Deltyba (delamanid) – Ravimi omaduste kokkuvõte - J04AK06 – RXed.eu | ET\nAvaleht / D / Deltyba\nDeltyba (delamanid) – Ravimi omaduste kokkuvõte - J04AK06\nDeltyba: Ravimi omaduste kokkuvõte\nDeltyba: Hanke- ja kasutustingimused või piirangud\nDeltyba: Pakendi märgistus\nDeltyba: Pakendi infoleht\nRavimi nimetus Deltyba\nATC kood J04AK06\nTootja Otsuka Novel Products GmbH\nDeltyba 50 mg õhukese polümeerikattega tabletid\nÜks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 50 mg delamaniidi.\nTeadaolevat toimet omav abiaine: üks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 100 mg laktoosi (monohüdraadina).\nÕhukese polümeerikattega tablett (tablett).\nÜmmargune kollane õhukese polümeerikattega tablett.\nDeltyba on näidustatud osana sobivast pulmonaalse multiresistentse tuberkuloosi (MDR-TB) kombineeritud raviskeemist, kui resistentsuse või taluvuse tõttu ei ole võimalik kasutada mõnda teist efektiivset raviskeemi (vt lõigud 4.2, 4.4 ja 5.1).\nAntibakteriaalsete ravimite kasutamisel tuleb lähtuda kohalikest kehtivatest ravijuhistest.\nRavi delamaniidiga peab alustama ja jälgima arst, kes on kogenud multiresistentse Mycobacterium tuberculosis’e ravis.\nDelamaniidi tuleb alati manustada osana sobivast multiresistentse tuberkuloosi kombineeritud raviskeemist (vt lõigud 4.4 ja 5.1). Pärast 24-nädalase delamaniidravi lõppu tuleb ravi sobiva kombineeritud raviskeemiga jätkata vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni juhistele.\nDelamaniidi soovitatakse manustada otseselt kontrollitava ravina (OKR).\nSoovitatav annus täiskasvanutele on 100 mg kaks korda ööpäevas 24 nädala jooksul.\nEakad (> 65 aasta vanused)\nEakate kohta andmed puuduvad.\nKerge või mõõduka neerufunktsiooni kahjustusega patsientidel ei ole annuse kohandamine vajalik. Delamaniidi kasutamise kohta raske neerukahjustusega patsientidel puuduvad andmed ja selle kasutamist ei soovitata (vt lõigud 4.4 ja 5.2).\nKerge maksafunktsiooni kahjustusega patsientidel ei ole annuse kohandamine vajalik. Delamaniidi kasutamine mõõduka või raske maksafunktsiooni kahjustusega patsientidel ei ole soovitatav (vt lõigud 4.4 ja 5.2).\nDelamaniidi ohutus ja efektiivsus lastel ja kuni 18-aastastel noorukitel ei ole tõestatud. Andmed puuduvad.\nDelamaniidi tuleb võtta koos toiduga.\nSeerumi albumiin < 2,8 g/dl (vt lõik 4.4 seoses kasutamisega patsientidel seerumi albumiiniga\n≥ 2,8 g/dl).\nTugevate CYP3A4 indutseerijate (nt karbamasepiin) kasutamine.\nPuuduvad andmed ravi kohta delamaniidiga enam kui 24 järjestikuse nädala jooksul.\nPuuduvad kliinilised andmed delamaniidi kasutamise kohta järgmiste seisundite puhul:\n-ekstrapulmonaalne tuberkuloos (nt närvisüsteem, luud),\n-muude mükobakterite liikide poolt peale M. tuberculosise kompleks põhjustatud infektsioonid,\n-latentsed M. tuberculosise infektsioonid.\nPuuduvad kliinilised andmed delamniidi kasutamise kohta osana kombineeritud raviskeemidest, mida kasutatakse ravimtundliku M. tuberculosise raviks.\nDelamaniidi võib kasutada ainult sobivas kombineeritud raviskeemis multiresistentse kopsutuberkuloosi raviks vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustele, et vältida resistentsust delamaniidile.\nRavi ajal on esinenud resistentsust delamaniidi suhtes. Delamaniidi suhtes resistentsuse tekkimise riski suurendab selle kasutamine koos väheste prognoositult aktiivsete ainetega ja/või kui need täiendavad ained ei olnud kõige efektiivsemateks M. tuberculosis’e vastasteks aineteks peetavate hulgas. Lisaks viitavad piiratud kliinilised andmed, et suurima efektiivsuse andis delamaniidi lisamine rifampitsiini ja isoniasiidi suhtes resistentse, kuid muus osas tundliku multiresistentse tuberkuloosi raviskeemidele, samas kui delamaniidi kasutamine eriti ravimresistentse tuberkuloosi parimate saadaolevate raviskeemide osana, mida oli võimalik koostada, oli seotud kõige väiksema efektiivsusega.\nDelamaniidiga ravitud patsientidel on täheldatud QT-intervalli pikenemist. Pikenemine suureneb aeglaselt esimese 6…10 ravinädala jooksul ja jääb seejärel stabiilseks. QTc pikenemine korreleerub tugevalt delamaniidi peamise metaboliidi DM-6705-ga. Plasma albumiin ja CYP3A4 reguleerivad vastavalt DM- 6705 tekkimist ning metabolismi (vt lõik Erikaalutlused allpool).\nQT-intervalli pikendava toime ulatus\nPlatseebokontrollitud uuringus multiresistentse tuberkuloosiga patsientidel, kes said 100 mg delmaniidi kaks korda ööpäevas, oli keskmine platseeboga korrigeeritud QTcF-i pikenemine 7,6 ms 1. kuul ja 12,1 ms 2. kuul. 3%-l patsientidest esines suurenemine 60 ms või rohkem mingil ajal uuringu jooksul ja 1 patsiendil\nesines QTcF-i intervall > 500 ms (vt lõik 4.8). Torsade de pointes’i juhte või ajaliselt seotud sündmusi, mis viitaksid proarütmiatele, ei esinenud.\nEnne ravi alustamist delamaniidiga ja kogu ravikuuri ajal üks kord kuus on soovitatav teha elektrokardiogramme (EKG). Kui enne delamaniidi esimest annust või delamaniidravi ajal tekib\nQTcF > 500 ms, ei tohi delamaniidravi alustada või see tuleb katkestada. Kui QTc-intervalli kestus ületab mees-/naispatsiendil 450/470 ms ravi ajal delamaniidiga, tuleb neid patsiente sagedamini EKG-ga jälgida. Ravi algul on soovitatav teha ka seerumi elektrolüütide, nt kaaliumi analüüs ja võimalikud kõrvalekalded korrigeerida.\nRavi delamaniidiga ei tohi alustada järgmiste riskiteguritega patsientidel, välja arvatud juhul, kui arvatakse, et delamaniidi võimalik kasu kaalub üles võimalikud riskid. Selliste patsientide EKG-d tuleb kogu delamaniidiga ravimise jooksul väga sageli jälgida.\n-Teadaolev kaasasündinud QTc-intervalli pikenemine või ükskõik milline kliiniline seisund, mis teadaolevalt pikendab QTc-intervalli, või QTc > 500 ms.\n-Anamneesis sümptomaatilised südame rütmihäired või kliiniliselt oluline bradükardia.\n-Kõik kardiaalsed seisundid, mis soodustavad arütmiat, nagu raske hüpertensioon, vasaku vatsakese hüpertroofia (sealhulgas hüpertroofiline kardiomüopaatia) või südame paispuudulikkus, millega kaasneb vasaku vatsakese vähenenud väljutusfraktsioon.\n-Elektrolüütide häired, eriti hüpokaleemia, hüpokaltseemia või hüpomagneseemia.\n-Ravimite kasutamine, mis teadaolevalt pikendavad QT-intervalli. Nende hulka kuuluvad (kuid mitte ainult):\n-antiarütmikumid (nt amiodaroon, disopüramiid, dofetiliid, ibutiliid, prokaiinamiid, kinidiin, hüdrokinidiin, sotalool);\n-neuroleptikumid (nt fenotiasiinid, sertindool, sultopriid, kloorpromasiin, haloperidool, mesoridasiin, pimosiid või tioridasiin), antidepressandid;\n-teatud antimikroobsed ravimid, sealhulgas:\n-makroliidid (nt erütromütsiin, klaritromütsiin),\n-moksifloksatsiin, sparfloksatsiin (vt lõik 4.4 seoses kasutamisega koos teiste fluorokinoloonidega),\n-triasoolsed seenevastased ravimid,\n-teatud mittesedatiivsed antihistamiinikumid (nt terfenadiin, astemisool, misolastiin);\n-tsisapriid, droperidool, domperidoon, bepridiil, difemaniil, probukool, levometadüül, metadoon, vinca alkaloidid, arseentrioksiid.\nMultiresistentse tuberkuloosi kliinilises uuringus seostati delamaniidiga ravitud patsientidel hüpoalbumineemiat suurenenud QTc-intervalli pikenemise riskiga. Delamaniid on vastunäidustatud patsientidele, kelle albumiin on < 2,8 g/dl (vt lõik 4.3). Patsientidel, kellel on delamaniidravi alustamisel seerumi albumiinitase < 3,4 g/dl või seerumi albumiinitase langeb sellesse vahemikku ravi ajal, tuleb korduvalt jälgida EKG-d kogu delamaniidravi jooksul.\nManustamine koos CYP3A4 tugevate inhibiitoritega\nDelamaniidi koos CYP3A4 tugeva inhibiitoriga (lopinaviir/ritonaviir) manustamisele kaasnes metaboliidi DM-6705 ekspositsiooni 30% suurenemine, mida on seostatud QTc-intervalli pikenemisega. Seetõttu on soovitatav korduvalt jälgida EKG-d kogu delamaniidravi jooksul, kui peetakse vajalikuks manustada delamaniidi koos mõne CYP3A4 tugeva inhibiitoriga.\nDelamaniidi manustamine koos kinoloonidega\nKõik QTcF-i pikenemised üle 60 ms olid seotud samaaegse fluorokinoloonide kasutamisega. Seetõttu, kui multiresistentse tuberkuloosi adekvaatse raviskeemi koostamiseks peetakse vältimatuks nende samaaegset manustamist, on soovitatav korduvalt jälgida EKG-d kogu delamaniidravi jooksul.\nDeltyba kasutamine mõõduka või raske maksafunktsiooni kahjustusega patsientidel ei ole soovitatav (vt lõik 4.2 ja 5.2).\nDelamaniidi kasutamise kogemused samaaegset HIV-ravi saavatel patsientidel puuduvad (vt lõik 4.5).\nPiiratud andmed delamaniidi efektiivsuse kohta\nPraegused tõendid pärinevad ühest 2-kuulise kestusega randomiseeritud kontrollitud uuringust ja ühest 6-kuulise kestusega avatud jätkuuuringust lisaks pikaajalistele lõpptulemustele, mis koguti pärast multiresistentse tuberkuloosi ravi lõppu (vt lõik 5.1).\nDelamaniidi komplektne metaboolne profiil inimesel ei ole veel täielikult välja selgitatud (vt lõigud 4.5 ja 5.2). Seetõttu ei saa kindlalt prognoosida võimalikke delamaniidiga esinevaid kliiniliselt olulisi ravimite koostoimeid ja võimalikke tagajärgi, sealhulgas kogutoimet QTc-intervallile.\nDeltyba õhukese polümeerikattega tabletid sisaldavad laktoosi. Patsiendid, kellel on harvaesinevad pärilikud häired galaktoosi talumatus, laktaasipuudulikkus või glükoosi-galaktoosi imendumishäire, ei tohi seda ravimit kasutada.\nKogu delamaniidi metaboolset profiili ja eritumisviisi ei ole veel täielikult välja selgitatud (vt lõigud 4.4 ja 5.2).\nMuude ravimite toime Deltybale\nTsütokroom P450 3A4 indutseerijad\nRavimite koostoimete kliinilised uuringud tervetel osalejatel näitasid delamaniidi ekspositsiooni vähenemist kuni 45% pärast 15-päevast tsütokroom P450 (CYP) 3A4 tugeva indutseerija (rifampitsiin 300 mg ööpäevas) samaaegset manustamist koos delamaniidiga (200 mg ööpäevas). Nõrga indutseerija efavirensi kasutamisel ei täheldatud delamaniidi ekspositsiooni kliiniliselt olulist vähenemist manustamisel annuses 600 mg ööpäevas 10 päeva jooksul kombinatsioonis delamaniidi annusega 100 mg kaks korda ööpäevas.\nRavimite koostoimete kliinilistes uuringutes tervetel isikutel manustati delamaniidi üksikravimina (100 mg kaks korda ööpäevas) ja koos tenofoviiriga (300 mg ööpäevas) või lopinaviiri/ritonaviiriga (400/100 mg ööpäevas) 14 päeva jooksul ja koos efavirensiga (600 mg ööpäevas) 10 päeva jooksul. Delamaniidi ekspositsioon jäi samaks (vahe < 25%) HIV-ravimite tenofoviiri ja efavirensiga, kuid suurenes veidi lopinaviiri/ritonaviiri sisaldava kombineeritud HIV-ravimi kasutamisel.\nDeltyba toime muudele ravimitele\nIn vitro uuringud näitasid, et delamaniid ei inhibeeri CYP450 isosüüme.\nIn vitro uuringud näitasid, et delamaniid ja selle metaboliidid ei avaldanud mõju transporteritele (MDR1(p- gp), BCRP, OATP1, OATP3, OCT1, OCT2, OATP1B1, OATP1B3 ja BSEP kontsentratsioonides, mis ületasid ligikaudu 5…20-kordselt Cmax-i püsikontsentratsiooni. Et kontsentratsioonid sooles võivad olla palju suuremad kui need kordades Cmax-i ületavad kontsentratsioonid, esineb võimalus, et delamaniid mõjutab transportereid.\nRavimite koostoime kliinilises uuringus tervetel isikutel manustati delamaniidi üksikravimina (200 mg ööpäevas) ja koos rifampitsiini/isoniasiidi/pürasinamiidiga (300/720/1800 mg ööpäevas) või etambutooliga (1100 mg ööpäevas) 15 päeva jooksul. Samaaegselt kasutatavate tuberkuloosiravimite (rifampitsiin/isoniatsiid/pürasinamiid) ekspositsiooni see ei mõjutanud. Kasutamine samaaegselt delamaniidiga suurendas oluliselt, ligikaudu 25% võrra etambutooli püsikontsentratsioone vereplasmas, kuid\nselle kliiniline olulisus ei ole teada.\nRavimite koostoimete kliinilises uuringus tervetel isikutel manustati delamaniidi üksikravimina (100 mg kaks korda ööpäevas) ja koos tenofoviiriga (300 mg), lopinaviiri/ritonaviiriga (400/100 mg) 14 päeva jooksul ja koos efavirensiga (600 mg ööpäevas) 10 päeva jooksul. Delamaniidi kasutamine koos HIV-ravimite tenofoviiri, lopinaviiri/ritonaviiri ja efavirensiga nende ravimite ekspositsiooni ei mõjutanud.\nPotentsiaalselt QTc-intervalli pikendavad ravimid\nDelamaniidi kasutamisega patsientidel, kes juba saavad ravimeid, mida seostatakse QT-intervalli pikenemisega, peab olema ettevaatlik (vt lõik 4.4). Moksifloksatsiini manustamist koos delamaniidiga multiresistentse tuberkuloosiga patsientidele ei ole uuritud. Moksifloksatsiini kasutamine delamaniidravi saavatel patsientidel ei ole soovitatav.\nDelamaniidi kasutamise kohta rasedatel on väga vähe andmeid. Loomkatsed on näidanud kahjulikku toimet reproduktiivsusele (vt lõik 5.3).\nDeltybat ei ole soovitav kasutada rasedatel ja fertiilses eas naistel, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad usaldusväärseid rasestumisvastaseid vahendeid.\nEi ole teada, kas see ravimpreparaat või selle metaboliidid erituvad rinnapiima. Kättesaadavad farmakokineetilised andmed loomade kohta näitavad delamaniidi ja/või selle metaboliitide eritumist piima. Delamaniidravi ajal ei ole potentsiaalne risk imetatavale lapsele välistatud, mistõttu naistel soovitatakse ravi ajal Deltybaga mitte imetada .\nDeltyba ei mõjutanud isas- ega emasloomade fertiilsust (vt lõik 5.3). Kliinilised andmed delamaniidi toime kohta inimeste fertiilsusele puuduvad.\nRavimi toime kohta autojuhtimisele ja masinate käsitsemise võimele ei ole uuringuid läbi viidud. Patsientidel tuleb siiski soovitada mitte juhtida autot ega käsitseda masinaid, kui neil tekib kõrvaltoimeid, mis võivad neid tegevusi mõjutada (näiteks väga sage on peavalu ja treemor).\nAllpool kirjeldatud kõrvaltoimete esinemissagedus põhineb topeltpimeda kontrollitud kliinilise uuringu andmetel, kus osales 481 multiresistentse tuberkuloosiga patsienti, kellest 321 kasutasid delamaniidi koos optimaalse taustraviskeemiga. Selle andmekogu piiratud suuruse tõttu ei ole praegu võimalik selgelt kindlaks teha, kas alltoodud kõrvaltoimete põhjuseks on optimaalne taustravi või delamaniid.\nElektrokardiogrammil QTc-intervalli pikenemine on delamaniidravi kõige olulisem ohutusprobleem (vt ka lõik 4.4). Põhiline tegur, mis soodustab QTc-intervalli pikenemist, on hüpoalbumineemia (eriti alla 2,8 g/dl). Muud olulised kõrvaltoimed on ärevus, paresteesiad ja treemor.\nDelamaniidiga ravitud patsientide kõige sagedamini täheldatud kõrvaltoimed (st esinemissagedus > 10%) on iiveldus (38,3%), oksendamine (33%) ja pearinglus (30,2).\nAllolevas tabelis loetletud kõrvaltoimetest teatati vähemalt ühel 321 patsiendist, kes said delamaniidi ülalmainitud topeltpimedas platseeboga kontrollitud kliinilises uuringus. Kõrvaltoimed on loetletud MedDRA organsüsteemi klassi ja eelistermini alusel. Igas organsüsteemi klassis on kõrvaltoimed loetletud järgmiste sageduskategooriate alusel: väga sage (≥ 1/10), sage (≥ 1/100 kuni < 1/10), aeg-ajalt (≥ 1/1000 kuni < 1/100), harv (≥ 1/10 000 kuni < 1/1000), väga harv (< 1/10 000), teadmata (ei saa hinnata olemasolevate andmete alusel). Igas esinemissageduse rühmas on kõrvaltoimed toodud tõsiduse vähenemise järjekorras.\nTabel. Delamaniidi kõrvaltoimed\nLuululine häire, jälitustüüpi\nÄrevus ja ärevushäire\nUne halb kvaliteet\nSuu- ja neeluvalu\n* Nende kõrvaltoimete sagedus oli väiksem kombineeritud delamaniidi- ja optimaalse taustravi rühmas võrreldes platseebo- ja optimaalse taustravi rühmaga.\nQT-intervalli pikenemine EKG-l\nQT-intervalli pikenemist elektrokardiogrammil esines 9,9% patsientidest, kes kasutasid delamaniidi 100 mg kaks korda ööpäevas (sageduskategooria: sage) võrreldes 3,8%-ga patsientidest, kes kasutasid platseebot + optimaalset taustravi. Selle kõrvaltoimega kliinilisi sümptomeid ei kaasnenud. QTcF-intervalli > 500 msek esines aeg-ajalt ja täheldati ühel patsiendil (1/321 patsiendist). Kliinilisi sümptomeid tal ei tekkinud ja näht kadus. Delamaniidi kaks korda ööpäevas koos optimaalse taustraviskeemiga kasutanud rühmas tekkis QTcF muutus > 60 ms kokku 12/321 patsiendil võrreldes 0%-ga platseebot koos optimaalse taustraviskeemiga kasutanutel. Hüpoalbumineemia esinemist seostati QTc-intervalli pikenemise suurenenud riskiga (vt\nlõik 4.4). On leitud, et QTc-intervalli pikenemine on delamaniidravi kõige olulisem ohutusprobleem. Selle tulemuseks on lõigus 4.3 kirjeldatud vastunäidustus ja lõigus 4.4 kirjeldatud hoiatused. Põhilised tegurid, mis\nsoodustavad QTc-intervalli pikenemist, on hüpoalbumineemia (eriti alla 2,8 g/dl) ja hüpokaleemia. Seetõttu soovitatakse korduvalt jälgida albumiinisisaldust, seerumi elektrolüüte ja EKG-d.\nPatsientidel, kes kasutasid 100 mg delamaniidi + optimaalset taustravi kaks korda ööpäevas, oli esinemissagedus 8,1% (esinemissageduse kategooria: sage) võrreldes 6,3%-ga patsientidest, kes kasutasid platseebot + optimaalset taustravi kaks korda ööpäevas.\nDelamaniidi üleannustamist kliinilistes uuringutes ei täheldatud. Täiendavad kliinilised andmed näitavad siiski, et annust 200 mg kaks korda ööpäevas, s.t kokku 400 mg delamaniidi ööpäevas võtvate patsientide üldine ohutusprofiil on võrreldav soovitatavat annust 100 mg kaks korda ööpäevas võtvate patsientidega. Samas esines teatavaid reaktsioone sagedamini ning QT-intervalli pikenemise esinemissagedus suurenes seoses annusega.\nÜleannustamise raviks tuleb kohe rakendada meetmeid delamaniidi eemaldamiseks seedetraktist ja anda vajaduse korral toetavat ravi. Vajalik on EKG sage jälgimine.\nFarmakoterapeutiline rühm: mükobakterivastased ained, antibiootikumid, ATC-kood: J04AK06.\nDelamaniidi farmakoloogiline toimemehhanism hõlmab mükobakterite rakuseina komponentide metoksümükool- ja ketomükoolhappe sünteesi inhibeerimist. Delamaniidi tuvastatud metaboliidid mükobakterite vastast aktiivsust ei näita.\nAktiivsus spetsiifiliste patogeenide suhtes\nDelamaniidil puudub in vitro aktiivsus muude bakteriliikide vastu peale mükobakterite.\nMükobakterite delamaniidivastase resistentsuse mehhanismiks arvatakse olevat mutatsioon ühes koensüüm F420 5 geenist. Mükobakterite delamaniidivastase spontaanse resistentsuse esinemissagedus in vitro oli sarnane isoniasiidile ja suurem kui rifampitsiini puhul. Ravi ajal on dokumenteeritud delamaniidivastast resistentsust (vt lõik 4.4). Delamaniidil puudub ristresistentsus praegu kasutusel olevate tuberkuloosiravimitega.\nTundlikkuse testimise murdepunktid\nKliinilistes uuringutes on resistentsust delamaniidile määratletud kasvuna delamaniidi kontsentratsiooni 0,2 μg/ml korral, mis on rohkem kui 1% ravimita kontrollsöötme kasvudest Middlebrook 7H11 söötmes.\nKliiniliste uuringute andmed\nÜhes topeltpimedas platseebokontrollitud uuringus said 161 multiresistentse tuberkuloosiga patsienti\n8 nädalat ravi delamaniidiga 100 mg kaks korda ööpäevas samaaegselt Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud optimaalse taustraviskeemiga. Kahekuuline röga konversioon (SCC) (st Mycobacterium tuberculosis’e kasv kuni kasvu puudumine esimese 2 kuu jooksul), mida täheldati patsientidel, kelle rögakultuur oli positiivne uuringu alguses, on toodud allolevas tabelis delamaniidi pluss optimaalse taustraviskeemi ja platseebo pluss optimaalse taustraviskeemi ravirühmades.\nPatsiendid, kes randomiseeriti\nsaama 100 mg kaks korda\nööpäevas + optimaalset\nplatseebot + optimaalset\nSCC MGIT®-is n/N (%)\nSCC tahkel söötmel n/N\nMGIT® Mycobacterium’i kasvu indikaatortuub-vedelsöötme süsteem n = osalejate arv SCC-ga 2. kuul\nEuroopa Ravimiamet on peatanud kohustuse esitada Deltybaga läbi viidud uuringute tulemused laste ühe või mitme alarühma kohta multiresistentse tuberkuloosi näidustuse korral (teave lastel kasutamise kohta: vt\nRavimpreparaat on saanud müügiloa tingimusliku heakskiidu alusel.\nSee tähendab, et selle ravimpreparaadi omaduste kohta oodatakse lisatõendeid.\nEuroopa Ravimiamet vaatab vähemalt igal aastal läbi ravimpreparaadi kohta saadud uue teabe ja vajaduse korral ravimi omaduste kokkuvõtet ajakohastatakse.\nDelamaniidi suukaudne biosaadavus on selle manustamisel koos standardse toidukorraga ligikaudu 2,7 korda parem kui tühja kõhuga manustamisel. Delamaniidi ekspositsioon plasmas suureneb annuse suurenedes vähem kui proportsionaalselt.\nDelamaniid seondub tugevalt kõikide plasmavalkudega, seondudes üldvalguga ≥ 99,5% ulatuses. Delamaniidil on suur hinnanguline jaotusmaht (Vz/F 2100 l).\nDelamaniidi metaboliseerib plasmas eelkõige albumiin ja vähemal määral CYP3A4. Delamaniidi metabolismi profiil ei ole täielikult välja selgitatud ja võib tekkida koostoimeid teiste samaaegselt kasutatavate ravimitega, kui avastatakse olulisi teadmata metaboliite. Väljaselgitatud metaboliitidel puudub mükobakteri vastane aktiivsus, kuid osa neist , põhiliselt DM-6705, aitavad kaasa QTc-intervalli pikenemisele. Väljaselgitatud metaboliitide kontsentratsioonid järjest suurenevad kuni püsikontsentratsioonini pärast 6 kuni 10 nädala möödumist.\nDelamaniid kaob plasmast 30–38-tunnise t1/2 jooksul. Delamaniid ei eritu uriiniga.\nLastega ei ole uuringuid läbi viidud.\nUriiniga eritub vähem kui 5% delamaniidi suukaudsest annusest. Kerge neerufunktsiooni kahjustus (50 ml/min < kreatiniini kliirens < 80 ml/min) ei näi delamaniidi ekspositsiooni mõjutavat. Kerge või mõõduka neerukahjustusega patsientidel ei ole seetõttu annuse kohandamine vajalik. Ei ole teada, kas\ndelamaniidi ja selle metaboliite saab hemodialüüsi või peritoneaalse dialüüsiga olulisel määral eemaldada.\nKerge maksakahjustusega patsientidel ei peeta annuse kohandamist vajalikuks. Mõõduka või raske maksakahjustusega patsientidel ei ole delamaniidi soovitatav kasutada.\nEakad patsiendid (≥ 65 aastat)\nKliinilistes uuringutes ei osalenud patsiente vanuses ≥ 65 aastat.\nGenotoksilisuse ja kartsinogeensuse mittekliinilised uuringud ei ole näidanud kahjulikku toimet inimesele. Delamaniid ja/või selle metaboliidid võivad potentsiaalselt mõjutada südame repolarisatsiooni hERG- kaaliumikanalite blokeerimise kaudu. Koertel täheldati korduva annuse toksilisuse uuringutes erinevate elundite lümfikoes vaht-makrofaage. See leid oli osaliselt pöörduv; leiu kliiniline asjakohasus ei ole teada. Küülikute korduva annuse toksilisuse uuringutes täheldati delamaniidi ja/või selle metaboliitide inhibeerivat toimet K-vitamiinist sõltuvale vere hüübimisele. Küüliku reproduktsiooniuuringutes täheldati emasloomale toksilistes annustes toksilisust embrüole ja lootele. Loomkatsete farmakokineetilised andmed näitasid delamaniidi/metaboliitide eritumist piima. Imetavatel rottidel oli delamaniidi Cmax rinnapiimas 4 korda suurem kui veres.\nTableti sisu hüpromelloosftalaat povidoon all-rac-alfa-tokoferool mikrokristalliline tselluloos\nnaatriumtärklisglükolaat (A-tüüpi) kaltsiumkarmelloos\nkolloidne hüdreeritud ränidioksiid magneesiumstearaat laktoosmonohüdraat\nÕhuke polümeerikate hüpromelloos makrogool 8000 titaandioksiid\nAlumiinium/alumiiniumblister: 40 tabletti.\nOranž (III tüüpi) klaaspudel polüpropüleenist lastekindla korgiga, polüestrist tihendi ja kuivatusaine kanistri(te)ga:\n50 või 300 tabletti.\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 28 Aprill 2014\nMüügiloa viimase uuendamise kuupäev: 3 Märts 2017\nTäpne teave selle ravimpreparaadi kohta on Euroopa Ravimiameti kodulehel http://www.ema.europa.eu/.


