tahtsin karjuda. Jalad väändusid all, kätes polnud enam üldse jõudu, langesin kogu aeg põlvede peale. Aga Giid tõmbas mind üles ja hõikas kogu oma keeleoskust appi võttes: „Elena, look at me feet!” Mäeprillid ja näomask olid jääs, aga teiste jälgi ei tohtinud lumelt kaotada.\nSigakülm. Higi läks ruttu külmaks veeks keha ümber ja käed olid keppide külge kinni külmunud, raske oli hoida täpseid vahesid, et kui keegi kukub, saaks õigel ajal kirka maasse ja teine jääks köie külge rippuma. Kui küsisin, kas selline ilm on normaalne, ütles Giid, et kui kõige halvem ilm, mida ta näinud on, on number kümme, siis täna on number kaheksa. Siiani arvasin, et selline tuul, mis jalad alt ära lööb, eksisteerib ainult multikates. Aga kui see just kõik multikas ei olnud, on selline tuul tõesti olemas. Lootsin, et ma külmast lastetuks ei jää.\nOli pilvine, vahepeal, kui pilved kaardusid, sain ma täielikult aru selle koha võimsusest. Seda nähes tundus täiesti vastuvõetav, et rahe peksab vastu nägu nõnda, et on tunne, nagu tuleks põskedest verd. Kui ees ootavad mäed end korraks pilvede vahelt näitasid, siis lihtsalt allusin sellele valule näos, allusin puusa-põlve-pahkluuvalule, allusin hirmule homse päeva ees. Need valud tundusid ees ootavat ilu väärt olevat.\nPidime varem öömajale jääma. Meetreid merepinnast 3170. Käed värisesid nüüd uuesti – peale väsimuse ka külmast.\nTelefonilevi enam ei olnud. Just nüüd, kus oleks vaja olnud koju helistada ja jõudu saada. Ja leige ahju ees ei jaksanud lõputult seista. Biokeemik ei olnud aga nii väsinud kui mina ja ütles, et ta arvab, et läheb veel kõvasti raskemaks. Sel hetkel ei olnud ma oma jätkamises üldse nii kindel. Ma oleksin vajanud suuremat füüsilist ettevalmistust.\nMa mõtlesin, et nüüd on küll. Juba seegi on saavutus, et ma siia jõudsin. Tegelikult oli olnud juba palju hetki, kus olin mõelnud, et ei, siit ma enam üles ei suuda minna. Ja alla ka enam ei suuda. Aga olin need hetked ikkagi kõik ületanud.\nÕhtul vaatasime kaardilt Mont Blanci ja sihtmärk tundus kõigest hoolimata liiga ahvatlev, et alla anda. Ahju ees end soojendades kohtusin naisega, kelle ema oli eestlane, Tartust pärit. Ta rääkis mulle, kuidas ta ise aastaid tagasi mägisel Otepääl käis. Seegi süstis minusse millegipärast jõudu, et edasi minna.\nGiid andis mulle magamiseks oma kasuka, et saaksin sooja ja rahu. Selle kasuka all hakkasin voodis nutma, sest igatsesin kodu ja mõtlesin, et mul tuleb paanikahoog, aga kuna nina läks tüütult kinni ja kahekümne sentimeetri kaugusel olid mõlemal pool inimesed, pidin selle tegevuse kõigi huvides katkestama. Selgus, et nutmine pole pooltki nii nauditav, kui pea kõrgusest valutab ja keegi su pisaraid ei pühi.\nÖösel kottpimedas und oodates ei kuulnud ma vahepeal mitte kellegi hingamist ja muidugi ei näinud ka midagi. Mõtlesin korraks, et äkki ma olen üksi. Või et äkki ma olen peast segi läinud. Aga ma olin liig väsinud, et oma hullumeelsust testida.\nViibisin terve öö justkui une ja teadvuseloleku vahepeal. Tuul peksis ja laamendas. Kartsin, et aknad tulevad eest ära. Aknast tuli veidi lund sisse ja suurema tuule ajal majake värises.\nHommikuks oli ilm paranenud ja hakkasime laskuma. Treeningud oli lõppenud, meile lubati üks puhkepäev enne tiputõusu.\nLaskumise tegi raskeks see, et vahepeal oli ju valgeks ja selgeks läinud ning nüüd oli näha, kui kõrged ja järsud need kaljud siis täpselt on, kust me alla ronima hakkame.\nLeidsime laskudes maailma kõige ilusama vaate, tegin umbes 200 pilti ja viskasin pärast seda oma kaamerat kogemata kirkaga.\nNaljakas usaldus oli tekkinud minu ja Biokeemiku vahel. Võib-olla seepärast, et teadsin, et ta on mu ainuke õlekõrreke. Ja et kui ma mäe peal peaksin surema hakkama ja hüüdma help, siis ta saab aru. Ta palus mul endale eesti keeles ette lugeda, mis oli väga armas.\nNõnda mõtlesingi Biokeemiku endale kiiresti armsaks ja andsin oma elu justkui tema kätesse. Lõppude lõpuks olime me ju Giidi ja Biokeemikuga kogu aeg ühe köie otsas. Ma küsisin Biokeemikult õhtu enne tõusu, et mis siis saama peaks, kui ma enam ei jaksa (lootuses, et ta ütleb, et noh, mis siis ikka saab, lähme tagasi alla ja pole hullu). Ta vastas, et noh, mis siis ikka saab, siis on „pushing your limits”. Et sa arvad, et oled jõudnud oma piirini, aga suudad sealt edasi minna ja nii korduvalt... Selle mõtte võtan mägedest kaasa.\n14 tundi tõusu ja laskumist Hommikul sõitsime Chamonix’st tõstukiga üles, siis veel viisteist minutit rongiga. Seejärel tõusime jalgsi kahe tunni jooksul veel umbes 800 meetrit kuni Tête Rousse’ini (3167 m).\nTäna tundsin, et kas rajad olid hakanud kergemaks muutuma või olen ma kõrgusega hakanud harjuma või olin ma lihtsalt üleöö tugevaks saanud, aga kõik ei paistnudki enam nii raske. Selle päeva saavutuseks pidasin siiski seda, kuidas suutsin salvräti puudumisel ja võimsal nuuskamisvajadusel ikkagi nuusata. Nagu Giid. Aga uhkuse ja saavutustunde nullis mu oma külmunud tatt, mille mõni minut hiljem enda küljest leidsin.\nTête Rousse’is oli meil pool päeva vaba aega. Vaatlesin helikopterit, mis tiirutas närviliselt meie homse tõusu kohal. Oli toimunud suuremat sorti lumevaring, mida nähes kõik hetkeks tardusid. Umbes 1000 tonni jääd ja lund tuiskas alla. Nagu suur lennuk oleks lähedalt möödunud.\nKuulsime ka kivivaringuid, mille ajal taas kõik paigale pidid jääma. Sain teada, et igal aastal kaotab umbes kaksteist inimest neis mägedes elu varisevate kivide all. Kõige rohkem, tosinajao väljakutseid, saab kohalik päästeamet augusti nädalavahetustel, sest siis ronib mäel kõige rohkem inimesi.\nSeega oli eriti oluline hoolikalt jälgida, et ühegi sammuga väiksemaidki kive jalaga allapoole ei saadaks. Täna sai üks tüüp kiviga näkku ja toimetati alla. Närv oli püsti, adrenaliin laes ja keha andis endast teravalt märku. Lootsin vaid paaritunnise unega taastuda.\nViimases telefonikõnes ütles issi, et keskenduksin homme mäele ega mõtleks midagi muud. Mäel mingit enesehaletsust ei tunta. Viimasel õhtul enne mäkketõusu läksime magama juba kell 18, sest kesköö paiku pidime hakkama tõusma, et tõusev päike ei jõuaks lund libedaks sulatada. Sellel ööl ei saanud ma üldse und ja mõtlesin aina sellele, et mis siis saaks, kui ma jääksin halvatuks. Või kaotaksin jalad. Et mida ma siis küll teeksin, sest näidelda ma siis enam ei saaks.\nLahkusime laagrist 00.50. Söögiisu ei olnud, sealse laagri poolt anti enne teeleminekut üks moosiga saiaviil, mille siiski läbi närisin. Ja võib öelda, et moosisai mind Blancile viiski, sest järgneva 15 tunni jooksul ma muud ei söönud, enda peeneid pauergeele ja vedelikke ma süüa ei suutnud. Joogivesi kotis külmus esimese tunniga ära.\nPimedas oli kuulda ainult kivide langemist ja vahepeal oli täielik emotsionaalne langus – oli pime ja vaatamata täiskuule ei olnud üldse näha, kuhu minek on või kui palju veel jäänud on. Psühholoogiliselt üks raskemaid hetki oli see, kui pimedas minekul, kõige raskema ronimise peal, kus pealambiga vaid väheke enda ette nägin ja võimalikult kiirelt kogu aeg uue kivi peopessa ja jala alla leidma pidin, haarasin kivi asemel kinni hukkunud alpinistile pandud ristist. Korraks tekkis tegevusse täielik paus ja tühjus.\nPealampide rivi liikus vaikselt ülespoole. Kui vahepeal tekkis tunne, et peaksime juba kohal olema, siis pead tõstes nägin ikkagi kogu aeg seda lampiderodu edasi liikumas. Puhkepeatusi ei lubatud teha, hoiatati, et tuul külmetab meid seisma jäädes kohe kangeks. Ka hommikuvalgus ei toonud rõõmsamat meeleolu, sest jälle sain aru, kui kaugel veel on eesmärk.\nKindlust andis vaid Giidi, minu ja Biokeemiku vahel kõlkuv köis. Vahepeal oli paksem lumi, siis jää, siis laugem, siis järsem nõlv, aga see ronimise vaheldusrikkus ei pakkunud mulle tol hetkel mingit lõbu.\nMillalgi, kui valgeks oli läinud, tundsin, et olen tõesti läbi. Hakkasin tavapärast hingeldamist veel häälekamaks kruttima, et äkki nad siis halastavad mu peale ja lubavad puhata. Ei lubatud.\nKui tipp lõpuks paistma hakkas, siis lootsin taas, et äkki nüüd öeldakse, et ma olen olnud tubli tüdruk ja peaaegu üleval ära käinud ja võin nüüd tagasi minna. Ei midagi sellist. Üles! Üles!\nJa siis olime üleval\nLubati kaks minutit pildistada.\nÜhel veterinaaril oli sünnipäev, mida tähistati, aga sellele ei jaksanud ma tähelepanu pöörata. Ausalt, ma ei osanud tippu jõudes eriti midagi tunda. Olin rahul ja tuim.\nBiokeemik pildistas mind ja ütles, et see oli olnud ka tema kõige raskem retk elus.\nTänasin viisakuse eest.\nPöörasime selja Blancile ja hakkasime koju minema. Ja siis nägin ma kõike seda ilu ja hirmu. Nägin imelisi mäenõlvu ja imekitsaid, lõputute kuristikega radasid, kust öösel läbi olime tulnud. Jalad muutusid veel tüki maad makaronidemaks. Lisaks tundsin, et varbad on läbi külmunud või ära hõõrdunud või ära kukkunud, igatahes oli mu meelest lausa kuulda, kuidas küüned hakkavad sinistest varvastest eemalduma.\nPäris viimane ots laskumisest oli üks raskemaid. Pidime ükshaaval kivirahe alt läbi minema. Ohtlik ala oli vaid 20 meetri pikkune, kuid siiski riskantne, sest väikegi kivi võib suure hoo korral tekitada pöördumatuid vigastusi. Seega tuli jalgadele tuld anda ja kui teised karjusid stop! või run!, ka vastavalt tegutseda.\nAlla jõudes helistasin koju, aga ma ei mäleta, mida ma rääkisin. Öeldi, et peksin segast. Biokeemik tegi kõigile ellujäämise puhul joogid välja.\nTegime siis Giidiga sellise kohmaka prantslasliku põsele-põsele-musi ja läksime oma teed. Mina jäin oma haige kehaga veel üheks päevaks Chamonix’sse.\nPäev pärast laskumist läksin uurima langevarjuga hüppamise võimalust. Nagu mul adrenaliinist puudust oleks olnud. See asi jäi aga katki, sest Giid ja Biokeemik helistasid ja meelitasid mind veel viimasel päeval seinaronimist tegema – via Ferrata, 1900 meetri kõrgusel kaljul, kus pidi end kogu aeg seina küljes edasi haakima. Jalad tudisesid eelmise päeva pingelangusest, aga ma olin nii õnnelik, et see ei heidutanud mind üldse.\nFoto: Edouard „Biokeemik“ Treca