Rikkad riigid on olümpiamängudel eelisseisus - ärileht.ee\nRikkad riigid on olümpiamängudel eelisseisus\nOlümpia. Olümpiamängud 2016. OM 2016.Foto: TAIRO LUTTER, PM/SCANPIX BALTICS\nOlümpiamängudel riikidele edu ennustamine on saanud tavapäraseks. Seda, kes võidavad, võib tegelikult ennustada ka uurides riikide üldist seisu ja heaolu.\nSuurus ja rikkus on üldteada faktorid: suuremad riigid omavad tavaliselt suuremaid võimalusi talentide otsimiseks, rikastes riikides on parema tervise juures olev populatsioon ja suuremad rahad, et sportlasi toetada, vahedas The Economist.\nSeda tendetsi näitasid ka viimased olümpiamängud Rio de Janeiro-s. Nagu arvatud, siis viie kõige rohkem medaleid teeninud riigi hulgas olidki majanduse raskekahurväelased Hiina, Saksamaa ja Venemaa. Ameerika hiilgas medalivõitudega täpselt samamoodi kui aastal 2012.\nAkadeemilised uuringutest on avastatud, et nii populatsioon kui ka SKP inimese kohta on tugevalt seotud olümpiamängude triumfidega. Seega SKP-d võib pidada robustseks olümpiamängude edu ennustajaks.\nMedalite hind: kas Eesti neljapaadi võidetud pronks maksab tõesti vähem kui plokk suitsu?


Veel pole hilja ravimtaimi talveks varuda | 1HerbShop\nVeel pole hilja ravimtaimi talveks varuda\nVeel pole liiga hilja hakata looduslikke ravitooteid varuma. Paljud ravitoimega taimed kasvavad ja õitsevad niitudel, põldudel, metsades ja soode äärealadel. Siis ravimtaimed tuleb koguda hea ilmaga, teedest kaugemalt ning enne lõunat, tuletab meelde ravimtaimede spetsialist Irje Karjus.\nIrje Karjus soovitab alustada tutvumist ravimtaimedega õistaimede, mansettide, naistepuna, Ivani tee, pune, raudrohi ja tüümianiga, mis on paljudele õitsvatele taimedele teada kogu Eestis.\n“Rabade ääres õitsev heinamaarohi on looduslik antibiootikum, tõhus vahend pikaajaliste viirushaiguste ja kõrgete temperatuuride vastu – seda saab talveks varuks koguda,” soovitab taimetark.\nNaistele kasulik taim on varjus kasvav mansett, mis aitab paljude hädade korral, näiteks juhul, kui alakehasse ilmub ebameeldiv pinge või tekivad talitlushäired menstruaaltsüklis.\nManseti juurest tuleva tee aitab ka nohu vastu ning mõjub mälule ergutavalt.\nTeine oluline õiglase soo taim on naistepuna. Sellel meeldiva lõhnaga taimel on palju kasulikke omadusi – alates põletiku ja valu eemaldamisest kuni võimalusest eemaldada pimedast aastaajast põhjustatud meeleolumuutused. Naistepuna peetakse taimede antidepressandiks, ütles Irje Karjus.\nKuid Ivan-teed peetakse eriti kasulikuks meestele – see suurendab meeste potentsi. See on ka teadaolev söögiisu parandaja, sealhulgas lastel. Lisaks on Ivan tee tõhus valuvaigisti. (Ivan tee meie poes)\nSelle lilli ja ülemisi lehti saab koguda teelehtede jaoks või lisada salatitesse ning pärast esimest öökülma, kui lehtedesse moodustuvad kasulikud ühendid, saab neid koguda, kuivatada ja kasutada talvel energia suurendamiseks.\n“Sellisest kollektsioonist valmistatud pulber on joodud piimaga. Minu ema ja paljud teised Siberisse küüditatud lapsed õppisid siberlastelt seda maagilist jooki, mis aitas neil karmistes tingimustes ellu jääda, ”selgitab taimetark.\nTema sõnul peaks igas kodumeditsiini kabinetis olema koht raudrohule – ühele efektiivsemale ravimtaimele Eestis -, kuna see leevendab valu, peatab verejooksu, stimuleerib vereringet, on elujõu allikas ja lisaks ka külmetusravim.\n“Klaasi viina asemel võite juua pisikese tassikese teed raudrohust – mõlemad leevendavad külmetust,” soovitab ravimtaimedega ravitseja.\nKui on probleeme maoga, on vaja koguda pune. Igal pool aitab õitsemist pune, kui selgus, et söödud toidud olid halva kvaliteediga või söödi neid lihtsalt liiga palju. Oregano mõjutab suurepäraselt magu.\nTõhus vahend keha puhastamiseks on tüümiani õitsemine rannikul ja männimetsas. Sellel taimel on soojendav toime ja selle abiga on võimalik näiteks kurguvalu ravida.\nKuivatage kogutud ravimtaimed varjus, mitte päikese käes. Kuivaid taimi oleks kõige kõige parem hoida hermeetiliselt suletud purkides või rasketes paberkottides.\nTõlgitud ja refereeritud.\nArtikli originaal vene keeles on võetud siit


www.militaar.net :: Vaata teemat - Üldmobilisatsioon Eestis?\nhttp://militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=70&t=20343 12. leht 12-st\nAutor: ints999 [ 07 Aug, 2019 21:30 ]\nTeema pealkiri: Re: Üldmobilisatsioon Eestis?\nEKV-s ja EKL-is tuleb (õigemini juba on) kasutusel kütuselisand mis biodiislis oleva bioloogia nö ära tapab ja kütuse sellega seisvale masinale enam-vähem ohutuks teeb. Asjad mis veel aitavad säästa masinaid sellest biosaastast on aastaringselt talvise diisli kasutamine (seal ei tohiks seda biojura olla) ning masinate regulaarne liigutamine. Talvine diisel on aastaringselt saadaval vähemalt rivisõidukitele siis kui Malev seda korraga suurema koguse (aastavaru) ostab ja masinaid ainult tankurmasinast tangib. Masinate regulaarne liigutamine ehk nö jalutamine on vähemalt ühes Malevas juba mõnda aega reegli kujul sisse viidud. Kõik rivisõidukid peavad sõitma igas kuus minimaalselt 20 km maanteel.\nAutor: Väino [ 08 Aug, 2019 13:54 ]\nPakun välja, et seisuplatsidel olevad autod ongi talvisega tangitud - suvel kasutamist see ei takista, aga vastupidine on komplitseeritud.\nAutor: mongol [ 11 Aug, 2019 0:25 ]\nMasinate regulaarne liigutamine ehk nö jalutamine on vähemalt ühes Malevas juba mõnda aega reegli kujul sisse viidud. Kõik rivisõidukid peavad sõitma igas kuus minimaalselt 20 km maanteel.\nTehtav Põlva-suurustes "minimalevates", tõsi. Suuremates ei ole kuidagi võimalik, sest vabatahtlikul on ta vaba tahe ja seni pole peale paari erandi (no ütleme robustselt 5 meest 5000-st) valmis taolist jalutamist tegema. Transpordiohvitseril puudub ka käepikendus või -pikendused, kel oleks mahti sellist asja masinate putitamise kõrvalt teha. Aa, õige, kompaniiveeblid vedelevad suurt niisama, ehk saab neid rakendada..\nMõte on hea, aga teostamatu mõnes kohas nii mõnelgi põhjusel.\nAutor: ints999 [ 11 Aug, 2019 17:31 ]\nTehtud täiesti edukalt Tartus, mis ei ole mitte üldse minimalev. Rühmavanemad peavad oma tööd tegema ja teevad ka täiesti edukalt.\nAutor: nimetu [ 06 Sept, 2019 17:12 ]\nHelme tahab nüüd kaitseväele tehtud erandit tagasi kerida.\nhttps://majandus24.postimees.ee/6771877 ... ndist-ilma\nNo mida kuradit!\nAutor: Kriku [ 06 Sept, 2019 17:18 ]\nMulle tundub artikli põhjal, et see on infomüra ja ta vastustab kogu seda biokütuse värki.\nAutor: maksipoiss [ 06 Sept, 2019 20:03 ]\nIse istub valitsuses, mis just natuke aega tagasi keeras bioklisandi kasutamisele veel vinti juurde. Siis ei saanud vastustada?\nAutor: Kapten Trumm [ 10 Sept, 2019 16:42 ]\nSelle biodiisli vabastusega jääbki KV ainukeseks suureks erandiks. Muud elutähtsa teenuse pakkujad said "ei" argumendiga - me ei saa teha liiga palju erandeid. Näiteks veevarustus, haiglad - tankige seda kihistuvat biodiislit oma avariigeneraatoritesse ja kui pauk käib, siis avastate, et genekas ei käivitu. Või käige seda puupulgaga paagis segamas. Tõsi, vähemalt mõnda aega saab biosolgi vabat kütust osta Alexelast, kes täidab oma biokütuse kohustust biogaasiga.\nAutor: mb [ 25 Okt, 2019 18:36 ]\nNäide kuidas tsiviil tehnikat sõjas kasutada https://www.youtube.com/watch?v=7hZ3fsaWub0\nAutor: sadist [ 09 Jaan, 2020 14:25 ]\nÜks variant, kuidas vastane saaks mobilisatsiooni ajal segadust tekitada:\nhttps://maailm.postimees.ee/6868239/soo ... 1466947187\nAutor: ElrikThunderson [ 14 Jaan, 2020 14:24 ]\nPaljud sõidukiomanikud on kaitseressursside ameti käest saanud koormisteate, milles seisab, et nende sõiduk on vajalik kaitseväele mõne ülesande täitmiseks sõjaolukorras. Sõidukid valis amet välja liiklusregistrist vastavalt kaitseväe vajadustele, samas on sõiduki omanikul õigus määrus vaidlustada.\nKokku peab kaitseressursside amet (KRA) valitsuse korraldusega sundkoormama umbes 3000 sõidukit. Nende hulgas on nii veoautosid, haagiseid, traktoreid, maastureid, ATV-sid kui mootorrattaid.\nhttps://www.err.ee/1023526/kaitsevagi-r ... rasoidukit\nAutor: Kapten Trumm [ 20 Jaan, 2020 12:14 ]\nBiodiislist - praegu on ka Neste ja Olerex asunud biovaba diislit müüma. Nagu kurjad keeled räägivad, liiga palju diislikliente läks Alexelasse ära.\nProbleemiks on eelkõige diiselmootorid, mis seisavad palju ja mida liigutatakse vähe. Eriti puudutab see moodsamaid, common-rail diisleid, kus on pihustusavad väga väikesed. See biovärk rääsub igasugu kitsaskohtadesse ära ja pärast ei võta enam hääli sisse.\n12. leht 12-st Kõik kellaajad on UTC + 2 tundi [ DST ]