Odavad lennupiletid Okinawa - Fukuoka | momondo\nOdavad lennud marsruudil Okinawa–Fukuoka\nMarsruudi Okinawa – Fukuoka teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Okinawa – Fukuoka\nKiireim lend marsruudil Okinawa–Fukuoka kestab 1 t 50 m\nOtselennud Okinawa > Fukuoka: reede ja pühapäev. Otselende pakuvad lennufirmad Japan Transocean ja Hawaiian Airlines..\nSihtkohas Fukuoka on 1 lennujaam: Fukuoka (FUK)\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Okinawa–Fukuoka\nMis kuul on kõige soodsam lennata sihtkohta Fukuoka?\nSoodsaim kuu marsruudil Okinawa - Fukuoka lendamiseks on august, kalleim aga juuni\nKui pikalt tuleks ette broneerida lend suunal Okinawa–Fukuoka?\nSoodsaim aeg marsruudile Okinawa–Fukuoka piletit osta on ligikaudu 25 päeva enne väljumist\nKui kaugel on Okinawa Naha sihtkohast Fukuoka lennukiga reisides?\nOkinawa Naha ja Fukuoka on üksteisest 843,1 km kaugusel.\nFukuoka ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Okinawa–Fukuoka?\nSaidil momondo on lendude leidmine suunal Okinawa–Fukuoka kiire ja lihtne. Me teeme otsingu ja näitame paljusid lennuvalikuid erinevatelt lennufirmadelt ja pakkujatelt. Seejärel saad kasutada meie filtreid, et oma otsingut kitsendada, kuni leiad enda jaoks mugavaima ja sobivaima lennu sihtkohta Fukuoka.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Okinawa–Fukuoka?\nJah. Selle reegliga võimaldab momondo sul valida ja esile tuua lende suunal Okinawa–Fukuoka.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Okinawa–Fukuoka?\nmomondo aitab sul leida parima lennu suunal Okinawa–Fukuoka, pakkudes filtreid, mille abil saad oma kriteeriumidele vastavate lendude valikut kitsendada. Saad valida lende suure hulga näitajate alusel nagu näiteks hind, väljumis- ja saabumisaeg, lennujaam ja lennufirma.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Okinawa–Fukuoka. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nKui sa pole valmis kohe broneerima lendu suunal Okinawa–Fukuoka, siis kasuta kasulike soovituste leidmiseks meie ülalolevaid analüüse või siis lisa hinnateavitus, et momondo saaks jälgida lennuhindu sihtkohta Fukuoka ja sind teavitada, kui need muutuvad.


Hansa nimi tekitab vaidlusi\nHansa Kindlustuse maineuuring näitab, et suur osa inimesi seostab Hansa Kindlustust Hansapanga ettevõtetega. «Siiani nimede sarnasus meid ei seganud, aga nüüd hakkab järjest rohkem segama,» räägib Olavi Laido. «Aga see on Hansapanga probleem ja ega mul nende loorbereid vaja ei ole.»\nHansapanga juhatuse esimees Hannes Tamjärv ei jaga arvamust, et Hansapanga kindlustusseltsi kaubamärgi registreerimisega probleeme tekiks. Samas tunnistab ta, et Hansa Kindlustusega nimede sarnasuse problemaatika on talle viimased viis aastat hästi tuttav.\nHansa Kindlustuse kaubamärgi registreerimise taotlus esitati patendiametile 23. novembril 1992 ja see registreeriti eelmise aasta 30. märtsil. Patendiamet registreeris Hansa Kindlustusele nime Hansa, mida saab antud kauba ja teenuste klassis kasutada vaid kaubamärgi omaniku loal.\nOlavi Laido ütleb, et Hansapanga Kindlustuse asi on Hansa Kindlustuse luba käest küsida. Hansapanga kindlustusselts pole seni veel tööd alustanud.\n«Kui nad alustavad ja pidevalt hakatakse meid omavahel ära segama, siis pole kellelgi mugav töötada,» leiab Laido. «Mina Hansapanga Kindlustuse asemel muretseksin.»\nHannes Tamjärv lausub, et Hansapanga Kindlustuse nimi ei ole kaubamärk ega eksponeeritav nimi. Turul reklaamib Hansapanga Kindlustus tootenimesid, millel pole Tamjärve sõnutsi nimega Hansa võib-olla mingit pistmist.\nPatendiameti kaubamärgi osakonna juhataja kohusetäitja Reet Aas räägib, et kui tuleb näiteks taotlus registreerida kaubamärk Hansapanga Kindlustus, siis ekspertiisi seisukohalt on «panga kindlustus» nime mittekaitstav osa. Kui sarnased nimed on ühes kauba ja teenuste klassis, kuid kujunduslikult täiesti eristatavad, siis on vaja prioriteetse kaubamärgitunnistuse omaniku nõusolekut.\nKui kellelgi on taotletava kaubamärgi koosseisus sõna, mis on kaitse all ja ta ei anna nõusolekut selle kasutamiseks, pole võimalik seda nime kaubamärgina registreerida, kinnitab Aas.\nHansapanga Kindlustuse ASi aktuaar Indrek Holst tunnistab, et kindlustusseltsi kaubamärgi registreerimise taotlust veel esitatud pole.\n«Ja ma ei tea, miks me peaksime seda tegema, sest nimi on Hansapanga tütarfirmana järjepidev,» lausub Holst. «Kui Hansa Kindlustus hakkab siin Hansa sõna peale mängima, siis nad võiksid protestida ka lennufirma Lufthansa vastu.»\nHannes Tamjärv lisab, et Hansapangal on nimi väga paljudes kauba ja teenuste klassides kaitstud.\n«Ühelegi normaalsele nimekasutajale ei ole me isegi meelde tuletanud, et nad peaksid meilt luba küsima,» ütleb Tamjärv. Sama arvab ta ka Hansa Kindlustuse ja Hansapanga nimekaimluse kohta. Hansapank esitas oma kaubamärgi registreerimise taotluse patendiametile 26. märtsil 1993, mis registreeriti 26. septembril 1995. Reet Aasa sõnul lähtus patendiamet otsuse tegemisel sellest, et kaubamärgid Hansa Kindlustus ja Hansapank olid eristatavad.\nHansa Kindlustuse suurim osanik on Rootsi kindlustushiiglane Trygg-Hansa.