RAHA LUGU: Kergesti võltsitavad rahasedelid tekitasid pea kogu sajandi vältel Vene võimudele suurt peavalu! - Eesti Mündifoorum\nRAHA LUGU: Kergesti võltsitavad rahasedelid tekitasid pea kogu sajandi vältel Vene võimudele suurt peavalu!\nPostitus Postitas muhfff » 07 Mai 2017, 14:03\nhttp://forte.delfi.ee/news/ajaloomuuseu ... d=78131862\nSel korral kirjutab Ivar Leimus, kuidas tsaaririik paberraha kasutama oli sunnitud ja mis raskusi see endaga kaasa tõi.\n18. sajandi lõpus – 19. sajandi alguses pidas Vene tsaaririik mitmeid sõdu, mis põhjustasid riigile suuri väljaminekuid. Eelarve puudujääk kaeti paberraha, nn assignaatide ohjeldamatu emissiooniga. Selle tagajärjel langes paberrubla kurss järsult ning metallvahetusraha kadus käibelt. Samal ajal hakati Eesti linnades asutama mitmesuguseid klubisid, kus vähese raha eest pakuti süüa-juua, ajalehti, võimalust kaarte mängida ja muidu aega viita. Müntide puudusel hakati Tallinna klubides kohalike võimude loal alates 1794. aastast väljastama oma rahasedeleid. Need olid papi- või nahatükkidele trükitud madala nimiväärtusega kupüürid, mida tollal kutsuti klubideks. Praegu nimetame neid kodurahadeks.\nTallinna eeskuju järgisid viivitamatult teistegi linnade meelelahutusasutused. Õige varsti nägid ka linnavalitsused võimalust surrogaatraha abil eelarvet kohendada ja said tsaar Aleksander I-lt 1811. aastal selleks loa. Juba järgmisel aastal emiteeris oma nahkrahad Tartu linnakassa, kellele järgnesid Võru, Viljandi, Tallinn, Pärnu ja Kuressaare. Peale nende vajasid käibevahendeid postijaamad ja mitmed käitised, kes samuti andsid oma panuse „klubide“ massi suurenemiseks. Kõrvale ei jäänud mõisadki. Kergesti võltsitavad asendusrahad levisid laialt üle kogu Eesti ja tekitasid võimudele palju peavalu.\nKuid 1825. aastaks oli tsaaririigi rahandus juba sedavõrd kosunud, et minister Cankrin tegi korralduse „klubid“ ringlusest kokku korjata ning hävitada. See protsess võttis siiski aega ja polnud lõplik ega täielik. Pigem vastupidi. Alates 1830. aastatest levisid üle kogu Hiiumaa Ungern-Sternbergidele kuulunud Kärdla kalevivabriku „klubid“, kodurahade väljastamist jätkas Võisiku peeglimanufaktuur. Krimmi sõda põhjustas 1850. aastate lõpus – 1860. aastate alguses uue likviidsuskriisi ja kodurahade laine. Seekord olid nende emitentideks enamasti kohalikud kaupmehed. Ja ehkki kodurahad tuli taas kõrvaldada 1868. aasta lõpuks, jätkus nende väljastamine ja kasutamine mitmesuguste ettevõtete ja asutuste poolt 20. sajandini.\nRe: RAHA LUGU: Kergesti võltsitavad rahasedelid tekitasid pea kogu sajandi vältel Vene võimudele suurt peavalu!\nPostitus Postitas Andvari » 11 Mai 2017, 01:02\nSiit võimalik soetada üks artiklis mainitud rahatäht: http://www.ebay.com/itm/Estonia-Reval-5 ... Sw241YbS22


Uisuseemne külvamise aegu... - "Suusatades ..." - leheküljed kõigile !\nSuusatamise uisutehnika esiletõusu ja teadliku kasutamise algusaeg jääb juba kuskil neljakümne aasta taha. Selle esimesed ilmingud ja seda just võistlusolukorras, hakkavad niisiis tasahilju suusaajaloo hämaramaid soppe täitma. Samas pole suusamaailmas päris täpselt kokkuleppele jõutud, kes just selle uue suusatehnika esimesena kasutusele võttis. Pigem öeldakse, see on ju unustatud vana, aga nii see siiski pole, sest sellisel moel nagu siis – nelikümmend aastat tagasi alustati ning praegu uiseldakse, polnud suusatajad kunagi võistlusrajal liikunud.\nTõesti, räägitakse ehk mõne tuntuma suusamehe pisut olulisemast rollist selles arenguloos. Eelkõige ameeriklasest Bill Kochist ning soomlasest Pauli Siitonenist. Mitmed teised allikad aga kinnitavad, et Siitonen ise õppis hoopis oma kuulsat pooluisku (Euroopas tuntud – Siitonen shritt/step) teiselt soomlaselt – samuti pikamaamehelt Alpo Virtaselt. Kui siia juurde panna veel rootslastest vennad Hassised, siis läheb esmaavastajate rivi lootusetult pikaks ja autoriõiguse vaidlus lõputuks. Tagatipuks tuleb meelde mõnus vestlus Pavel Koltšiniga, mille käigus koukis ta sahtlist paar pilti – aastatest 1956 ja seal võtab ta viimast finišisirget pesuehtsalt uisutades...\nSeega oleks see uisutehnika täpse algpunkti paika panemine juba põhjalikum ning täiendavaid selgitamisi vajav ettevõtmine ning lõpliku tõe huvides jääb see täna siinkohal küll tegemata.\nMeil on plaanitud aga seekordse suusaloo põhiteemaks hoopis midagi muud ja väga konkreetset. Võtame üles ühe seitsmekümnendate lõpu meenutamist vääriva fakti (täpsemalt öeldes küll pildi) ja ajame pikemat uisujuttu selle sündmusega seotud asjaosalistega.\nNii võiks küll öelda, kui seda, pea et nelikümmend aastat tagasi tehtud fotot vaadata. See on tõesti nii hästi tollaseid uisuotsinguid ilmestav hetk, et võiks kindlalt öelda – lausa klassikaline (?) uisutehnika pilt!\n-Suur meister Pauli Siitonen ees ja uisunõkse omandav Uno Leist tema kannul. Foto: Jüri Jõepera\nJõeperade pere fotokaameratega on palju häid pilte tehtud. Kui pojad Assar ja Jarek on nüüd kaasaegse tehnika, aga ka sügava spordihuvi ning hea silma läbi suurepäraseid hetki jäädvustamas – meenutage kas või Pekingi OM-i pilte, siis ega isa Jüri neile kas või sellesama pildiga alla jää! Veelgi enam – see tabatud Vasaloppeti võistlushetk on ka maailma suusatamise arengut kajastavates mitmetes artiklites( näiteks Venemaa suusaportaalis ja Soomeski) ning meenutab ilmekalt praegustele uisklejatele aegu, kust uisutehnika suur läbimurre algas.\nOma maratonitraditsiooniga auväärset teed käiv Vasaloppetki saaks selle foto enda mistahes ajalooannaalidesse talletada, sinna siis veel uisu tulemise tollast elevust kirjeldavaid kommentaaregi juurde lisades.\nEks see oli päris huvitav ja keeruline seis, kui isegi muidu nii kindlat ja vankumatut klassikateed käinud suusamaraton pidi uue sõidumoodusega arvestama hakkama. Üsna n.ö. käigu pealt tuli ka rootslastel uisu suhtes kiire seisukoht võtta ja omad reeglid rahvusvahelistega kokku ajada. Olgu siinkohal lisatud, et nüüd saavad Vasaloppetil oma sõidu nii klassika austajad kui uisutehnika eelistajad, aga põhisõit käib raudselt ja kindlalt ikka selles kreikalais- roomalais tyylis, nagu tavatses klassikatehnikat legendaarne Juha Mieto nimetada.\nMeile pakub aga seesama 1979. aasta märtsi alguspäevil toimunud Vasaloppeti võitluse must-valge pilt omamoodi värvingu. Näeme ju siit ära, kuidas maailma pikamaasuusatamise suurkuju, 50. Vasaloppeti võitja Pauli Siitoneni tuules võtab oma esimesi tõsiseid uisklemistunde üks meie kandi mees. Eesti tollaseid tippmehi ja NL maratonigrupiga Rootsi suusasõidule pääsenud Uno Leist.\nSeda märtsikuist minekut vaadates võib üsna mitmeid uisuloo kulgemise nüansse välja lugeda, aga et nähtavat täiendaks ehe ning vahetult kogetu, sai nii Uno Leisti kui ka pildi teinud Jüri Jõeperaga see unikaalne hetk ette võetud ning kõik juurdekäiv korraks taas tagasi keritud.\nJüri sõnul oli Vasaloppeti vahetu nägemine tõeline elamus. Koos tollase Eesti suusajuhi Anti Levandiga uuriti kogu suure sõidu toimimist, sest Tartu maratoni korralduses oli plaanis muudatusi teha ning malli taheti võtta just sellest samast Vasaloppetist. Aga muidugi lõi rajal nähtu ning eriti uisu kasutamine mehed pahviks. Jüri arvates said saatuslikuks just jäised rajaolud, kus siis uisk appi võetigi. Muidugi oli seekordne suursõit paras segapuder – kes läks uisuga, kes aga pani täiendavalt pidamist ja läks äraproovitud moel – klassikaga. Aga polnud ka mingit määrustepügalat, mis uuendusele keelu pannuks...\nKuigi praeguseks on sellest pea et nelikümmend talve möödas, suudab Uno Leist teha oma tollasest maratonipäevast päris kapitaalse analüüsi.\nTeada oli, et uisutont oli suusatamises ringlemas, aga et seda just siin Dalarna metsade ja mägede vahel nii rohkesti näha saab, ei osanud Unogi uskuda. Pikamaameeste poolt pidi see pauk tulema, sest nende „uue suusatamise“ kohta liikus paras kõmu ringi...\nJa nii läkski! Uisu järele haaramise põhipõhjuseks sai seekord mitte niivõrd suurema sõidukiiruse tagaajamine, kui just kuluma hakkav pidamismääre, mistõttu paljudel juba paarikümne kilomeetri järel suusk ikka üha enam lipsuma kippus. Kujutate ette - kui ilm pakub eelmisel päeval pluss 4 ja sõidupäeva hommikul tuleb 7 külmakraadi, siis on 90 km pikkune jäise põhjaga rada nagu raudtee. Mistahes pidamine raspeldatakse sellistes oludes õige pea olematuks ning siis hakkab üks paras vaevlemine. Mida kõike siis küll ei proovita ning sel korral otsustas üsna suur hulk mehi (Uno Leist nende hulgas) seda uudset asja – uisku - proovida...\nNagu pildiltki näha, siis ega kõik siin tõusureas sama tehnikaga tule – Unost paar sõitjat tagapool suusatab selle aja NL tuntud pikamaamees Ivan Garanin (nr. 221). Tema liigub otse ja klassikasammuga, järelikult suusk veel peab. Eelmise aasta Vasaloppeti võitjana pidi ta küll enam kogemusi omama ja ehk tulnuks ka Uno rohkem Garanini soovitusi kuulatada. Aga ei, Siitoneni vimmas ja kuivetunud kuju kahlas ees, andis küljelt, lausa tõukekelgulikku hoogu ning kiirus aina kasvas. Ja kui Garanin hakkas maha jääma, ei olnud meie mehelgi põhjust tehtud otsusest loobuda. Tuli võimu ja väega eelmineja suusakannas püsida ja seda moekat sammu kaasa teha.\nMis sulle endale siis tundus – uurin Unolt. Kas suutsid siis uskuda, et uisusamm hakkabki niimoodi maailma vallutama? „ Ega siis, 1979. aasta märtsis veel kuigi kindlaid arenguid näha polnud, ainult ehk see, et kiirused sai taolise uisusammuga küll üles ja ka organismi nagu kurnas vähem. Või ainult tundus nii,“ sõnab ta vastu. „Mis aga tõsi, mõtted hakkasid liikuma ja hiljem koduski sai nüüdsest enam uisku sõidetud. Mäletan, et korra varemgi, Šnelli tiikide juures sõidetud pargivõistlusel, tuli üks osa tiigijääl sõita ja seal sai konkurente küll just uisuga üllatatud.“\nNiimoodi siis - raaghaaval - visati uisuotsingute lõkkesse aina hagu juurde ning peagi lõidki kired aina tulisemalt lõõmama. Eks oli sel 1979. aasta sõidulgi oma roll...\nSuusamaailm - uisumadinas!\nSellest Vasaloppeti õppetunnist ei kogunud tarkusi ning innustust mitte ainult Uno Leist, vaid kogu suusamaailmas hakkas käima veelgi suur katsetustelaine.\n-Mõni püüdis uisutehnikas ehk liigagi. Repro H. Kantola raamatust: "Hiihto sydämen asiaksi"\nKuigi Bill Kochi näide uisu kasulikkusest andis märku juba 1976. aastal, siis eriti nähti uisklemise eeliseid 1982. aasta MM-il Holmenkollenis, kus iga tippu soovija lihtsalt pidi seda kasutama. 1984. aasta olümpial Sarajevos käis uisutamine juba täie hooga. Seda küll tasasematel lõikudel ja paremates libisemistingimustes. Kui aga olud raskeks läksid, siis taolise rajaga oli võimatu uuendust kasutada. Nagu kinnitas ka Gunde Svan oma 30 km kolmanda koha puhul - kui muidu kasutan taolise distantsi puhul uisku palju, siis siin sõitsin seda ainult mõnes harvas kohas.\nUute tehnikavariantide laiem kasutuselevõtt sai aga veel pisut viselda, kuni 1984. aasta märtsis panid Ove Aunli ja Thomas Wassberg heal libedal rajal uisusammu sõitmise arenguteele järjekordse märgi maha. Kirunas, 30 km distantsil, pidamiseta suuskade ja võimsate paaristõugetega kahele poole uiseldes veenduvad nad vähemalt ise, et nüüd murtakse sisse uisumaailma järgmisele korrusele.\nSellele järgnevates suvistes mäestikelaagrites üritab juba enamus sealviibivast maailma paremikust senisest enam uisku õppida. Kui NL laskesuusatamiskoondisega treeninud Even Tudeberg Austriast naaseb, on temagi sõnum lihtne – kõik uisutavad..., näib mis talvel saama hakkab...\nAga piisavalt jätkub ka irvhambaid, arvukalt kahtlejaid ning isegi käesolevate ridade autor tegi 1985. aasta artiklites uisutehnika kohta mitmeid kahtlases toonis, kui mitte öelda halvustava hoiakuga märkusi...\nFIS – püsti hädas!\nRiigidki jagunesid oma otsustes väga mitmeti ning eks neid mõjutanud FIS-i ebalevad sõnumid ning enamuses paikades, ka meil Eestis, polnud rajad selliselt ette valmistatud, et seal oleks üleüldse uiselda saanud.\n1985. aasta Seefeldi MM-i eel tegi omapoolse arvamuse isegi FIS-i suusapresident Marc Hodler: „...uisutehnika on murdmaasuusatamise kehal nagu kasvaja. See tuleb sealt eemaldada!“\nJäi ainult lahtiseks - kes ja kuidas selle suusatamise „päästeoperatsiooni“ ette võtab. Ja kui täpsemalt edasi küsida, siis mille või kelle eest tuli suusatamist päästa... Või tuli loota sellele, et lahenduse annavad siingi - looduslik valik ning elu ise. Nii läkski ...\nSeefeldi MM tegi aga uisutehnikas täieliku revolutsiooni. Kes küll selle poolteise nädalaga uisklema ei hakanud. Raamatutesse on kirja saanud Marja-Liisa Kirvesniemi pihtimus, kes kahtles üsna pikalt, aga tegi siis pikema uisutehnikaga treeningu ning läks riskile – jättis pidamismäärde panemata ning uisutas kogu distantsi.\nMäletan isegi seda esimest uisuga mäkke tormava suusataja nägemist seal Seefeldi kirikutagusel nõlval – see polnud keegi muu kui NL kahevõistluse koondise liige Allar Levandi. See oli uskumatu pilt – kuidas ta kergelt ja liuglevalt liikus, nagu oleks taolist „hullust“ juba lapsest saati harrastanud. Aga nagu Allar nüüd kinnitab, käis enne võistlust kõva vaidlus – kas panna pidamist ja minna klassikaga või teha panus uisule. Lõpuks sai uuendus käiku võetud. Aga nagu ta lõpuks märgib, kuulusid Seefeldis „kullad“ just uisuga riskinutele.\nKa president Hodler rahunes MM-i lõpuks – „...eks mul ole selles osas ükskõik. Ja üleüldse on kogu see uuendus murdmaakomitee rida...“\nRida reaks, aga algas hoopis uus vaatus – kuidas kaks tehnikat ära mahutada ja kuidas kontrollida, et klassikas ei uiseldaks jne. jne. Hirme oli takka järgi meenutades igasuguseid. Senine praktika näitab aga seda, et suurematel võistlustel on üsna vähesed suusatajad selles osas patustanud. Uisk ja klassika on end selgelt määratlenud ja vastastikku võistluste skaalat laiendanud ning ala arendanud. Võib vaid jumalat tänada, et ei rakendunud n.ö. keelavate võtete plaan. Nimelt taheti hakata klassikaradasid kraavikujuliste radade põhja tegema või jällegi – raja äärde madalaid piirdeid panema, et siis mitte kuidagi seal uisutada ei saaks. Tõsi, mõned talved märgiti raja äärde uisutamise alad, aga ka see reegel tehti 1985. aasta revolutsiooniga pihuks ja põrmuks.\nUisutehnika jää oli niisiis liikuma lükatud...\nKui mingi tegur sellele tormilisele arengule eriti mõju avaldas, siis uisutehnikale sai määravaks eelduseks heade rajade tekkimine. Miks ma seda nii kaljukindlalt väidan. Ikkagi - nähtud kogemustest.\nSellesama murrangulise 85. aasta märtsis olin üleliidulistel võistlustel, kus uisutehnika oli sel hetkel päevateemaks number üks. Oldi ju selles osas kogu maailmale alla jäädud. Mõni põdes isegi seda, kui kuulis hinnangut, et uisutehnikat ei kasuta ainult... suusatamise arengumaad! Sellele kõigele valas õli tulle veel fakt, et paar päeva tagasi oli uisutehnikast kirjutanud isegi tollane parteileht „Pravda“. Aga see, millest kirjutas NL kõige tähtsam väljaanne, pidi kõikidele lausa malliks olema. Seega anti sealsamas Apatitõs kõigile kuri käsk – homme tahame näha uisutehnikat ja mitte midagi muud. Pilt aga osutus kurvaks – rada oli pehme, lumepudrune ja vaalusid täis ning seekordne uisutamine kujunes parajaks naljanumbriks.\nKui nüüd näed vahel masinaga tõmmatud laudsiledal rajal tavalist harrastajat uisklemas, siis veendud, et heades tingimustes on ta uisus lausa märkamatult algtõed selgeks saanud. Omal ajal üritasime ka Eestis suurte traktoritega ja nende taga olevate plaatidega siledaid uisuradasid teha, aga eks kaasaegsed masinad teevad nüüd selle vajaliku. Just taolistest headest oludest saab areneda laste suusaoskus ja tekkida ka uisutamise mõnu.\nMuidugi uuristas uisutehnika uuenduste kallal omaette valdkond - tipptasand, kust otsimiste ja katsetustega tulid varsti käiku tuntud rootslaste Thomas Wassbergi ja Torgny Mogreni kasutatud uisuvariandid. Viimase, ehk n.ö. uisu lausikuvariant oli täielik pommuudis. Kogu NL koondis, kes siis veel sellise riigi all viimaseid Otepää laagreid tegi, pidas seda rootslaste reklaaminipiks. Siis aga uurisid talviseid sõiduvideoid ja hakkasid kukalt kratsima. Need uuemad sõiduvariandid nõudsid juba väga head tasakaalu ja korralikke jõuomadusi, aga andsid uisu arengule taas uue lükke.\nOlümpiavõitja ja maailmameistri Kristina Šmiguni uisusamm sai klassika kõrval selgeks õpitud ning on igati täiuslik. foto : Reuters/Scanpix\nOmaette etapiks on kujunenud sprindisõidud, kus taas saab määravaks spetsiaalne ettevalmistus ning sellele sobituv liigutuslik baas. Nii et uisk on jätkuvalt arengus, ehkki tormilisemad ajad paistavad hetkel vaibunud olevat...


Eesliide 0312 on Gyumri suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6789364 ja suunakoodi 0312 jaoks tuleb valida number 0312 6789364. Gyumri asub Armeenia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6789364, suunakoodi 0312 (Gyumri) ja Riigi suunakood 00374 jaoks tuleb valida number 00374 312 6789364. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0312.\nKui te ei asu Armeenia ja soovite helistada inimesele Gyumri, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Armeenia Riigi suunakood on +374 (00374), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Gyumri, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +374 312. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6789364, suunakoodi 0312 (Gyumri) ja Riigi suunakood 00374 jaoks tuleb valida number 00374 312 6789364.


Anu Saagim netipoodidest ja kataloogidest asju ei osta | Buduaar\nAnu Saagim netipoodidest ja kataloogidest asju ei osta\n2009. aasta 19. august 14:02\nIlusaid asju hindav bravuurita Anu Saagim ei pea pahaks ka secondhandidest endale rõivaid hankida. Naine on enda sõnul sealt nii mõndagi põnevat leidnud, ainult, et ise ta väga kasutatud riietes tuulata ei armasta. „Mulle ei meeldi kastides tuhnida. Vahel teeb selle töö minu eest ära stilist,” rääkis Anu Buduaarile.\n„Siis, kui riided läbi pestud ja triigitud pole neil häda midagi,” ei näe glamuurne naine põhjust, miks mitte kaltsupoodides shoppata.\nKuigi Saagimi garderoobis ripub nii mitmeidki disainerrõivaid, on sinna sekka sattunud ka lahedaid leide kaltsukatest. „Minu suurepäraseim leid Balti Jaama turult on olnud näiteks vinge hülgekasukas,” on Anu rahul.\nSelle eest igasuguseid netipoode ja kataloogikaupa Saagim ei armasta. „Sealt pole ma midagi ostnud,” tunnistab naine.


Ukraina tippdirigent ja solist esinevad ERSO-ga Estonias toetuskontserdil - Eesti Päevaleht\nUkraina tippdirigent ja solist esinevad ERSO-ga Estonias toetuskontserdil\nReedel, 18. märtsil annab Eesti Riiklik Sümfooniaorkester Estonia kontserdisaalis kontserdi Ukraina ja ukrainlaste toetuseks. Kontserdi salvestab Eesti Rahvusringhääling (ETV, ETV+, ETV2) ning otseülekande teevad Klassikaraadio ja ERSO TV.\nEesti Riiklik Sümfooniaorkester Estonia kontserdisaalis kontserdi Ukraina ja ukrainlaste toetuseks\nERSO juhatuse liikmele Kristjan Hallikule on sõjakeerisest dirigendi Eestisse toomine olnud enneolematu kogemus. "Suhtlesime Natalia Ponomartšukiga aktiivselt terve selle teekonna vältel, kui ta Ukrainast põgenes. Toetuskontsert on ajalooline just selliste esinejate tõttu, kes äsja olukorra õudusega lähedalt kokku on puutunud," sõnas Hallik.\nKontserdil soleerib Ukraina nimekaim pianist Oleksi Botvinov, kes alates 2015. aastast korraldab mainekat klassikalise muusika festivali “Odessa Classics”. Just tema kutsel peaks ka ERSO käesoleva aasta juunis Odessa festivalil esinema.\nTelefoni teel on võimalik annetada alates 16. märtsi varahommikust kuni 20. märtsi hilisõhtuni. Kogu kontserdi piletitulu ning telefoni teel kogutud annetused lähevad organisatsioonile Come Back Alive, mis rahastab Ukraina vabaduse eest võitlejatele kaitsevarustuse soetamist. Kavas on Mozarti, Beethoveni ning Ukraina helilooja Mõkola Lõssenko looming.