mood Archives | Page 2 of 7 | Tallinna Tehnikakõrgkooli raamatukogu uute raamatute blogi\nAlex Russell. The Fundamentals of Printed Textile Design. Bloomsbury, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ April 12, 2019\nRaamat tänapäeva arengutest trükikanga disaini valdkonnas. Pakub sissejuhatust loomingulistesse oskustesse, tehnikatesse ja protsessidesse, mis on vajalikud disainerile, et luua meisterlikku, loomingulist ja turunduslikult teadlikku portfooliat. Professionaalse disainerina alustamine nõuab suurt pühendumust ja kannatlikkust. Suur osa raamatust keskendub oskustele, mis on vajalikud ärisse sisse murdmiseks. Eesmärk on anda tasakaalustatud ja aus ülevaade moetööstuse toimimisse ja selgitaga … Continue reading →\nĂngel Fernândez. Fashion Print Design: From Idea to Final Print. Schiffer Publishing, 2014\nIllustreeritud teejuht tänapäeva riidetrüki maailma. Raamatust leiab nii praktilisi nõuandeid, juhendeid kui sadu inspireerivaid näiteid erinevatest printimise tehnikatest alates traditsioonilistest tehnikatest sõeltrüki, tikkimise ning digitaalse printimiseni välja. Lisaks sisaldab raamat erinevate riidekangaste sõnastikku, rikkalikku pildilist materjali motiividest, mustritest ning geomeetrilistest kujundistest ja teemadest. Vaata, kas raamatut saab laenutada Click to see if the item is … Continue reading →\nCarolyn Mair. The Psychology of Fashion. Routledge, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ April 2, 2019\nRaamatus tutvustatakse rakenduspsühholoogia uut valdkonda – moepsühholoogiat eesmärgiga saada aimu moe (ka moetööstuse) ning inimkäitumise vastastikustest seostest ja õppida kasutama moodi kui vahendit meie enesetunde ja heaolu parandamiseks. Siin pakutakse põnevat ja dünaamilist sisevaadet moemaailma, sellele, kuidas riided mõjutavad meie kognitiivseid protsesse, kuidas jaemüügikeskkonnad manipuleerivad tarbijate käitumisega, kuidas mood võib mõju avaldada meie minapildile oma … Continue reading →\nPlus+: Style Inspiration for Everyone. Andrews McMeel Publishing, 2019\nFotoalbum, mis inspireeritud 100-st pluss-suuruses naisest ja nende blogidest ning instagrammi kontodest. Tegemist on julge ja eksperimenteeriva moekogukonnaga, kelle kantav rõivastus on sama julge kui kandjad ise. Pluss-suuruses naised on hakanud just internetis dokumenteerima oma moekatsetusi ja rõivastust sõnumiga „ka mul on lubatud osaleda moemaailmas“. Raamatu eesmärk on kokku koguda võimalikult suur hulk lahedaid rõivakombinatsioone … Continue reading →\nMary Katrantzou. The Print Revolution: Groundbreaking Textile Design in the Digital Age. Ginko Press, 2013\nAlates hetkest, kui moekunstnikud avastasid arvutid, hakkas populaarsust võitma ka kangaste digitaalne printimine. Teerajajaks sel alal oli Brasiilia-Briti moekunstnike duo Bruno Basso ja Christopher Booke. Praeguseks on tehnikat kasutamas ka sellised traditsioonilised moemajad nagu Armani ja Chanel. Digitaalse printimise võimalused avarduvad pidevalt, eesrindlikumad moemajad vahetavad oma printereid välja kord aastas, pidevalt tulevad kasutusele uued materjalid, … Continue reading →\nThe fashion business manual: an illustrated guide to building a fashion brand. Fashionary international, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ September 14, 2018\nEduka ja toimiva moebrändi loomiseks on vaja eeskätt teadmisi ärist. Käesolevast käsiraamatust saab algaja moelooja ja disainer esmased teadmised eduka ja toimiva moebrändi loomiseks. Raamatu väärtuseks on visuaalsus. Nappide tekstide ja piltide-skeemide-jooniste abil läbitakse teekond oma moebrändini – tootearendus, hulgimüük, turundus, jaemüük, e-poe loomine, eelarve ja äriplaani koostamine. Vaata, kas raamatuid saab laenutada Click … Continue reading →\nDavid Shaw, Dimitri Koumbis. Fashion buying: from trend forecasting to shop floor. Bloomsbury, 2017\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ September 5, 2018\nRaamat kirjeldab ostuspetsialistide töö eripärasid ja olemust moekaubanduses. Teosest saab informatsiooni, kuidas ennustatakse trende, kust ammutatakse inspiratsiooni, kuidas laiendatakse turgu ning mil moel tehakse selles valdkonnas karjääri. Värvikate piltide ning ülesannetega varustatud käsiraamat on hea abimees moetööstuses tegutsevatele disaineritele, turundajatele ja ostuspetsialistideks õppijatele. Vaata, kas raamatut saab laenutada Click to see if the item … Continue reading →\nFashionpedia: the visual dictionary of fashion design. Fashionary international, 2018\nPosted by TTK Raamatukogu ⋅ September 3, 2018\n“Fashionpedia” on visuaalne ja kompaktne moeentsüklopeedia moekunstnikele, disaineritele ning kõigile teemast huvitujaile. Siit leiab üle tuhande vajaliku mõiste ja tehnilise termini koos joonistega. Raamatus on järgmised peatükid: ajalugu ja stiilid, rõivaesemed ja rõivaesemete detailid, õmblustarvikud, tekstiilmaterjalid, tootmine, keha ja ilu, mõõtmine ja hooldus. Raamat on loetav ka veebis. Vaata, kas raamatut saab laenutada Click … Continue reading →


Sulamistemperatuuri määramise seadmed | Labochema\nLabochema > Seadmed > Laboriseadmed > Mõõteseadmed > Sulamistemperatuuri määramise seadmed\nOn mitmeid kaasaegseid ja klassikalisi analüütilisi meetodeid, mida on võimalik kasutada orgaanilise ühendite tuvastamiseks ja nende puhtuse kontrolliks, kuid sulamispunkti määramine on arvatavasti kiireim, lihtsaim kuid samas üsna täpne. Sulmispunkti saab määrata Thiele toru, Fisher-Johnsi, Gallenkampi ja automaatset tüüpi seadmetega. Seade tavaliselt kuumutab klaaskapillaari, kuhu proov on sisestatud. Kasutusel on erinevad kuumutamise, temperatuuri mõõtmise ja sulamisprotsessi tuvastamise meetodid.\nBibby Scientific on kogu maailmas üks suurimaid laborites laialdaselt kasutatavate toodete tootjaid, ühendades rahvusvaheliselt tunnustatud kaubamärgid, kellel on hea maine kvaliteedi…\nBibby Scientific on kogu maailmas üks suurimaid laborites laialdaselt kasutatavate toodete tootjaid, ühendades rahvusvaheliselt tunnustatud kaubamärgid, kellel on hea maine kvaliteedi osas. Bibby Scientific tarnib tippkvaliteediga laboriseadmeid, mis on saadaval nelja tuntud brändi nime all. Electrothermal on uusim liige Bibby Scientific portfellis ja nad on turuliidrid kuumutuskesta disainis ja tootmises. Nende tooted on spetsiaalselt kujundatud kõikvõimalike laborinõude soojendamise protsessi kontrollimiseks.\nSünteesTahke faasi reaktsioonGaasi-tahke faasi reaktsioonSünteetilised polümeeridLooduslikud materjalid (biopolümeerid)


Uus keskkonnaõigus teeb ettevõtja elu lihtsamaks\n26. aprill 2012 kell 7:50\nTäna Tallinnas peetaval Äripäeva ja advokaadibüroo Glimstedt keskkonnaõiguse konverentsil märkis keskkonnaministeeriumi kantsler Rita Annus, et keskkonnaseadustiku uuendamisega ei soovita ettevõtjaid kiusata, eesmärk on, et loodus ja inimene oleksid sõbralikes suhetes.\n„Ida-Virumaa ettevõtjad teavad väga hästi, kui ahistav võib olla keskkonnaõigus,” tunnistas Annus. „Aga mitte see ei ole meie eesmärk. Üritame hoopis olemasolevat seadustikku ühtlustada, lihtsamaks muuta ja varasemast jäänud lünki täita.”\nAnnuse sõnul sisaldab keskkonnaseadustiku üldosa seadus keskkonnakaitse põhimõtteid, keskkonnaalaseid kohustusi ja õigusi, samuti keskkonna valdkonna loamenetluse põhimõtteid. Üldosa võtab kasutusele ka mõned uued mõisted – näiteks keskkonnahäiring, millega viidatakse inimtegevusega kaasnevale negatiivsele muutusele keskkonnas, keskkonnarisk, mis on vähendamist vajava keskkonnahäiringu võimalikkus ja keskkonnaoht – olulise keskkonnahäiringu tekkimise võimalikkus.\nEttevõtteid puudutab uues seadustikus ennekõike klausel, mis kohustab vältima keskkonnaohtu ja vähendada keskkonnariski. Muide – siinkohal ei peeta silmas siiski ainult äriühinguid-organisatsioone, vaid ka iga üksikisikut. Annus rõhutas, et uue seaduse eelnõu eeldab, et igal inimesel, sh ettevõtjal on mõistus peas ning kui ta näeb võimalikku ohtu keskkonnale, asub ta kohe tegutsema, et see oht elimineerida.\n„Kui tegeled millegagi, mis on ohtlik, vii ennast kurssi, et asjatundlikult tegutseda,” ütles ta. „Kui keegi valab ikka muruniidukist vana õli maha, siis ei vabane ta vastutusest, kuigi põhjendab, et seda oli ju nii vähe.”Keskkonnaalane loamenetlus muudab senise bürokraatliku keskkonna kompleksloa süsteemi ettevõtja jaoks mugavamaks, sest uue seadustiku järgi saab ettevõte just sellise loa, mida konkreetse ettevõtte tegevuse spetsiifika vajab, põhimõttel – üks luba, üks menetlus.\nAnnuse sõnul soovib ministeerium ka igasuguseid avalikustamise protsesse senisest lihtsamaks muuta.Keskkonnaseadustiku üldosa jõustub esimese grupi eriosa seaduste jõustumisel, va. loamenetlus, mis jõustub teise grupi eriosa seaduste jõustumisel.