Imetamine ja ema dieet - 2021\nImetamine ja ema dieet\nNii et teie peres on õnnelik sündmus, teie laps sündis. Nüüd on ema peamine mure tagada selle täielik areng ja toitumise küsimus muutub siin kõige olulisemaks.\nLõppude lõpuks peaks iga ema mõistma, et toitainetega varustatus lapse kehas sõltub otseselt tema piima kvaliteedist. Milline toitumine sobib imetamiseks ja võimaldab teil anda lapsele kõik vajaliku, proovime leida vastuse meie artiklist.\nKuidas suurendada laktatsiooni\nMõned peamised näpunäited imetavatele emadele\nKõigepealt peate mõistma, et ema toitmine rinnaga toitmise ajal peab olema täielik, et piim avaldaks kasulikku mõju teie lapse kasvule. Ka režiimil on siin oluline roll, seega proovige samal ajal süüa.\nTõenäoliselt pakub teile huvi teada, et lapse toitmiseks ema kehas toodetakse päevas umbes 1 liitrit piima. Vastsündinute rinnaga toitmise täielikuks tagamiseks peate kulutama 40 grammi rasva, 10 grammi valku, 70 grammi laktoosi ja umbes 800 kcal.\nSee energiakulu tuleb kompenseerida sobiva dieediga, mis peaks olema tavapärasest suurem ja sisaldama piisavas koguses vedelikku. Seetõttu peaksid taimeteed, värsked mahlad ja gaseerimata vesi saama imetava ema pidevateks kaaslasteks.\nPüüdke muuta oma menüü mitmekesiseks ja maitsvaks, sest õrn ja sama tüüpi toit tüdineb väga kiiresti ja vähendab teie meeleolu. Dieet peaks sisaldama liha, kala, piimatooteid, samuti teravilja, puu- ja köögivilju.\nImetamise ajal sageli esineva kõhukinnisuse probleemi lahendamiseks on vaja lisada menüüsse toored köögiviljad, ploomid ja kliileivad. Siis ei teki imetamise ajal vastsündinu väljaheitega probleeme.\nNagu näitab praktika, ei taga toit organismi täielikku vitamiinivarustust ja sünnitusjärgsel perioodil on naistel suurem vajadus mõne mineraali ja aine järele.\nSeetõttu tasub imetavatele emadele nõu pidada günekoloogiga ja võtta tavapäraseid multivitamiinikomplekse. Kuid samal ajal peate hoolikalt jälgima puru reaktsiooni ja võimaliku allergia või lööbe ilmnemist kehal.\nImetava ema dieet sisaldab ka palju keelde, kuna on palju toite, mis võivad lapse tervist kahjustada.\nEsiteks soovitab imetamise dieet vältida allergeenide rühmaga seotud toite.\nSamuti ei tohiks imetamine sisaldada mao limaskesta ärritavaid toite:\nRikkad kala- ja lihapuljongid;\nhapukad ja marineeritud köögiviljad ja puuviljad;\nkõrge suhkrusisaldusega toode;\nTooted, mis sisaldavad toiduvärve, stabilisaatoreid ja säilitusaineid.\nSoovitatav on valida piimatooted ilma lisaaineteta või eelistada õuna- või pirnimaitselisi täiteaineid. See väldib teie lapse võimalikke seedeprobleeme. Nagu kõik eksootilised puuviljad, võib see põhjustada löövet või põhjustada kõhuvalu.\nAlkohol rinnaga toitmise ajal on tabu.\nImikule maitsva piima täielikuks pakkumiseks on emal kasulik süüa imetamist stimuleerivaid toite. Apteegitill, aniis ja köömned annavad häid tulemusi.\nVõite ka nõu pidada spetsialistiga ja läbida spetsiaalse joogi homöopaatilise kursuse, mis võimaldab suurendada emapiima tootmise eest vastutava hormooni prolaktiini taset.\nImetamise suurendamiseks võite lapse soovil dieeti pidada ja süstemaatiliselt teha akupressuuri rindade massaaži ja käi sooja duši all.\nTäieliku laktatsiooni tagamiseks peate kinni pidama tervisliku eluviisi põhimõtetest, piisavalt magama ja hea tuju säilitama!\nMääratleme põhireeglid, mida tuleb imetamise ajal järgida /\nSöögikordade sagedus. Parim variant imetavale emale on 5 söögikorda päevas, mis koosneb 3 põhitoidukorrast ja 2 kergest suupistest. See režiim võimaldab teil pakkuda kiiret ainevahetusprotsessi ja võimaldab normaliseerida kaalu pärast sünnitust.\nKui sööte harvemini, väheneb ainevahetus vastavalt, kuid kui suurendate toidu tarbimist, võite rohkem kui kilo juurde võtta. Seetõttu on parem jääda soovitatud keskteele.\nKuidas süüa teha. Küpsetusmeetodite valimisel eelistage aurutamist, küpsetamist ja hautamist. See võimaldab teil maksimeerida toidu toiteväärtust ja säästa liigse rasva tarbimise eest. Seetõttu tasub sel perioodil hoiduda praetud toidust.\nSisestageja tervislikud toidud toidus . Teie menüü peaks sisaldama tatart, kaera, riisi ja täisteraleiba.\nPiimatooted ei tohiks valida rohkem kui 1,5% rasva. Parem on kasutada kodujuustu, keefiri ja jogurteid ilma suhkru ja puuviljadeta.\nÄrge unustage köögi- ja puuvilju , sest need on üks peamisi kiudainete tarnijaid, mis on vajalik soolte sujuvaks toimimiseks. Lisaks sisaldavad need foolhapet, mis aitab panna aluse beebi närvisüsteemi moodustumisele. Seda leidub kaunviljades, mustas leivas ja rooskapsas.\nPöörake erilist tähelepanu teie piirkonnale omastele rohelistele ja köögiviljadele . See võib olla suvikõrvits, kapsas, kõrvits. Salatite kastmiseks kasutage taimeõli, parem on majonees praegu välja jätta. Suppe valmistatakse eelistatult köögiviljadega vees.\nLihatooted. Valige madala rasvasisaldusega liha ja kala, sealhulgas kana ja veiseliha. Kana küpsetamisel eemaldage nahk. Parem on keelduda pooltootedest, vorstidest, vorstidest. Samuti ei tohiks te olla innukas valkude tarbimise suhtes, sest see võib negatiivselt mõjutada maksa ja neerude tööd või põhjustada osteoporoosi arengut.\nPiirake maiustuste tarbimist või hoidke oma tarbimine minimaalsena. Sama lugu on soolaga. Selle tarbimise määr on 5 grammi päevas. Parim on minna üle meresoolale ja keedetud toitudele soola miinimumini.\nLisame vitamiine. C-vitamiini tarbimine tugevdab oluliselt närvisüsteemi ja kiirendab raua imendumist. D-vitamiin mõjutab luu- ja lihaskonna arengut, selle allikad on: munad, kalad ja või. Joodivarusid saate täiendada vetikate ja jodeeritud soolaga. Kapsas, rohelised ja spinat aitavad lihatoodete imendumist. Kaltsiumi leidub juustus, piimatoodetes ja rohelistes köögiviljades.\nPeate seda teadma:\nLiigne tee ja kohvi tarbimine võib põhjustada raua imendumise hilinemist;\nKõrge allergeeniliste omadustega toiduainete (šokolaad, maapähklid, vanill, erepunased marjad) tarbimisel tuleb olla ettevaatlik.\nPetersellile ja köömnetele dieedile lisamine võib parandada rinnapiima maitset, kuid sibula ja küüslaugu kasutamine võib vastupidi muuta selle maitsetuks;\nRiisi- ja pirniroogade ülekaalus võib tekkida kõhukinnisus ning peedi ja ploomide lisamine dieeti lõdvestab nii ema kui ka lapse väljaheiteid;\nKui liialdate kurkide ja hapukapsaga, võite nii emal kui ka vastsündinul põhjustada gaasi tootmist.\nKui järgite vastsündinute rinnaga toitmise soovitatavaid reegleid, pole teil probleemeimetamine ja lapse toitmine.\nPeamine on kõiges mõõtu jälgida ja sagedamini naeratada! Tervist teile ja teie lapsele!\nEelmine postitus Miks peksab kõrvus: millise arsti poole peaksin kaebama?\nJärgmine postitus Kuidas parandada oma isiklikku elu, eriti pärast 30. ja 40. aastat? Psühholoogi nõuanded neile, kes soovivad õnne leida


Leht 18 koguhulgast 19\nIse arvan, et Johnsonil on mingid isiklikud probleemid, miks ta ei saanud eile mänguaega. Miks on see muidu salajane. Kui oleks lihtsalt vigastus, siis ei jäetaks seda klubisiseseks jutuks.\n28 Jaan 2010, 16:32\nDelta, videost vaadates (ETV) oli Morrisoni ebasportlik nii ja naa, kui vaatad reeglitest ebasportliku vea definitsiooni, siis on seal mitu nüanssi, antud juhul arvatavasti oli otsuse kohaks, kas Morri üritas üldse palli mängida või oli eesmärk nn veaga maha võtta ning palli sel hetkel lootust mängida polnud. Kohtunike koolitustel (mitte ainult eestis, vt FIBA materjale) rõhutatakse viimsel ajal, et selliste taktikaliste vigade tegemist tuleb hakata senisest rangemalt ebasportlikuga karistama. Jah, on küll lisatud nn viimase mehe nüanss, kuid antud juhul see kindlasti ei rakendunud ning ei olnud peamine kaalutluskoht. Väga vale see otsus ei olnud, väga õige ka mitte. Lõpuolukorda peaks muidugi vaatama samuti videost vaatama, aga olukorravideot ma kuskil kohanud pole. See jutt, et viimastel sekunditel sellist viga ei võeta, see pole tõsiselt võetav (kamoon, reeglid rakenduvad kogu mänguaja ulatsuses, kui tunnistatakse, et oli viga, siis oli viga!), kui mängijad rohkem reeglitega kursis oleks (ja fännid ka!), oleks vähem selliseid vigu (taltsil ju tegelikult ei olnud vaja üldse Fi kinni hoida, jumal hoidku!). Asi pole sageli isegi mitte ametlikes reeglites, vaid tihti ei olda kursis just nn reeglite soovituslike/kohustuslike interpreteeringutega, mis praktiliselt iga hooaja algul FIBA poolt kaasajastatakse. See käib eriti selliste asjade kohta nagu nn kirjutamata reeglid: ka neid muudetakse!\nAga aitab kohtunikest.\nKeegi siin viitas isetsemisele, kuid just sellised printsipiaalsed ja ülitähtsad mängud sageli nii võidetaksegi, kaugeleulatuvaid järeldusi ma siit ei teeks. Pikemas perspektiivis näen ma igatahes Cramol šansse küll, sest kui juba paari nädalaga suudetakse kaitses mõnigi oluline samm edasi teha, siis pole põhjust uskuda et praegune on as good as it gets. Seega mõne Tartu fänni kibestunud hüüetest ma aru ei saa (a la sellise mänguga pole lootustki). Võidetud on Siaud ja vastu hakatud Zalgirisele, mis tähendab siis, et ei saa? Ja kui sellelt tasemelt suudetakse ikkagi veel paremaks minna, siis ei tasu väga kaotusevalust kiunuda, seda enam, et Rocki probleem on sel aastal olnud, et mängupildis mingeidki positiivseid märke pole.\nMis muidugi ei tähenda, et roosmannane on taevas me kohal. Keskmängija probleemile ma ausalt öeldes lahendust ei näe: raha ei ole, Johnson on pigem lootusetul allakäigutrepil ja Veskist ei saa asja. Masendav. Lisaks, kas individuaalsusele oleks mingil hetkel võtta meeskonnal ka tiimimäng varrukast, kui Akol pole päeva ja F on väsinud? Jällegi, vägar raske öelda, mõned mängud sel hooajal on siiski meeskonnamänguga enda kasuks pööratud (siau kodus nt), kuid ees ongi ju ainult olulised mängud nüüd.\nKokkuvõttes, Rocki siiski võideti tänu viimase enda vigadele, kuid võit on võit. Ja see oli BBLi silmas pidades väga oluline võit.\nMa ei näe muud võimalust kui peab Veski pühapäeval ikkagi korvi alla saatma, sest kui vaadata nüüd Valmiera mõlema pika pikkuseid siis E. Dorbekust sõidetakse lihtsalt üle. Kui eile tegi T. Eicfuss korvi all mis ise tahtis oma 200cm pikkusega, siis mida teevad Valmiera pikad kellel on pikkust 210cm ja 215cm.\nÄra sa seda küll taha ,et Veskiga alustame see tähendaks kohe kaost korvialuses tegevuses,ma arvan ,et me võiksime arendama hakata uusi tsentreid ,kes meil pingipealt peale Veski võtta on ,ehk siis koolitame E. Dorbeku keskmängijaks ümber ja nii purjetame õndsalt BBLi Final Fouri ja Eestikate finaali ,kus tiitleid võidame.\n28 Jaan 2010, 16:42\nEi see eilne mänguaeg oli 101% seotud vigastusega, ta lonkas/hüppas pingile, pandi külmakott ümber jala istus seal ja siis korra vist ikka tahtis proovida, aga jalg oli siiski selle vopsu järel kole õrn.\n28 Jaan 2010, 16:56\nVõtsin orkutist rocki kommuunist:\nSisuliselt polnud ju ühtegi loogilist lahendust ega ilusat mängulist rünnakut Cramol. Kõik oli täpselt nii nagu varem. Neeger tuleb üle,totsutab jupp aega,teeb 2 lolli petet tehes seejuures jooksu,mida ära ei võeta ja uhab peale. Eile joppas,uhas üsna hea protsendiga sisse. Sokk oli ka sama Sokk,aerutas pea ees 3-sekundi alasse,kargas sealt oma traditsioonilise kusagile kukkuma hakkava hüppe ja lasi oma konksu teele. Siis veel muidugi Kalamees, kellele Suslikute arvates koguaeg liiga tehti. Ja järgmiste Kalevi meestena meenuvadki ausaltöeldes Suslov,Suslov ja kolmas mees,kes ilmselt on ka Suslov,aga kasutab varjunime.\nLugege kui haiged need fännid on. Nad ei suuda mitte kunagi leppida sellega, et meeskond kaotab. Nad ju räägivad kommentaariumites, et rock "peaks" euroliigas mängima. Viskab juba vaikselt üle see nende kibestus. Nad lähevad õhku täis, et võidavad kuremaad mingi 60-ga ja siis on euroliiga mehed. Suslikud vilistasid eile mõlemale poole praaki, nii et ei ole siin mingit kohtunike süüdistamist.\nKui oleksid kohtunikud eile puhtalt vilistanud oleks võit veidi kindlam olnud.\nPigem arvan, et see jutt oli kirjutatud emotsioonist aga vb ka mitte\nPeamiselt mängis ikka rock oma võidu maha, mis oleks pidanud ikkagi meile tulema, sest cramo mängis ju ikkagi enamuses ilma õige tsentrita. Rock ise mängis oma lollustega selle võidu maha, ei saa aru miks hoitakse Toddi, Timmu saaks kordades paremini hakkama, eile tegi peapaela poisi ilusti lolliks paar korda. Vb tõesti ei oleks pidanud kohtunikud viimasel sekundil sellist viga vilistama... Aga paska pandi mõlemale poolele, kõige suurem süüdlane oli ikkagi rock ise... Eichfussi, vaat et rocki kõige enesekindlamat meest(võib visata paar ässa aga ei ole hullu), mängitati masendavalt vähe... Ta on kaitses natukene kehvem kui Doronn aga mingit läbikäiguhoovi ma ta kaitses külleei näe! Pigem on ta ründes 50 korda parem kui doronin ning teeb sellega oma kaitse tasa, sest Doronini kolmesed jms lahendused rünnakul olid küll ikka väga imelikud...\nHetkel ütleksin küll, et toddi ja leppiku koht rockis tuleks üle vaadata, Leppik peaks kuskil valgas 1e hooaja enesekindlust koguma ja siis uuesti Rocki tulema. Eichfussile tuleks kordades rohkem mänguaega anda ning miks mitte ka mängitama Kitsingut, muidu jääbki ta lootusandvaks nooreks!\nOeh... Loodame, et järgmine hooaeg tuleb parem ja peaasi, et Scott Morrison rocki jääb, väga hea leid.\n28 Jaan 2010, 17:58\nArvan, et kõik Rocki ja Cramo fännid saavad sellest juba aru, et Timole tuleb anda rohkem mänguaega, pärast seda mängu kui ta üle Johnsoni donkas on mees ikka iga mäng enda kohta hea mängu teinud.\nVisnapuu on sellest mingil määral aru saanud, eile 15 minutit, aga peale 6 järjestikust punkti vahetas järsku pingile ja pani Doronini asemele, kes peale ühe liigutuse, kus ta 3 meie meest laiali pettis, mitte millegiga silma ei paistnud.\n28 Jaan 2010, 18:12\nhea et võit tuli.väga tähtis võit. vahet pole kuidas see tuli, aga peaasi et tuli.\ntartu fännid on igalpool kurtnud, et krt seal lõpus ei olnd viga. ei olnduki ja tavaliselt ei vilistata selliseid asju ära just lõpusekunditel(nbas vähemalt mitte). aga mis oleks juhtunud siis, kui ei olekski viga vilistatud?? siis oleks tulnd vb lisaaeg ja kui siis oleks kalev ära võitnud. kas siis ka oleks samamoodi vingutud?\n28 Jaan 2010, 18:26\nkalev poleks lisaajal välja vedanud.. paljudel olid vea probleemid.. ja viimane mäng rockiga kaotati ka ju lisa ajal\n28 Jaan 2010, 19:29\nPäris hea pilt. Mõlemal mehel on käed identselt üksteise seljal. Taltsi käsi Fisheri seljal ja Fisheri käsi Taltsi seljal. Aga Taltsi viga. 5 sekki enne mängu lõppu, viigiseisul. Kontunikul kindlasti mille üle mõelda.\n28 Jaan 2010, 19:38\nNo ma ei tea kuskohas sa Fisheri kätt näed, aga mina näen, et Taltsi käsi on Fisheri õlal ja takistab selgelt hüppamist.\nSeda pidaski Suslov silmas, kui ütles, et Talts sai keelatud võttega lauas eelise. Kindlasti õige otsus, aga 4 sek. enne lõppu ja viigiseisul ei oleks tohtinud seda muidugi ära võtta.\n28 Jaan 2010, 19:45\nSee millel ring ümber peaks olema Fisheri käsi.\n28 Jaan 2010, 19:57\njuba selle pildi järgi võib öelda, et talts surus fisherit allapoole, et ta hüpata ei saaks\ntäiesti õige vile\nsõimake palju tahate.\n28 Jaan 2010, 20:12\nSelliseid olukordasid on mängus kümneid. Kui selliseid asju ka vilistada, siis oleks poolajaks põhiviisikud juba viie veaga pingil.\nCramol lihtsalt oli meeletult õnne. Sellega tuleb nõustuda. Aga võit on võit.\n28 Jaan 2010, 20:17\nloll vile küll, aga ilmselt tekkisid suslovil süümekad, et ta Joshi ilmselge 2+1 lugemata jättis.\n28 Jaan 2010, 20:21\nMa päris hästi ei saa aru, mismoodi sellel pildil Fisher Taltsi segab. Kinni ta teda ei hoia ju.\nNagu ma juba ütlesin, minu arvates Talts selles olukorras tegi vea aga peavad ikka päris suured munad olema sellel kohtunikul, kes 4 sekki enne lõppu selle ära vilistab.\n28 Jaan 2010, 20:31\nKuidas sa sellest siis aru saad, et Talts vea tegi, aga Fisher tegutsemisest aru ei saa? ..mõlemal mehel on käed üksteise seljal, aga Taltsi omast saad aru, Fisheri omast mitte ...\n28 Jaan 2010, 20:42