Suurenda Dick cm -\nSuurenda Dick cm. Meeste väärkohtlemise keskmine suurus: NORMAALNE, NAISTE ARVAMUS\nMuud uuringud on näidanud sarnaseid tulemusi. Internetis reklaamitavad tabletid, kreemid ja muud koduvõrgud parimal juhul ei too tulemusi. Mehelikkus on Ameerika Jona Falcon.\nMeeste vooruste keskmine suurus erutuse ajal ei ületa 9,85 cm. Kuid Paljudes muudes tähelepanekutes on eksperdid leidnud suhte tihedate ja peenise suuruse vahel, kuid tundub olevat veenvad. Kas kasv mõjutab mehelikkuse suurust? Teadlased ei leidnud nende kahe Suurenda Dick cm vahelist seost. Tõenäoliselt ei mõjuta inimese kasv peenise pikkust ega paksust.\nUroloogia ajakirjanduses avaldatud ülevaade näitas ka seda, et meeste väärikuse pikkus rahulikus olekus ei mõjuta peenise suurust püstitamise ajal. Teisisõnu võivad erinevad mehed olla püstiselt peenisega sama pikk, kuid samas on nende elundite suurus rahulikus olekus erinev. Keskmiselt peavad naised normaalseks, kui meeste Video harjutused suurendamiseks on 13,8 cm ja ideaalne pikkus on 15,8 cm.\nSee võib tähendada, et peenise suurus mõjutab inimese usaldust oma atraktiivsuse vastu. Naiste arvamust meeste väärikuse suuruse kohta uuriti ka Mister Polli küsitluses. Uuring hõlmas ka enam kui tuhat meest. Neile küsiti, kuidas nad Suurenda Dick cm pärast naiste vastuseid peenise suuruse kohta. Uuringute ja mõõtmise Suurenda Dick cm Vaatamata hoolika uurimisele, on peenise mõõtmisel suur viga, eriti kui mehed ise mõõdavad.\nKui mehe väärikus on Suurenda Dick cm väärtuste lähedal, võib ehk positiivsem nägemus asjadest aidata tal vabaneda kompleksidest ja vältida asjatut operatsiooni. Keskendu enda omadustele ja kehaosadele.\nKuid mõnikord peate üldjuhul leidma positsiooni kõige sagedamini naine ülaltnii et läbitungimise täiusus oleks piisav ja normaalne, et täieõiguslik koitatsioon täita. Uuringute kohaselt on vaid ühe kolmandiku meestest Suurenda Dick cm peenise pikkusega, ülejäänud leiavad, et nende peenise suurus on normist madalam ja soovib seda igal juhul suurendada, nõustudes mõnikord väga ekstravagantsete meetoditega, mida väljendavad inimesed mitmesugustes temaatilistes foorumites.\nMehed omandavad cm suuruse standardi, mille nad endid Suurenda Dick cm, omandavad spetsiaalsed seadmed, teevad harjutusi, ostavad väärikust suurendavaid ravimeid ja isegi otsustavad kõige ohtlikumate toimingute üle. Kuid vähesed inimesed suudavad tõesti mõista, et peenise väike suurus või mikropenius esineb väga väikestes olukordades.\nMida teha, kui liige on cm, kas see on normaalne ja kuidas sellist elundit suurendada? Meeste seksuaalorgani normaalne pikkus on see, mis ületab 8 cm see on erektsiooni seisund. Enamik maailma mehi on suguelundeid, mille pikkus püstises seisundis on cm. See tähendab, et 16 cm liiget peetakse normiks, samamoodi kui see, kelle pikkus on 17 cm. Suurenda Dick cm mitu sentimeetrit peenist tehakse, on naistel vaja orgasmi?\nKodus rakendatud peenise kinnihoidmise meetodite efektiivsus pole lõplikult Suurenda Dick cm, kuid paljud mehed märgivad, et nende mõju on märgatav. Jelking Dzhelkini peetakse üheks kõige vanemaks meetodeks soovitud sentimeetrite lisamiseks suguelunditele, mis tähendab, et elundile on vaja käsitsi mõjutada, mis nõuab suurenemist. Saate teha dzhelkingkom ise kodus ja selleks piisab, kui osta määrdeainet.\nSelle tõttu suureneb keha. Selle seadme eeliseks on see, et see võimaldab teil lahendada probleemi, mis on seotud ebapiisava püstitusega. Peenise laienemise kreemid Suurenda Dick cm salvid Täna avaldatakse aktiivselt kohalikule rakendusele mitmesuguseid vahendeid, mis võimaldavad teil lisada peenise pikkusesse paar sentimeetrit. Kas need tööriistad töötavad?\nSuurenda Dick cm Samuti on oht, et saab võltsida, mis parimal juhul saab määrdeainena. Täna pakutakse aktiivselt välja selliseid geeli ja kreeme peenise laienemiseks: Titan Gel: selle koore koostises, et suurendada peenist, on kuuma poti, stimuleeriv potentsiaal ja tuhk, mis aktiveerib testosterooni tootmist.\nNäpunäited munnile Kõige lihtsam ja taskukohane viis peenise suurendamiseks on manuste kasutamine. Liikmel on mitmesuguseid variatsioonide ülekatteid. Selliste toodete pikkus on vahemikus 2 kuni 10 cm. Pihustid on lihtsad piklikud, suurendades peenise läbimõõdet, varustatud vibraatoriga, pihustid, pintsakud ja muud detailid, mis stimuleerivad Suurenda Dick cm ajal mitut intiimset piirkonda.\nSee toob kaasa peenise vabanemise avaliku osa taga, mis võimaldab suurendada oma keha sentimeetri võrra enda enda arvelt. Kauba saab tellida internetist, tuuakse täiesti diskreetselt koju kätte.\nPeenise suurendamise harjutused Peenise suurendamise harjutused on samuti puhas pettus. Põhimõttelt proovitakse jäljendada peenise venitajaid ja venitusaparaate, aga nüüd «loomulikul viisil». See võib tunduda loogilisena, et kui peenise venitajad annavad efekti, siis võib ka sarnaseid kavasid kasutada füüsiliste liigutusega, aga Suurenda Dick cm on, et peenise suurendamise venitajad ja venitusaparaate kantakse mitmeid tunde päevas ja nii mitmete kuude vältel, et saada mingigi tulemus.\nSeda protseduuri saab määrata ainult kogemustega arst ja seetõttu siin peenise suurendamise operatsioonist rääkida ei ole mõtet. Teised alternatiivid peenise suurendamiseks Otseseid alternatiive Suurenda Dick cm ole, aga siinkohal kasutaks küll peenise suurendamise pilateema ühte postitustmida tsiteeriks: Milleks tegeleda mutrivõtme suuruse muutmisega?\nPeenise suurusel ja seksuaalsel sooritusel on väga väikene seos. Küll on seos enesekindlusel ja seksuaalsel sooritusel ning seetõttu tuleks hoopis õppida kasutama oma peenist, mitte tegeleda Suurenda Dick cm suurendamisega. See oleneb, mis põhjuselt soovitakse peenist suurendada. Kui peenis on ebanormaalselt väike, siis siinkohal ei tasuks otsida abi internetist, vaid pidada nõu meestearstiga.\nEestis on väga häid meestearste, kes töötavad Tartu Ülikooli Kliinikumi meestekliinikus nii Tartus kui ka Tallinnas. See, mis on ebanormaalselt väike peenis on eraldi küsimus. Seega, kui erekteerunud peenise pikkus on 12 sentimeetrit, on see siiski täiesti Suurenda Dick cm ja keskmine.\nKokkuvõte Enamikel juhtudel peenise suurendamine on suur pettus.\nSee on suur vale ja mõttetu raha raiskamine. Peenisepumbad jäägu erektsiooni kui ka kõverdunud peenise probleemide raviks ning seda peaks soovitama arst. Peenise suurendamise eesmärgil neid kasutada ei tasuks, sest efektiivsus 12 nädala Suurenda Dick cm kasutades kaks korda päevas, 20 minutilised seansid on kõigest 0. Ainukeseks võimaluseks on peenise venitaja või peenise venitusaparaat, aga mitmed kasutajad väidavad, et see on väga ebamugav, tulemuste saamiseks kulub tohutult aega ja ei teata täpselt kaasnevaid ohte.


Pereema möönab: lasteaedades lapsi enam totuks kutsuda ei tohi, aga kaitseväes täiskasvanud mehi mida iganes tegema sundida võib küll? - DELFI Naistekas\nPereema möönab: lasteaedades lapsi enam totuks kutsuda ei tohi, aga kaitseväes täiskasvanud mehi mida iganes tegema sundida võib küll?\nTapa kaitseväelinnaku laienduse avamineFoto: Andres Putting\nNaistekale kirjutas üks murelik pereema, kes luges Äripäevast artiklit selle kohta, et kui ettevõtted pannakse töötamise registrisse kandma andmeid töötajate asukoha kohta, saab kaitseressursside amet õiguse registri alusel hakata inimesi töö juures külastama ja sundkorras teenistusse viima.\n“Ausalt öeldes, kuigi ma ei ole selle vastu, et mu pojad kaitseväkke lähevad ja natukene karmi kätt tunda saavad, siis natukene pani mõtlema küll, et kui nad ikka üldse minna ei tahaks, kas siis see oleks normaalne, kui ühel päeval astuksid mehed mundris kontorisse sisse ja viiksid ta oma ülemuse ja kolleegide ees minema nagu vangi,” kirjutab ta. “Nüüd, kui on käimas sõjaline õppus Siil, oleks ju täitsa paslik need teemad jälle üle rääkida.\nSellega seoses meenus mulle üks sõbranna tuttava räägitud lugu, kuidas ta lasteaiakasvatajana ütles tööpostil olles ühele lapsele hellalt “totu” ega osanud iial oodata seda, mis sellele järgnes. Nimelt olid lapsevanemad tulnud järgmisel päeval pahasena lasteaeda ja sõimanud teda “sildistajaks”. Samuti ei tohi ju koolis õpetajad enam õpilasi ammuilma mitte millegi eest karistada ja seda isegi juhul, kui lapsed ise ta täiesti hulluks ajavad, roppusi pilluvad ja asju loobivad. Teatavasti kaitseväes aga on karm kord: ärgatakse vara, tehakse täpselt nii palju kätekõverdusi ja muid harjutusi nagu ette öeldakse ning kui vaja, ööbitakse sunniviisiliselt kasvõi -20kraadise külmaga lageda taeva all. Seega, siit mu küsimus: lasteaedades lapsi enam totuks kutsuda ei tohi, aga kaitseväes täiskasvanud mehi mida iganes tegema sundida võib küll?\nHea meelega avaks selleteemalise dialoogi ja uuriks, mida teised lapsevanemad asjast arvavad?”\nRegistreeritud (17) Anonüümne (194)


Arst-residentidele loodi tagasisidekeskkond | Tartu Ülikooli farmaatsia instituut\nTartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond lõi arst-residentidele veebivormi, kus saab oma nime all või anonüümselt dekanaadile residentuuri kohta tagasisidet anda. Vormi leiab valdkonna kodulehelt.\nTagasisidekeskkonnas võib avaldada mõtteid residentuuriprogrammide kohta ja anda soovitusi residentuuriõppe süsteemi parandamiseks.\n„Julgustame kõiki arst-residente ettepanekute vormi kasutama. Vaid avatud ja ausa tagasiside abil saame seada eesmärke, mille poole üheskoos liikuda, ning astuda samme, mis viivad konkreetsete muudatusteni,“ ütles Tartu Ülikooli residentuuri spetsialist Halja Suss.\nMeditsiiniteaduste valdkond hindab residentide tagasisidet kõrgelt. „Analüüsime iga arvamust ja ettepanekut ning teeme kõik, et jõuda rahuldava tulemuseni. Vorm on vaikimisi anonüümne, ent kui tagasiside andja soovib, et temaga ühendust võetaks, tuleb jätta ka oma nimi ja e-posti aadress,“ sõnas Suss.\nResidentuuri puudutavaid soovitusi, murekohti ja kiituseavaldusi oodatakse tagasisidevormi kaudu. Küsimuste ja tagasisidega võib alati pöörduda ka meditsiiniteaduste valdkonna residentuuri spetsialisti poole.