Lea Rand: laulukaare all ei ole vahet, kas teed oma igapäevast tööd ministritoolil või tänavale asfalti pannes - 160 mõtet - Laulupidu - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLea Rand: laulukaare all ei ole vahet, kas teed oma igapäevast tööd ministritoolil või tänavale asfalti pannes\n2. juuli 2017, 9:14\nEesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud Elva laulupidu "Pühendus".\nSeoses XII noorte laulu- ja tantsupeoga ning Postimehe 160. sünnipäevaga avaldame Eesti inimeste 160 mõtet laulu- ja tantsupeost.\nEesti inimestele sai esitatud küsimus: «Miks on meil tänapäeval laulu- ja tantsupidu vaja?»\nToila raamatukogu juhataja Lea Rand\nMa arvan, et laulu- ja tantsupeod on meie kultuuri järjepidevuse kandjad. Seal laulukaare all lauldes või tantsuplatsil esivanemate tantsumustreid seades ei ole vahet, kas oled noor või vana, maalt või linnast, kas teed oma igapäevast tööd ministritoolil või tänavale asfalti pannes – seal oleme kõik võrdsed, hingame ühes rütmis ja mõtleme samu mõtteid. Kahju on ainult sellest, et need tunded lähevad vahepeal jälle meelest.\nAga ehk sellepärast ongi vaja eesti rahvas aeg ajalt jälle sinna laulukaare alla või tantsuplatsile kokku saada, et meile meelde tuletada, kes me oleme, kust me tuleme ja kui tähtis on meile see väike maalapp siin Läänemere kaldal.\nOlen ise kaks korda laulupeol käinud ja eriti hästi on meeles 1982. aastal toimunud 5. noorte laulupeo lõpp. Kui peo lõpus olid ühendkoorid juba kolm korda Ernesaksa juhatusel «Mu isamaa on minu arm» laulnud ja ikka ei tahtnud lõpetada ja kuidas miilitsad tulid rahvast laulukaare alt laiali ajama.\nRakke pensionär Elvi Tatrik\nLaulu-tantsupidu on meie kõigi rahvaste pidu. Väärikad vaatavad ja osalevadki veel rõõmuga üritustel. Kuid peo lõpp toob meile pisara silma ja hinges on nutuklomp. Meie naudime kodudes televiisori abil seda rõõmu.\nNopri talu peremees Tiit Niilo\nSelleks, et kiires maailmas otsesuhtlemisvaeguses oleks midagi, mis rahva füüsiliselt külg-külje kõrvale toob.\nJumestuskunstnik Kersti Pettai\nSeda on vaja, et rahvas kokku tuleks. Laulu- ja tantsupidu on selline traditsioon, mis on meiega olnud kogu aeg ja on väga tore, et just noored seda jätkavad.\nKammerkoori SoLeMiJo laulja Kristina Kurm\nKui sa oled ise kunagi laulukaare all seisnud või Kalevi staadionil tantsinud, ei ole võimalik seda sündmust ilma meeleliigutuseta ka teleekraanilt jälgida. Koos laulmine ja tantsimine on nii võimas tunne osalejate jaoks ja see hea emotsioon kandub üle ka publikule. Lisaks hoiab laulu- ja tantsupidude karussell meie koorid ja tantsurühmad elujõulisena, sest alati on ees ootamas suur pidu, mille nimel koos käia ja proove teha. See on väga oluline.\nÕpetaja Mattias Jürgens\nKui suur hulk inimesi näeb vaeva ja töötab ühise eesmärgi nimel, on sellel üüratu jõud. Meie rahvakultuuri ühe alustalana toidab laulu- ja tantsupidu identiteeti, ilma milleta ei oleks võimalik rääkida eesti rahvast kui sellisest. Seda rituaali läbi tehes tugevdame me end ja õigustame end rahvana. Inimene ei ela ainult leivast.\nFotograaf Merilin Sepp\nOma esimesel laulupeol õppisin ma seda, et kui midagi väga tahta, siis on kõik võimalik. Mind oli tabanud koduigatsus ning võtsin nõuks end järgmiseks hommikuks haigeks mõelda. Mõttejõud on tugev asi.\nTantsupidudel õppisin kiirelt ümber reageerima, kui esialgsed joonised tuli nüüd suure muruplatsi mõõtmetele vastavaks saada. Ma õppisin nii enda kui teiste emotsioonidega toime tulema. Samuti õppisin hindama koostegemise rõõmu ja vaeva ning iga mutri olulisust.\nNeed on vaid mõned tükid neist paljudest, mis ma laulu- ja tantsupidudelt endaga kaasa olen saanud ja võtnud. Kuid mis omamoodi siiski vastavad küsitule, et miks meil neid tänapäeval ikka vaja on.\nMesi tare kodumaja perenaine Herling Jürimäe\nMesi tare pererahvana hoiame ja väärtustame Peipsi äärset elu ja eriti vene vanausuliste pärandit, mis on veidi tavatu ettevõtmine eestlastest perele. Nii nagu vene vanausulised on üks Eesti kultuuri osa, on seda ka meie laulu- ja tantsupidu, mida ei peaks üldse küsimärgi alla panemagi, et kas me vajame või miks. Nooremate põlvede au on mäletada ja elus hoida esivanemate kombeid ja pühasid. Need annavad meile väärtused, need teevad meist EESTLASED.\nKodutütarde noorteinstruktor Hiiumaal Jana Kase\nÜheskoos laulmine näitab meie ühtsust. Laulu- ja tantsupeod kinnitavad, et me toetame üksteist ja hoiame kokku.\nRahvatantsu rühma Öieti noored Saaremaalt\nÖieti on taas tantsupeol, kuid enamus meist on siin esimest korda. Esimeste päevadega on pandud tõsiselt proovile meie iseseisvus ning koostöötamise oskus. Proovid on küll äärmiselt rasked ja pikad, kuid väga tore on näha, kuidas tantsud saavad joonistesse ning lõpptulemus on kindlasti vägev.\nSaarlastele omaselt pole me harjunud suurte rahvamassidega ning seda enam on ülimõnus kogeda ühishingamist, mis tekib täiesti kontvõõraste vahel. Tantsupidu on noori liitev sündmus ning see on väga tähtis just tänapäeval, kus nutimaailm võtab võimust ja inimesed suhtlevad aina vähem.


Mis on toores dieet? Omadused, eelised ja puudused\nPaljud inimesed arvavad, et toortoit pärineb kahest sõnast "on" ja "juust".Ja toores toit, vastavalt juustu austajad. Võimalik, et toortoit on juustu väga sarnane, kuid toiduga on veel palju toitu.\nfunktsioonid toores toit\nToores toit toitumine - süsteemi võimsus, toidust, mis täielikult või osaliselt toidu, kuumtöödeldud on välistatud.\nTeisisõnu, toortoit ei söö keedetud, praetud, suitsutatud, küpsetatud ja muud toitu. Kuivatatud tooteid lubatakse, kuid ilma maitseainete ja soolade lisamata. Näideteks on päikesekuivatatud õunad. Võite kasutada ja idandatud teravilja, idanemist, saavutatakse seemnete vee sõtkumisel päevas.\nMis on selles elektrisüsteemis uus? Kui te kaevetate ajalugu, siis pole midagi uut. Enne seda ei hakanud inimesed küpsetamist tegema. Ja enne, kui nad said tulekahju, ei olnud üldse midagi toiduvalmistamist. Kuid nad ei sure ära, vaid panid aluse inimkonnale. Seega võib järeldada, et toortoit on söödav.\nSyryedenie jagatud mitmeks liiki, sõltuvalt kasutamise teatud tüüpi toitu. Kõikjalisa toortoidu toitumine. Toitumine seda tüüpi sisalda toortoit: liha, kala, mereannid, piim, munad - kuid ainult märjas või kuivatatud kujul. Mõnel juhul on piim välistatud ja jääb ainult köögiviljade, toores liha ja kala. Mõned toorainet kasutavad termiliselt töödeldud loomse päritoluga tooteid. Kõik, sest vastasel juhul on oht nakatuda haigustekitajate kehasse.\nTaimetoit toortoidu toitumine. Liha ja kala on toidust täielikult välistatud, kuid lubatud toored munad ja piim on lubatud. Mõnel juhul isegi piimatooted. Vegan toortoidu toitumine. See on kõige tavalisem toortoit. Lubatud on kasutada ainult toores taimetoitu. Täiesti välistatud loomse päritoluga tooted on tegelikult selline taimetoitlus.\nlihasööda toortoidu toortoit. Seda tüüpi nimetatakse ka toorainena või paleoliitilise ajastu toorest toidust. Toitumise aluseks on toores liha ja kala, munad, loomsed rasvad. Kuid köögiviljade ja puuviljade tarbimist vähendatakse miinimumini. Seda tüüpi ei ole eriti toidutootjate jaoks populaarne.\nFructorianism. Selle toorme aluseks on toores viljad. Toidu baas - puuviljad ja marjad. Selle tunnus on köögiviljade puudumine, mis ei ole puuviljad: kartul, porgand, redis, peet. Ka teravilja kasutamine on välistatud.\nToiduse planeerimise meetodis on toortoidu sorte. Segatud toortoit.Ühel toidukorral kasutatakse erinevaid toite. Kvalifitseerige neid rasvade, valkude ja süsivesikute, vitamiinide ja mikroelementide sisalduse suhtes.\nMonotroofne toores toit.Üks toit on lubatud ainult ühe toiduga, ilma kuumtöötlemiseta. Näiteks hommikusöögi ajal sööme apelsini või pähklit, järgmisel söögikorral kasutatakse ainult veel üht toitu. Sellisel juhul võib vaheaeg söögikordade vahel olla pool tundi.\nSelgub, et mõiste "toores toit toitumine" võeti kasutusele inimestele, kes eelistavad toores toit, ei kuumtöödelda. Samal ajal ei pea nad preparaadiga vaeva nägema, sest keedetud ja praetud toidud ei sisaldu toidus. Püüame hinnata kõiki toidu eeliseid ja puudusi.\nplussid ja miinused Plussid\nArvatakse, et toores toit sisaldab palju rohkem vitamiine kui keedetud või praetud toidud, mis me tavaliselt süüa.\nInimesed, kes tarbivad suures koguses värskeid puu-ja köögivilju, on vähem tõenäoliselt südamehaigusi või vähki. Ka toores toit toitumine soovitatav ravi podagra, neeruhaigused, ateroskleroos, nahahaigused ja nii edasi.\ntoorainelistele toiduainetele on suurepärane võimalus kahjulike ainete kogumiseks puhastada. See meetod on samaväärne nälgimisega.\nToored toitained, mis sisaldavad palju kiudaineid, on see parim ravim seedeprobleemide, soolepõletiku, hemorroidide ja kõhukinnisuse vastu.\nToores lihasööjad ei söö suhkrut, nn valge mürk, ja on soola tarbimisel väga piiratud. See omakorda mõjutab kogu organismi robotit. Lisaks ei kuulu toitumise, säilitusainete, värvainete ja kantserogeenide hulka, mis lihtsalt jõuavad valmistoodetesse.\nTeadlased on tõestanud, et keha on toorvalgutoodete imendamisel palju parem kui keedetud.\nToores juurviljade ja puuviljade kasutamine on igemete ja hammaste jaoks väga kasulik kui pehme ja sügav toit. Nad täiustavad igemeid.\nToores toit on suurepärane võimalus loodusega ühineda. Võite loobuda "keemiast", mis jääb plaadile igapäevaselt.\nKui dieet koosneb tooresest toitudest, siis on keha küllastunud palju kiiremini. Ja see aitab vähendada kaalu.\nToores liha( eriti klassikaline) ei söö palju dieeti. Sellest tulenevalt peab jõudude tasakaalu saavutamiseks pingutama. Vastasel juhul ei võta keha olulisi aineid ja vitamiinide rohkuse asemel antakse hulgaliselt haigusi ja alatoitlust. Peale selle tuleb kaaluda, et mõned vitamiinid imenduvad pärast kuumtöötlust ja rasvade manustamist palju paremini. Porgandis sisalduv karoteen võib olla prom.\nEt saada toores toit, peate olema täiesti terve inimene. Kuna sellel on mitmeid vastunäidustusi. Pankreatiidi ja kõhunäärme või sapipõie erinevate haiguste korral ei soovita arst kategooriliselt tooret dieeti, samuti haavandeid, allergiaid ja koliit.\nKahtlemata toormaterjali termiliselt töötlemata kiud loputab inimeselt toksiine ja tera, mis läbib seedetrakti nagu "harja".Ja kõik oleks hästi, kui see väga "harjaga" ei hakkaks söögitoru koorimist ärritama. Ja see on tervisele ohtlik.\nTugev fermentatsioon ja seedehäired, samuti gaaside moodustumine ja kõhulahtisus - on küllaltki küllaltki põhjustatud toores toidu rohkusest.\nSööge toores toitu, meie keha saab vähemalt mürki. Toores teravilja ja kaunvilja leidub üsna ohtlikke mürke. Ja toores roheliste arv, nagu spinat, sorrel, rabarber, põhjustab oksaalhappe liigsust. Ja siis keha enam ei tunne kaltsiumi ja valku. Või see võib kaasa aidata urolitiaasi arengule.\nOn tõestatud, et toitumunade, kala ja liha söömisel on oht saada marutaudi, usside ja muude parasiitide või haiguste nakatumist.\nHappeid, mis on leitud värsketes puuviljades, hävitavad hambaemailid palju kiiremini kui putru.\nLoodus on ilus. Kuid kahjuks on see kõik tõsi ainult siis, kui kasvatate köögivilju ja puuvilju ise. Sest poorsed tooted, "spin" keemia, kui nad suudavad. Enamik tooteid geneetiliselt muundatakse, mis ei ole inimesele kasulikud.\nKui toortoit ei ole teie kutsus, vaid ainult kaalulangus, siis, kui jõuad tavapärasele dieedile, taastatakse kaalu. Lisaks kõigele, alates äkilistest kehakaalu muutustest, saab keha täiendavat stressi.\nTeie otsustada, kas saada toorest toidust või mitte. Ja kui te ikkagi otsustate seda saada, siis soovitame järgida mõnda reeglit:\nKui lülitate tavapärase toitumise toorelt toidule, on see järk-järguline. Esimesel päeval ei pea loobuma kõikidest tavapärasest toidust ja erakordselt toorest toidust. Palju parem, kui esimestel päevadel ei keelata ennast söögikorda vana toidust.\nEsmakordselt peaks see olema, seal on vähem. Toiduse mõõdukus hõlbustab seedimist ja kohandab keha toores toidu tajumisele.\nPidage meeles, et puu ja pähklid imenduvad keha paremini enne lõunat kui pärast.\nSul ei saa külma toitu, mis on äsja külmkapist välja võetud. Toidu temperatuur peab olema toatemperatuuril.\nLastele, noorukitele, rasedatele ja eakatele inimestele - parim on mitte toidutoit saada. Arstid soovitavad seda võimalust kasutada inimestele pärast 30 aastat, kuid mitte varem.\nKõige kasulikum on toores toidu kasutamine mitme päeva kuni 2-3 nädala jooksul. Niisiis, toortoit on suurepärane võimalus keha puhastamiseks. Selline dieet võib olla aluseks toidule pärast puhkust. Kui te olete toortoit paar päeva nädalas, siis see ei tee mitte ainult haiget, vaid aitab hoopis parandada heaolu ja aitab kaasa mitmesuguste räbu kõrvaldamisele organismist.\nOn vajalik tasakaalustatud toitumine, et see toimiks nõuetekohaselt. Kui te arvate, et tooraine toidu positiivsed omadused on rohkem kui negatiivsed, proovige leida kompromissi. Toitumisspetsialistid ütlevad, et toores termiliselt töödeldud toitude suhe toidus peaks olema 1: 1.Famous kaalulangus Vlasov ütles: "Toidud on loendamatute ja väga erinevad, nende hulgas - toortoit."\nUjumine kaalulangus: harjutus, kasu, vastunäidustused\nKõik haigused - närvidest?