Vana-Kalamaja tänav liidab vanalinna merega - Eesti - Postimees +\n23. aprill 2017 23:00\nIdee sünni juures olnud arhitekti Toomas Paaveri sõnul hakati sellele mõtlema 2013. aastal.\n«Juba Soo tänava ümberehituse ettevalmistamisel oli mõte, et Vana-Kalamaja tänav on eriline ning Soo ja Vana-Kalamaja ristmikku vaadati selle pilguga. Seal sai algatatud osaliselt kultuurkapitali ja osaliselt Eesti Arhitektide Liidu loomestipendiumi toetusel projekt, mis on Eestis küllaltki unikaalne: kuidas kavandada ühte tänavat tänapäevasel viisil algusest peale, ammu enne projekteerimist,» meenutas ta.\n«2013. aastal tehti tänava elanike küsitlus, kus püüti jõuda kõigi inimesteni. Sai koostatud selle ideekonkursi lähteülesande tööversioon, millest on välja kasvanud praegune variant,» rääkis arhitekt.\nKultuurkapitalile esitati taotlus, et tänavaruumi eskiis võiks valmida ühiskondlikus koostöös. Paraku otsustas kultuurkapital sellist enneolematut ideed mitte toetada. Nüüd on asja enda kätte võtnud linnavõim, kes läheneb asjale ideekonkursi kaudu.\n«Kui Vana-Kalamaja tänava muutmise algatuse juures räägiti esialgu rohkem tänava ühendamisest rannapromenaadiga, siis praegu on töö fookuses tänav pluss Balti jaama esine plats. Rannapromenaadi ja mereääre ühendamine jääb mõneks teiseks korraks,» lausus Tallinna peaarhitekti büroo linnaplaneerija Jaak-Adam Looveer.\nTema sõnul pole linnaplaneerijatel valikut, sest Vana-Kalamaja tänava projekteerimiseks ja väljaehitamiseks on taotletud ja saadud Euroopa raha, nii et aastaks 2021 peaks tänav olema välja ehitatud.\n«Meie laiem eesmärk on parandada Kalamaja ja vanalinna vahelisi jalakäijate ühendusi. Sest ükskõik mida me ette ei võta, läheb autoliikluse olukord tasapisi keerulisemaks. Kuna Kalamaja asum on vanalinnale ja linnakeskusele sedavõrd lähedal, on suures osas võimalik liikuda jalgsi või jalgrattaga. Aga praegu ei ole häid sellesuunalisi ühendusi,» tõdes Looveer.\nLinnaplaneerija sõnul tahetakse Vana-Kalamaja tänaval autoliiklust vähendada. Samas peavad kõik sealsed elanikud autoga ilma liigse tiirutamiseta koju pääsema.\nTranspordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Talvo Rüütelmaa sõnul tulebki siin korraga lahendada vastandlikke asju.\n«Ideekonkursiga tuleb lahendada eelkõige just elanike juurdepääs oma kodule. Eesmärk on vältida transiitliiklust, mida on selles piirkonnas kuuel suuremal tänaval. Arvestades meie liikluskultuuri ja riigi liiklusjärelevalve võimekust, tuleb jalakäijaid eelistaval tänaval tõenäoliselt korraldada liiklus nii, et sealt on füüsiliselt võimatu läbi sõita,» rääkis ta.\n«Aga see võib tähendada elanikele koju jõudmiseks väga suure ringi tegemist. Loodetavasti lahendab ideekonkurss sellised küsimused. Võib-olla nõustuvad elanikud koju jõudmiseks pisut suuremat ringi tegema, et transiitliiklejad nende akende alt läbi ei kihutaks,» arvas Rüütelmaa.\nBalti jaam omandab uue näo\nMuudatused peaksid algama juba Toompuiesteelt ehk Toompuiestee ja Kopli tänava vahele jäävalt platsilt, kus laiutavad praegu kaubaputkad, mille taga on omakorda linnalähibusside parkla. Parkla ala jääb kõnealusest konkursist välja, aga selle muutmisele mõeldakse.\n«Siin on arutamise koht. Minu sisetunne ütleb, et busside seismine vanalinna ja Kalamaja vahel ei ole kõige mõistlikum. Nüüd tuleb transpordiinimeste ja kõigi teistega koos arutada, kas on mingi võimalus, et bussid pargiksid kusagil mujal ja käiksid Balti jaama juures inimesi peale võtmas,» ütles Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid.\nTeine küsimus, mis on esialgu otsustamata, kuid mida linnaosavanem samuti tuliselt toetab, on Balti jaama tunneli sulgemine ning selle asemele Toompuiesteed ja tulevast Balti jaama platsi ühendava fooridega ristmiku väljaehitamine.\nTulevane jalakäijaid soosiv tänav peakski algama lausa Nunne tänava otsast, kulgema risti üle Toompuiestee ja jaamaesise platsi edasi Vana-Kalamaja tänavale, mille esimene lõik tahetakse jätta vaid jalakäijate ja jalgratturite käsutusse.\n«Võistluse üks põhiideid on see, et inimene asetub jälle tänava keskele. Tekib jagatud ruum, õueala, kus saavad liikuda nii jalakäijad kui ka sõita autod. Tee servadesse jääb ainult jalakäijatele mõeldud ala,» selgitas Looveer.\n«Tänavaruumi lahendus peab olema valitud nii, et liikluskorraldus oleks üheselt selge. See tähendab kitsast liikluskoridori autodele, kus pole möödasõiduvõimalust. Parkimiskohti on plaanis säilitada võimalikult palju. Parkimise arvelt ei hakata jalakäijate ruumi laiendama,» lisas linnaplaneerija.\nKalamaja saab korraliku väljaku\nPraegune Kotzebue ja Vana-Kalamaja tänava ristumiskohal olev plats on Looveeri sõnul pisut kaootiline ning vajaks selgemat lahendust. Praegu remondis oleva koolimaja ette ehitatakse piirdeaed, mille taha jäävad ka majaesised puud, ja selle võrra jääb päris avalikku ruumi vähemaks. Kooli juurde tulevad ka mitte parkimis-, vaid peatumiskohad hoone teenindamiseks.\n«Tänav koosneb väga erinevatest lõikudest ja võistlusega otsimegi igale lõigule sobivat lahendust. Tõenäoliselt ei saa siin ühe lahendusega algusest lõpuni minna,» arvas Looveer.\nArutelul osalejad küsisid ka Tööstuse ja Niine tänava ristmiku liikluslahenduse kohta. «Ideekonkursile me ei ootagi lõplikku liikluslahendust. Pärast võistlust tuleb projekteerimisfaas, kus asjad töötatakse läbi. Praegu peab Tööstuse tänavalt tulles teed andma Vana-Kalamaja tänaval liikujale. See jääb kindlasti ka edaspidi nii. Tõenäoliselt rõhutatakse teekatendite ja muude elementidega seal ka jalakäijate eesõigust, nii et see saab autojuhtidele ka ilma liiklusmärkideta selgeks,» ütles Looveer.\nTäielikult uuenenud tänav peaks praeguste plaanide järgi valmis saama järgmise aasta sügiseks. «Mais tahame välja kuulutada ideekonkursi, mille tähtaeg võiks olla augustis. Oktoobrist kuni järgmise aasta juunini võiks toimuda projekteerimine ning koostöö seltside ja elanikega. 2018. aasta juunist septembrini tuleks tänav valmis ehitada. Need tähtajad ei ole lõplikud ja võivad veel muutuda,» lausus Looveer.


Käed on sinu visiitkaart – hoolitse nende eest! - Iluguru - Page 3\nKäed on sinu visiitkaart – hoolitse nende eest!\nMiks küüned lõhenevad, küünenahad narmendavad, nahk kuivab ning kuidas selle kõigega toime tulla? Loe ja saa teada.\nEi tohiks mingil juhul ära unustada ka häid kaitsevahendeid – kindaid! Need tuleks valida vastavalt ilmastikule ning kätte tõmmata juba siseruumides, enne väljumist. Autoga sõites võiks kindad käes olla seniks, kuni mootor ja rool soojenevad. Vastavaid kindaid ei tohiks unustada kanda kaitsval eesmärgil ka kodutöid tehes. Kui käsi tihti märjaks teha, kuivatab see omakorda nahka. Kreemitamisharjumuse kinnistamiseks võiks – kes seda veel teinud pole – sättida kreemipurgi lausa kraanikausi kõrvale.\nVahelduseks kreemile võiks kasutada ka vastavalt vajadusele ja võimalusele õlisid. Päevasel ajal õli kasutamine võib osutuda ebamugavaks, kuna toimeainete nahka imendumine võtab kauem aega ning käenahk jääb rasvaseks. Seega on sobilikum masseerida õli nahale ööseks. Oma toimelt on efektiivsed jojobaõli, viinamarjaseemneõli, seesamiseemneõli jt.\nHoolda käed kauniks\nKui siiani on juttu olnud ainult välispidisest kaitsest, siis ei saa unustada tähelepanu pööramast ka toitumisele, vedeliku tarbimisele, vaimsele heaolule, millest samuti sõltub meie naha seisund.\nTavaliselt kaasneb käte naha kehva seisundiga ka küünte seisundi muutus.\nIluguru 16. märts 2015


Eesti meedikud ja teadlased tegid ühispöördumise, mis seab vaktsiinide tõhususe kahtluse alla - eestinen\nMeedikud ja teadlased edastasid ühispöördumise, milles 103 allakirjutatut kinnitasid, et vaktsiinide mõju on lubatust väiksem ja sotsiaalne survestamine tuleb lõpetada.\n„Vaktsiinide mõju haiguse leviku piiramisel populatsiooni tasandil on oluliselt väiksem algselt lubatust. Seetõttu peame ebaeetiliseks sotsiaalset survet vaktsineerimiseks, tõdevad 103 Eesti meedikut ja teadlast ühispöördumises, mis oli adresseeritud Eesti Vabariigi Valitsusele, Riigikogule ja Õiguskantslerile.\n„Oleme grupp Eesti arste, tervishoiutöötajaid ja loodusteadlasi, keda on kokku toonud soov vähendada ühiskonnas tekkinud polariseeritust vaktsineerimise ja terviseohutuse teemal.\nPalume kõiki osapooli ja ühiskonnagruppe haaravat tasakaalustatud arutelu COVID-19 olukorra osas Eesti Vabariigis.\nJuhime tähelepanu järgmistele probleemidele:\nEestis kasutatavatel COVID-19 vaktsiinidel on Euroopa Ravimiameti poolt antud tingimuslik müügiluba erakorraliseks kasutamiseks. See tähendab, et võrreldes teiste, varasemate vaktsiinidega, on nende kohta oluliselt vähem kliinilisi andmeid enne tarvitusele võtmist. Koroonavaktsiinide kliinilised uuringud kestavad vähemalt aastani 2023 ning praegu puuduvad lõplikud andmed nende kõrvaltoimete ja efektiivsuse kohta.\nSeniste andmete põhjal vähendavad COVID-19 vaktsiinid indiviidi tasemel haiguse raske kulu ja surma riski. Eriti oluline on see immuunpuudulikkuse, kardiovaskulaarsete haiguste, diabeedi, ülekaalu ja teiste riskihaigustega inimeste puhul, kellel on suurem oht sattuda haiglaravile või surra.\nSoovitame igakülgselt informeerida riskirühmi, muuhulgas üle 65-aastaseid eakaid, kõigist vaktsineerimisega kaasnevatest asjaoludest, mis aitaks langetada informeeritud nõusolekut, säilitades vaba tahte printsiip.\nTeame siiski ka seda, et vaktsiinide mõju haiguse leviku piiramisel populatsiooni tasandil on oluliselt väiksem algselt lubatust. Seetõttu peame ebaeetiliseks sotsiaalset survet vaktsineerimiseks.\nEestis rakendatud vaktsiinipasside poliitika põhineb uskumusel, nagu oleksid vaktsineeritud inimesed nakkusohutud. Teades, et haigestuda ja viirust levitada võivad nii vaktsineeritud kui ka vaktsineerimata indiviidid, on viimaste põhiõiguste piiramine põhjendamatu ja ebaõiglane. Heas usus kasutusele võetud vaktsiinipassid ei teeni oma algset meditsiinilist eesmärki, vaid töötavad pigem sellele vastu, pakkudes nende omanikele alusetut turvatunnet ja lõhestades ühiskonda.\nLaste vaktsineerimisest saadav kasu ei ületa võimalikke riske. Lapsed ja noored ei kuulu COVID-19 riskigruppi ning nende haigestumine on reeglina kergekujuline.\nMeie ettepanekud olukorra parandamiseks:\n1.Terviseandmed on inimese ja tema arsti vaheline asi. Nõuded neid esitada kolmandatele isikutele nagu turvatöötajad või tööandjad, tuleb tunnistada ebaseaduslikeks.\n2.Kuna COVID-19 haiguse läbipõdemine annab laiema, efektiivsema ning pikaajalisema immuunsuse kui kasutusel olevad vaktsiinid, tuleb seda asjaolu ka COVID-tõendite väljastamisel arvestada. Kui riik on siiski otsustanud jätkata COVID-passide nõudmist siis peaks läbipõdenutel olema samad õigused kui vaktsineeritud inimestel, ilma kehtivusaja erisuseta.\n3.Viiruse “kontrolli alla saamise” võimatu ülesande asemel tuleb keskenduda haiguse ennetamisele ja ravisoovituste väljatöötamisele haiguse algfaasis.\n4.Palume lõpetada hirmutamisel ja survestamisel põhinev kommunikatsioon ja algatada erinevaid spetsialiste kaasav teadmistepõhine dialoog.\nLoodame riigijuhtide tarkusele ja nende tasakaalustatud otsustele.\nLugupidamisega ja avatud diskussiooni ootuses,\nGrupp: Eesti Meedikud ja Teadlased Avatud Diskussiooni Poolt\nAllkirjastanud 56 ja 47 anonüümseks jääda soovinud meedikut ja teadlast. Kokku 103 grupi liiget.\nAlar Aab, arstiteadused PhD\nHeli Goode, arst\nTriin Eller-Pihelgas, arst-psühhiaater\nKaiu Hallik, füsioterapeut\nTea Hook, õde\nTanja Iljasenko, Statistikaameti peametoodik, PhD bioinformaatika\nHelju Juhanson, anestesioloog-intensiivraviarst\nRuth Kaasen, õde\nElle Kalamägi, õde\nMare Kalm, õde\nAet Kanarbik, hambaarst\nViiu Karro, ämmaemand\nEveli Kask, õde\nKülli Keel, ämmaemand\nPille Kilgi, anestesioloog-intensiivraviarst\nAnti Kukkela arst- ortopeed\nPiia Künnapuu, õde\nAili Kütt, ämmaemand\nAleksander Lammas – biolabori juhataja\nHelen Lasn, perearst, PhD\nEliia Laats, füsioterapeut\nAnneli Liivamägi-Hitrov, psühholoog\nSandra Liivrand, õde\nTiia Mardu, arst – radioloog\nMerlin Mesak, ämmaemand\nPille Mättas, farmatseut\nMeeme Mõttus, hambaarst\nMarina Noskova, üliõpilane õe erialal\nViiu Paalme, molekulaarbioloog\nSigne Pedaja, õde\nJuta Peterson, hambaarst\nMaire Piho, hambaarst\nMari Piigli, õde\nJevgeni Popakul, intensiivraviõde\nMartin Ruumet, üldarst\nSergey Saadi, perearst\nKaari Saarma, molekulaarbioloogia MSc\nKadri Saarma, hambaarst\nUrmas Saarma, teadlane, molekulaarbioloog, PhD\nMerike Seer, arst\nSirje Rüütel Boudinot, immunoloog, PhD\nRiin Sildos, anestesioloog-intensiivraviarst\nVirve Siirak, arst-õppejõud, MSc\nKristi Sims, ämmaemand\nMargit Silla-Vunk, ämmaemand\nÜlle Sommer, õde\nJoona Sõsa, kiirabiõde-brigaadijuht\nToomas Talving, proviisor\nAivar Tilk, arst – uroloog\nKadri Tootmaa, arst-resident psühhiaatrias\nInes Vaide, arst – hematoloog\nMaarja Valb, õde\nInna Varbola, farmatseut\nPille Varmann, arst – psühhiaater\nEvelin Vatsa, perearst\nKärt Süvalep, õde\n(Külastatud 10,819 korda, 2 külastust täna)


Home AIANDUS SEEMNED Algaja aednik: seemnekasvatus\nby metsikaedLeave a Comment on Algaja aednik: seemnekasvatus\nVali seemnete korjamise eesmärgiga paar taime, kelle kasvatamisega sa juba üsna hästi kursis oled. Tundes konkreetse kultuuri eripärasid on vähem võimalusi ebaõnnestumisteks. Meeles peab pidama, et hübriidsortide(F1) seemnetest ei ole võimalik kasvatada taime, kellelt hiljem sordiehtsaid vilju saaks. Võimalusel kasuta saagikindlaid maheseemneid.\nHoia end saagikoristamisel tagasi, sest kõige suuremad ja jõulisema kasvuga või muude soodsate omadustega taimed tuleks jätta kasvama, et neilt kvaliteetset seemet saada.\nEnamus toidukultuure on võõrtolmlejad ning neid tolmeldavad peamiselt putukad. Isetolmlejad on vaid vähesed. Seega on võimalik ainult samast perekonnast ühte sorti teineteise läheduses kasvatada, et vähendada risttolmlemise võimalust. Selleks, et saada sordiehtsaid seemnekultuure ajastatakse taimed õitsema erineval ajal või kasvatatakse neid üksteisest eraldi. Kõrvitsalisi saab paljundada edukalt siis, kui parasjagu ühtki teist taime Cucurbita perekonnast läheduses ei õitse.\nPorgandid pärinevad arvatavasti praeguse Afganistaani aladelt. Maailmas on teada on üle 140 erineva porgandisordi. Tuntud oranž porgand on arvatavasti lihtsalt lilla ning punase ja valge porgandi ristand.\nMõned kultuurtaimed võivad ka oma metsikute sugulastega ristuda. Näiteks kultuurporgandid metsiku porgandiga (Dacus carota). Ristudes kasvatab järgmine põlvkond endale samasugused õblukesed juured nagu metsporgandil.\nOluline on märgata õiget aega, mil seemned varumiseks valmis on. Sarikaliste hulka kuuluvate taimede nagu tilli, korianderi ja peterselli seemned on valmis, kui nad on pruuniks tõmbunud. Liblikõieliste nagu oad, herned, läätsedel peavad kaunad täielikult kuivanud olema ja seemned sees krabisemas.\nTomatite, paprika ning teiste sarnaste viljade puhul on õige hetk tavaliselt siis, kui viljad on täielikult värvunud ning söömiseks juba veidi üleküpsenud.\nKuivad ning puhastatud seemned säilitatakse tumedates õhukindlates anumates, mil on peal silt korjeaja, sordi nime, omaduste kirjeldustega jne.\nKui tahad seemneid lähedalt tundma õppida vaata siia(Köögiviljade-ja maitsetaimede kollektsioon).\nVaata postitust põlissortidest siit.\nTags: aedalgajaalgaja aednikF1hübriidkapsaskoriandermaasordidmaheaiandusmaheseemnedmetsik porgandopen sourcepõlissordidrahvaselktsioonsarikalisedseemneaedseemnekasvatus\nPrevious ArticleMaitsvad & kaunid päevaliiliad\nNext ArticleVäetised taimedest\nNäpunäiteid kevadiseks ettekülviks\nDeklaratsioon “Õigus vabale seemnekasvatusele”


Toitumine treening ja tervis; D. Travis Thomas, Laura J. Kruskall, Marie A. Spano – Kirjavara raamatupood\nAutorid: D. Travis Thomas, Laura J. Kruskall, Marie A. Spano.\nInglise keelest tõlkinud Kalle Klein (originaali pealkiri: Nutrition for sport, exercise, and health).\nToimetanud Vahur Ööpik. Kaane kujundanud Sirje Ratso.\nSarja nimetus: Gigantum humeris\n„Toitumine, treening ja tervis” on pehmekaaneline raamat, 474 lk; 21,7 × 27,9 cm; ↔ 3,2 cm.\nRaamat Toitumine, treening ja tervis on SAUE laos, saame postitada või kontorisse tuua tellimisjärgsel päeval.\nToitumine, treening ja tervis – tutvustus\nRaamat „Toitumine, treening ja tervis” aitab spordiharrastajatel ja tudengitel eristada teaduspõhiseid toitumissoovitusi selles valdkonnas ohtralt levivast väärinformatsioonist. See põhjalik käsiraamat ühendab teadusliku teabe toitumise ja liikumise kohta praktiliste nõuannetega, pakkudes selget arusaama toitumise mõjust spordile, liikumisele ja üldisele tervisele.\nRaamat „Toitumine, treening ja tervis” sisaldab põhitõdesid toitumisest: süsivesikute, rasvade, valkude, mikroelementide, vee ja vitamiinide rollist organismi talitluses ja nende päevastest tarbimisvajadustest, vee ja elektrolüütide tasakaalu tähtsusest, toitumise seostest haiguste ennetamise ja eri tüüpi kehaliste koormustega, toitumise iseärasustest eri rahvastikugruppides ning praktilist teavet kehakoostise mõõtmisest ja reguleerimisest.\nRaamat „Toitumine, treening ja tervis” on loogilise ülesehitusega, kus iga peatükk põhineb eelmises peatükis õpitul:\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” I osas antakse ülevaade toitumise mõjust tervisele kogu elu vältel. Kirjeldatakse energia- ja ainevahetust, makro- ja mikrotoitainete rolle ning treeningu mõju toitainetevajadusele.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” II osa kolm peatükki käsitlevad energiat andvaid makrotoitaineid, nende mõju tervisele ning tervist ja aktiivset eluviisi toetavaid toitumisnõuandeid.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” III osas selgitatakse lugejale tervise ja sooritusvõimega seotud mikrotoitainete tähtsust. Vitamiinide ja mineraalainete peatükid hõlmavad populatsioonipõhiseid tarbimissoovitusi, liigse või puuduliku tarbimise tagajärgi ning nende kasutamist toidulisanditena. Raamatu selles osas käsitletakse ka vett ja elektrolüüte. Kirjeldatakse vee tähtsust tervise ja sooritusvõime kontekstis ning antakse nõuandeid vee ja elektrolüütide kohta. Toidu lisandite ja muude spordis kasutatavate ainete peatükis käsitletakse nendega seotud riske ning selgitatakse rea populaarsete toidulisandite ja alkoholi mõju sooritusvõimele.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” IV osas jagatakse teavet toitumisalaste teadmiste rakendamisest tervishoius ja liikumisharrastuse valdkonnas. Käsitletakse kehakaalu ja kehakoostist, sealhulgas kehakoostise mõõtmist ning optimaalse kehakaalu ja -koostise saavutamist, ning antakse toitumissoovitusi aeroobse vastupidavuse suurendamiseks ja jõutreeninguks.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” viimane peatükk hõlmab toitumisega seotud probleeme ning nõuandeid erinevatele rahvastikurühmadele ja erinevas vanuses inimestele, sealhulgas lastele, noorukitele, veteransportlastele, diabeetikutele, taimetoitlastele, rasedatele ja söömishäiretega inimestega.\nRaamat „Toitumine, treening ja tervis” on koostatud kehalise kasvatuse, sporditeaduste, tervishoiu, toitumise, füsioteraapia ja teiste seonduvate erialade üliõpilaste jaoks. Raamat on ühtlasi suurepäraseks teabeallikaks treeneritele, tervisekeskuste töötajatele, tervishoiu ja kehalise kasvatuse õppejõududele, treeneritele spordijuhtidele, spordifüsioloogidele, kutselistele toitumisnõustajatele, sõjaväelastele ja riigiametnikele, kes töötavad tervishoiu ning spordi ja liikumisharrastusega seotud valdkondades.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” originaal on ilmunud maailma juhtivas sporditeaduslikus kirjastuses Human Kinetics. Selle autorid Marie A. Spano (MS), Laura J. Kruskall (PhD) ja D. Travis Thomas (PhD) on tunnustatud Ameerika sporditoitumise spetsialistid ja teadlased, kes on avaldanud hulgaliselt valdkondlikke artikleid ja raamatuid.\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” sisukord\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” sisukord on veel sisestamata või see puudub sootuks.\nRaamatuga „Toitumine, treening ja tervis” seonduvad märksõnad: tervis, toitumine, tervislik toitumine, toitumisteadus, toiduained, toitained, toiduvajadus, ainevahetus, energiavahetus, sportlased, füüsiline aktiivsus, treening, kõrgkooliõpikud\nRaamatu „Toitumine, treening ja tervis” ilmumisandmed: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2021\nRaamatuga „Toitumine, treening ja tervis” samast sarjast:\nSoovitame lisaks väljaandele „Toitumine, treening ja tervis” vaadata ka neid trükiseid:


Riigi 49. nädala põhisõnumid, Covid-19 levikust Raplamaal - Uudised ja teated - Rapla vald\n01.12.2020 945 Vaadatud\nRIIGI PÕHISÕNUMID 49. nädal:\nVähendame kontaktide arvu, katkestame nakkusahelad. Ärme korralda eraelulisi kohtumisi rohkem kui 10 erineva inimesega, kellega niikuinii igapäevaselt suhtleme. Teeme võimalikult palju kaugtööd. Peame kinni riigis kehtestatud piirangutest.\nJõulud ja aastavahetus tulevad tänavu teisiti. Jätame ära suured peod, kohtume vaid lähedaste ringis ja ohutult. Kõigile on aasta olnud raske, seega pidutseme vähem, aga hoolime üksteisest rohkem, aitame kõiki, kes abi vajavad.\nHoidume talvevaheajal välismaale reisimisest. Välisreisid tuleks koroonaviiruse jätkuvalt kõrge leviku tõttu teistes riikides edasi lükata.\nEesti valmistub vaktsineerimiseks. Teeme ettevalmistusi, et võimaldada vaktsineerimist niipea, kui mõni vaktsiin Eestisse jõuab.\n1. detsembri Raplamaa Pooltunnis rääkis koroonaviiruse hetkeolukorrast Raplamaal Raplamaa Haigla juhataja Pille Mukk. Kui palju on hetkel registreeritud koroonapositiivseid Raplamaal. Kuidas neid üldse loetakse ja avalikkusele andmeid esitatakse?\nSamuti oli saates juttu Rapla Haigla valmidusest halvemate stsenaariumite korral ning maskide kandmisest ja mittekandmisest .\nKuula saadet järele siit: http://rapla.tre.ee/01-12-2020-raplamaa-pooltund-koroona-hetkeolukorrast-raplamaal-kusimustele-vastab-raplamaa-haigla-juhataja-pille-mukk-kuula-saadet/


Miks läksid vanaaja iisraellased sõtta?\nIisraellased kummardasid verejanulist sõjajumalat.\nRahvad, kellega Iisrael sõdis, olid äärmiselt vägivaldsed ja kõlbeliselt mandunud. Nende seas oli tavaline näiteks loomapilastus, verepilastus ja laste ohverdamine. Kui Jumal oli andnud neile sajandeid aega, et oma teguviisi muuta, ütles ta: „Kõige sellega on rüvetanud end need rahvad, kelle ma ajan ära teie eest.” (3. Moosese 18:21–25; Jeremija 7:31.)\n„Nende rahvaste kurjuse pärast ajab teie Jumal Jehoova nad teie eest ära.” (5. Moosese 9:5)\nKas Jumal toetab tänapäeva sõdades mõnd osapoolt?\nOLED EHK MÄRGANUD\nPaljudes konfliktides väidavad mõlema poole vaimulikud, et Jumal on just nende poolel. „Religioon on alati mänginud olulist rolli kõigis sõdades, mis kunagi peetud,” ütleb raamat „The Causes of War”.\nKristlastel pole lubatud sõdida oma vaenlaste vastu. Apostel Paulus kirjutas kaaskristlastele: „Kui võimalik, nii palju kui oleneb teist, olge rahujalal kõigi inimestega. Ärge makske ise kätte.” (Roomlastele 12:18, 19.)\nSelle asemel et saata oma järelkäijaid sõtta, ütles Jeesus neile: „Armastage oma vaenlasi ja palvetage nende eest, kes teid taga kiusavad, et te saaksite oma taevase isa poegadeks.” (Matteuse 5:44, 45.) Isegi kui see maa, kus kristlane elab, astub sõtta, peaks kristlane jääma erapooletuks, sest ta „ei kuulu maailma”. (Johannese 15:19.) Jumal soovib, et kõik tema teenijad, mis rahvusest nad ka poleks, armastaksid oma vaenlasi ja oleksid maailmast lahus. Kuidas saaks ta siis tänapäeval mõnes vägivaldses konfliktis emba-kumba poolt toetada?\n„Minu kuningriik ei kuulu sellesse maailma. Kui mu kuningriik kuuluks sellesse maailma, siis oleksid mu alamad võidelnud, et juudid poleks mind kinni võtnud. Aga minu kuningriik ei ole sellest maailmast.” (Johannese 18:36)\nKas sõjad lõppevad kunagi?\nSõjad on vältimatud. „Sõdadel on tulevikku,” öeldakse raamatus „War and Power in the 21st Century”. „Pole karta, et sellel sajandil saabuks üleilmne ja püsiv rahu.”\nSõjad lõppevad siis, kui mitte keegi ei soovi sõdida. Jumala kuningriik – reaalne valitsus, mis valitseb taevas – hävitab peagi meie planeedilt kõik relvad ja õpetab inimesi elama rahus. Piibel kinnitab, et Jumal „seab asjad korda vägevate rahvaste hüvanguks, olgu nad lähedal või kaugel. Nad taovad oma mõõgad atradeks ja odad aianugadeks. Rahvas ei tõsta mõõka rahva vastu ja nad ei õpi enam sõdima”. (Miika 4:3.)\nPiibel õpetab, et Jumala kuningriigi alluvuses pole enam inimvalitsusi, mis ajaksid taga omaenda huve, pole ka ebaõiglast poliitikat, mis tõukaks kodanikke mässule, ega eelarvamusi, mis õhutaksid etnilisi konflikte. Tulemuseks ongi see, et pole enam sõdu. Jumal tõotab: „Ei tehta kurja ega kahju ..., sest Jehoova tundmine täidab maa, otsekui veed katavad merepõhja.” (Jesaja 11:9.)\n„Ta lõpetab sõjad maa äärteni, murrab katki vibu ja purustab oda, põletab ära sõjavankrid.” (Laul 46:9)\nJumala suhtumine sõdadesse muistsel ajal\nSõdasid, mille Jumal heaks kiitis, iseloomustas kolm aspekti.\nJaga Jaga Sõda


Slimming mu koht - kuidas kaalust alla võtta Migreeniga dieet visuaalse auraga allen carr epub\nSlimming mu koht,\nVahetult pärast seda läbiviidavas teises etapis süstitakse rasv piirkondadesse. Rattasõit on lihtne ka: Kõik nende toodete järgi.\nKersti kui Te saaate teada selle aadressi, kus saab sellest tootest loobuda andke mulle ka teda palun. Ole väga mures selle pärast.\nMinu meiel aadress, palu andke keegi teada alfia. Sellel kuramuse tee lehel sain kiirelt asjad korda.\nNemad saatsid lisaks tellimuse kinnitamise kirjale ka lingi, kustkaudu oma kontole saab sisse logida. Seal tuustides avastasin konto kustutamise koha.\nKustutasin ära ja seal on-lines küsides tellimuse katkestamise kohta õeldi, et teie konto on juba kustutatud ja ei saadeta midagi. Tabletilehega nii kerge ei olnud.\nOn-line aknas keegi Jane kuulas mu jutu ära proovipartii tühistamise kohta ja lubas vastavale"osakonnale" teate edastada. Päev ennem seda, ehk samal päeval kui tellisin, saatsin ka kirja nende antud mailile loobumise kohta.\nLootsin, et korras, aga üleeile tuli kiri vastu 10 päeva hiljemet kaup toimetatakse kuleriga teile kätte vastavalt tellimusele nr. Kohe läksin uuesti sinna on-line aknasse ja maitsetaimede kaalulanguse uuring keegi Jane seal lahkelt tervitamas.\nRäägin ära, et soovisin ju tühistada, et te midagi üldse ei saadaks, et saatsin kirja tühistamiseks ja rääkisin siin kuradi aknas ka ju et ei soovi midagi, et tegin vea. Küsis vastu, et so Siis sain kurjaks, esiteks enda peale, et vabatahtlikult s.\nKogu oma nappi inglise keelt slimming mu koht võttes ja pool tundi kulutades tehti ametlik katkestamine. Järgmine päev tuli selle kohta kiri ka, et katkestatud ja katkestamise nr, see ja see jne.\nUltraheli laine massaaž võib nburst rasva ja tighren nahka nr rebounce.\nLoodetavasti nüüd sain asja korda. Olgu õpetuseks siis edaspidi mulle ja koolirahaks: Alfia


Arutelu:Seksism – Vikipeedia\nSeksism on siiski sooline, mitte seksuaalne diskrimineerimine.\nSeksism väljendub kindlasti ka keeles. Eriti ilmekad näited selle kohta on saksa ja inglise keel, kus väga selgelt eristatakse sugu. Ka meie emakeeles leidub sõnu, mis on diskrimineeriva alatooniga. Kahjuks/õnneks ei pööra ühiskond nendele erilist tähelepanu. Võtkem või sõnad "õpetaja" ja "õpetajanna". Ent kaugel ei ole aeg, kus naisvõrdõiguslased alustavad võitlust keelelise korrektsuse saavutamiseks. Feministliku keeleteaduse järgijad teevad juba ettepankuid nt sõnade "lapsehoolduspuhkus" ja "sõjaväeteenistus" ümbernimetamiseks "lapsehooldusteenistuseks" ning "sõjaväepuhkuseks".\nArtiklis kirjutatu on väga eelarvamuslik, pealiskaudne ja vasturääkiv.\n1. Šovinism on ikka marurahvuslus ja seksismiga pole šovinismil midagi pistmist.\n2. Kui inglise sõnad she ja he on seksistlikud, miks siis sõnad mees ja naine pole seksistlikud? Ka need sõnad märgivad ainult inimese sugu ja jätavad kõik teised omadused kõrvale.\n3. Kuidas saab she olla maskuliinne pronoomen?\n4. "Mees võib aga suvalist naist kalliks kutsuda, kui too pole talle just otsene autoriteet." Mille põhjal on tehtud selline järeldus?\n5. Sooviksin saada mõnda näidet sõnadest, mis "tähistavad naist kui seksuaalset saaki"?\n--Valju 22. oktoober 2006, kell 09:57 (UTC)\nMina näen artikli põhipuudust selles, et feministide seisukohad esitatakse faktina. Tuleb läbi mõelda, kuidas neid asju esitada. Teine puudus on selles, et võõrkeelsed ja välismaised kõneviisid kantakse automaatselt üle eesti keelele, nii et jutt muutub vääraks.\nKa eesti keeles kasutatakse mõnikord kasutatakse sõna "šovinism" tähenduses 'meesšovinism'.\nSõnade he ja she puhul on probleem selles, et juhul kui asesõnaga ei tähistata konkreetset isikut, kasutatakse sõna he (nüüd on hakatud kasutama sõna she või vormi s/he). Seda ongi mõeldud "üldise maskuliinse pronoomeni" all. Muidugi on see halb sõnastus. Samuti ei ole see artiklis toodud definitsiooni järgi seksism. Võimalik, et seksismi definitsioon on poolik. Igatahes feministid nimetavad seda seksismiks. Andres 22. oktoober 2006, kell 10:21 (UTC)\nTegin uue alguse, tõstsin vana materjali siia: --Lulu 22. oktoober 2006, kell 11:15 (UTC)\nSeksism on inimese diskrimineerimine, mille puhul suhtlemisel ja suhtumisel ei arvestata inimese muid omadusi kui tema sugu.\nSeksism ilmneb hoiakutes ja arvamustes, et:\nmehed ja naised on väga erinevad ja see peaks peegelduma ka ühiskonnas, õiguses seksida jne.\nseksism võib väljenduda ka naiste- (misogüünia) või meestevihkamisena (misandria).\nSeksismi naiste vastu kutsutakse vahel ka meesšovinismiks või lihtsalt šovinismiks, kuigi šovinism on laiem mõiste.\nSeksuaalne diskrimineerimine on paljudes maades ka seadusega keelatud, kuid selle mõiste tõlgendamine sõltub paljuski riigist ja selle kultuurilisest taustast.\nSeksism võib väljenduda ka keelekasutuses. Kuid siin lähevad arvamused lahku. Seksistliku keele näiteid\nüldised maskuliinsed pronoomenid (inglise keeles he/she),\nspetsiaalsed tiitlid naistele (preili, proua) – ettekavatsemata ebaviisakuseks, mis tuleneb inimeste rumalusest ja hoolimatusest.\nFeministid on märganud, et meestele tundub alati olevat sünnis kohelda naist kui lähedalt tuttavat või alluvat. Naisi – nagu lapsigi – kutsutakse sageli eesnime pidi seal, kus mehi nii ei kutsuta, ning tihti antakse neile hellitusnimesid (tibuke, musike, kallis jne). Muidugi kasutavad ka naised selliseid väljendeid. Kuid kui naine ütleb mehele kallis, siis on ta tavaliselt mehest vanem või temaga lähedane. Mees võib aga suvalist naist kalliks kutsuda, kui too pole talle just otsene autoriteet. Pole tähtis, kas naine on vanem, kõrgema staatusega või täiesti võõras. Mehed võivad endale sellegi poolest lubada familiaarsust ja üleolekut.\nNaisi solvavaid sõnu (eriti seksuaalsust puudutavaid väljendeid) on rohkem kui mehi solvavaid sõnu, ning et naiste kehaosi puudutavad sõnad on rohkem tabu kui meeste omad. Paljudel sellistel sõnadel, näiteks neil, mis tähistavad naist kui seksuaalset saaki, puuduvad analoogid meeste kohta. Paljud meeste kohta käivad solvangud on solvavad sellepärast, et nad viitavad homoseksuaalsusele. See ei peegelda mitte ainult homofoobiat, vaid ka seksismi, kuna gaymees on stereotüüpselt naiselik, ebamehelik.\nNaistel ei tohiks olla seksuaalseid ihasid, samas kui mehed peaksid olema täitmatud. Kui naine läheb oma ihade väljendamisega üle piiri või keeldub mehele vastu tulemast, mõistetakse ta hukka. Teisest küljest pole ühtki naistegruppi rohkem halvustatud kui prostituute, kelle töö seisneb just meeste soovidele vastutulekus. Solvavad sõnad on olemas nii naistele, kes tegelevad seksiga liiga palju kui ka neile, kes tegelevad sellega liiga vähe.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Seksism&oldid=397641"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:15, 22. oktoober 2006.


Tule erasektori Unistuste tööandja 2019 tiimi tulevikuteenuseid arendama\nKas sinu unistus on saada palka kõiksugu uute ja põnevate tehnoloogiate proovimise eest? Kas unistad, et saaksid ohtralt katsetada selliseid vidinaid nagu Amazon Echo, serverless, Lambda jne? Kui jah, siis ole nüüd hästi tähelepanelik, sest otsime sinusugust õpihimulist programmeerijat, kellega koos kõike seda eelmainitut teha.\nADM Cloudtech on Managed Cloud Hosting teenusele spetsialiseerunud ADM Interactive üksus. ADM on strateegilisi digilahendusi loov agentuur, mis aitab oma klientidel saavutada ärieesmärke digitaalse maailma vahenditega. Otsime oma meeskonda tulevikuteenuste programmeerijat, kellega koos luua tehnoloogilisi lahendusi, mida täna veel olemas ei ole. Alexa lahendused, serverless tarkvarad, SaaS lahenduste integratsioonid ja IoT nupud on vaid mõned näited. Ka põnevate liidestuste loomine, kus üle pilveteenuste tuleb omavahel siduda näiteks monitoorimisrakendused, kliendiportaalid, SaaS platvormid ja miks ka mitte riistvaralised lahendused.\nsul on kogemus programmeerimiskeeltega PHP ja Python\ntunned baastasemel Wordpressi, Drupalit ja Laraveli\noled kursis Amazon Web Service ja Google Cloud pilveteenuste üldiste tööpõhimõtetega\nsaad aru, kuidas töötavad serverid ja infrastruktuur nende ümber\nAPI'de kontseptsioon on sulle tuttav\nmõistad pealiskaudselt Javat\noled kokku puutunud front-end raamistikega nagu Node.js, React ning Vue.js\nsul on üldine arusaam tehisintellekti tööpõhimõtetest


Kommentaarid - IMELINE: Eda-Liis Kanni kuum seiklus Seišellidel! - Publik\nIMELINE: Eda-Liis Kanni kuum seiklus Seišellidel! - kommentaare 1-5\nRegistreeritud (6) Anonüümne (87)\nJa see ,et Kann sai kanni ületab uudiskünnise? Varsti saame kõik lugeda sellest ,kuidas teda ahistati!\nMuidu Kanni mutt on päris OK Reporteris,aga et ta oma meest igasse saatesse kaasa veab on küll nii ära tüüdanud.Nüüd on nad juba ka Reporteri katuse hõivanud,hüppavad ja hõõritavad puusasid koos kahekümneaastastega.\nKas sa siis aru ei saa, et endisest Viimsi valla peaarhidektist ja hilisemast vallavanemast Oravast on meelega tehtud kanal-2 tolamaskott. Igal kanalil peab oma tola olema, kus sa muidu naerda saad. Kui juba kukkuda siis ikka basseini. Nagu kukkus Kallas Viimsi vallavanemaks oma kõrgelt kohalt. Ega ma ei imestaks, kui järgmisena tõmbab TV-3 Kallase oma maskotiks.\nSaatke keegi see kunsthammastega tädi kuhugi pehmete seintega kohta, kus ta end ega teisi vaimselt ei vigasta. Päris ära rikub potentsiaalsed elamused.\nkes see on üldse\nSeišellidel pandi kanni! Ei ole uudis, ei ole!