Lõimimine on õpilastele mänguline ühislooming. - Loova Tuleviku Kool\n30/11/2020 08/12/2020 admin\nKui räägitakse lõimingust, millest siis tegelikult ikkagi räägitakse?\nSelles postituses toob 3. klassi lõimingunäiteid meie klassiõpetaja Kätlin Kallas.\n1.-3. klassini toimub õppeainete lõiming meie koolis Asustamise meetodil. Asustamine kujutab endast laste poolt kujutletava tsivilisatsiooni – 3. klassis Kassisaare – mängulist loomist ja arendamist.\nAllpool toodud näidetes on lõimitud matemaatikat, inimeseõpetust, eesti keelt ja kunstiõpetust.\nNovembri lõpuks oleme matemaatikas jõudnud teemani “aeg”, inimeseõpetuses “traditsioonid ja kombed”. Õpetajana tean, et õpilastel vajab veel harjutamist joonlaua kasutamine. Joonistamine on loomulik osa õppetööst. Peale ajaühikute teisendamise harjutusi arutleme õpilastega, millised võiksid olla meie enda loodud Kassisaare traditsioonid.\nMida tähistame ja mida peame oluliseks?\nArutleme läbi kõik kalendriaasta kuud ja paneme kirja kõik meie enda traditsioonid. Muidugi mõista on kõige olulisemad õpilaste enda sünnipäevad. Naiste- ja meestepäev muutub näiteks tüdrukute- ja poistepäevaks. Pikemat vaidlust tekitab aprillikuu naljapäev, mis osade õpilaste meelest sobiks näljapäevaks. Lõpuks jõutakse ikka kokkuleppele, et nalja tegemine on lihtsam, kui nälgimine. Nalja tuleks kindlasti rohkem teha, kui üks päev kuus. Seega lisandub aprillikuusse kaks naljapäeva. Kaduneljapäeva tähenduse mõistmine sunnib õpilasi iseseisvalt uurima ja infot otsima.\nKui saadakse aru, et kaduneljapäeval tasub koristada ja asju ära visata, siis pakutakse välja, et Kassisaarel muutuvad kaduneljapäevad üldkoristuspäevadeks. Vaadatakse üle saare üldpuhtus ja vajadusel korraldatakse talgupäev “Teeme ära!”.\nÜlesanne, mis lõimib ja ühendab\nIga õpilane sai enda kujundada ühe kalendrikuu. Klassis on 12 õpilast, iga õpilane vastutas ühe kuu kujundamise ja sisuga täitmise eest.\nTäna ripub Kassisaare kalender klassi seinal ja on igapäevases kasutuses. Jooksvalt märgivad õpilased kalendrisse tähtsaid kuupäevi nagu näiteks lugemiskontrolli ja jõululaada toimumise aeg. Kui tagasiside ringis küsisin, et mida kalendri koostamisest õpiti, siis sain vastuseks “kaduneljapäeval peab koristama”, “aasta, mis jagub neljaga on liigaasta” ja “õppisin paremini enda mõtteid ütlema”.\nMida mina õpetajana õppisin?\nNägin selgelt, et õpilased panustavad rohkem, kui õpitakse ühise eesmärgi nimel ja üks tulem sisaldab nii palju erinevaid õppeteemasid.\nKassisaare õigused ja kohustused\nInimeseõpetuse ja eesti keele tunni raames lõid 3.klassi õpilased Kassisaare seadused. Aluseks võeti Eesti Põhiseadused ja Laste õiguste konventsioon, mis teksti keerukusest hoolimata inspireeris õpilasi looma enda saare õigused ja kohustused. Loomise juures oli oluline meeles pidada, et iga õigusega kaasneb kohustus. Näiteks, kui sul on õigus puid maha võtta, siis on sul kohustus juurde istutada kolm puud.\nIlma lisasuuniseid andmata, loodi uskumatult originiaalseid õiguseid ja kohutusi. Oluliseks peeti iga inimese õigust ja vabadust haridusele, puhtale loodusele. Lisaks privaatsele ruumile, arstiabile, turvalisusele, rahumeelsetele suhetele ja enda stiilile ning isikupärale.\nKui igal inimesel on õigus arstiabile, siis on igal saare elanikul kohustus osata anda esmaabi ja hoolitseda enda tervise eest võimalikult hästi. Saareelanikel on samuti ka kohustus hoida saart puhtana, vastutada oma kodu eest, mitte kasutada vaimset ja füüsilist vägivalda ning mitte kasvatada eksootilisi taimi, mis võivad ohustada kohalikke taimi. Ja mis kõige olulisem- saarel on kohustus kanda riideid sh pesu ja puhtaid sokke.\nMida õpilased tagasisideringis välja tõid? “Kodu on kõige turvalisem paik” ja “kokkulepped aitavad elada lihtsamat elu”.\nMida mina õpetaja õppisin? Usalda ja ära kogu aeg kontrolli! Lapsed on geniaalsed! Samuti on ka lõiming.


9-3 SC diagnostika - Eesti Saabiklubi foorum\n9-3 SC diagnostika\nLiitunud: E Nov 19, 2007 14:23\nK Veebr 05, 2020 0:02\nTere. Kas leidub kedagi Pärnumaal või käib Pärnus kel olemas op-com, tech2 vms ja oleks nõus mu 2006 9-3 SC-le selle külge ühendama. Tahaks põhjalikumat diagnosti teha (püsikiirusehoidja veakoodid, mootori ja abs süsteemi veakoodid). Ostes saati püsikas ei tööta ja hiljuti peale siduri pedaali all olevat lülitit mudides ilmus armatuuri püsika märgutuluke ja sai seda püsika kangi pealt sisse välja lülitada. Mootor kinni, uuesti tööle, et minna proovisõidule testima ning enam püsikas ei aktiveeru, tee mis tahad. Kas lõi ehk mingi veakoodi kuskile, mis ei luba püsikat enam aktiveerida. Omal Delphi diagnost aga sellega ei näe suurt midagi seal. Kui kellegil oleks aega ja tahtmist oma seadmega üle vaadata, oleks väga tänulik!\nN Veebr 06, 2020 8:11\nTihti on viga kas suunakangis, või selle vastasklemmides CIM moodulis.\nN Veebr 06, 2020 12:36\nTäitsa võimalik aga kuidas siis siduripedaali all olevat lülitit näppides püsikas tööle hakkas (kusjuures takistust mõõtes on lüliti korras). Kui täpselt tech2 näitab nt püsikiirusehoidja vigasid, et milles viga?\nN Veebr 06, 2020 21:39\nerxheins kirjutas: ↑\nAdekvaatset infot saad ainult Tallinnast mõnest saabitöökojast, Pärnus oskusteave puudub.\nE Mär 02, 2020 13:12\nOk. Oletame et kui viga suunatulekangis või CIM moodulis sis seal kontakte vms parandada pole midagi võimalik? Et viska minema ja osta (kasutatud) uus.\nT Mär 03, 2020 4:41\nOn võimalik, kui sul on piisavalt tugev närvikava. Need liuglülitid koosnevad lisaks klemmidele mitmetest pisikestest plastvidinatest ja - vedrudest millised kipuvad laiali lendama.\nT Mär 03, 2020 11:22\nSee tuttuus suunatule kang, mis tihtilugu kurjajuureks on, maksab ca 30 eurot, ma küll ei näe mõtet kasutatu ostul või vana lammutamisel. CIM mooduli vea korral on muidugi teised summad....


Kristiina ja Liisi\n2. nov 2009 23:33\nTere, saabusime Tenerifelt ja heameel on tõdeda, et miskipärast on nii, et eriti toredad eestlased elavad väljamaal :) Elu viis meid kokku Eikega (Tenerifele minnes soovitan kõigile temaga ühendust võtta), kes tegi meile suurepärase saaretuuri. Ühes isikus oli meil nii giid,sohver,fotograaf ja suurepärane kaaslane. Saarel nägime ära, ma arvan kõik, mis võimalik ühte päeva mahutada, ja samas kõik selle, ja rohkemgi veel, mis näha oskasime tahta. Niiet Tenerifel soovitan kõigil ühendust võtta , täielik viie-tärni-trip :)ja selline tunne jäi, nagu oleks koos ammuse sõbraga. Aitäh!\n3. nov 2009 14:30\ntundub olevat see sama Eike jah:)\n3. nov 2009 21:52\nEike meil on : eike ät tenerifeinfo.eu ,\nja tenerifeinfo.eu lugege, see tore leht, saab palju infi :)\n3. nov 2009 23:59\nEike kontaktid on siin teemas nähtavad, kuni tema profiil ilmub "Reisipakkumiste" foorumisse ja siis saab seda teemat seal jätkata.\nTahaks siinkohal tänada Eiket supermõnusa saaretuuri eest. Meie pere jäi igatahes väga rahule. Eriti noorim, reisil aastaseks saanud põnn, kes oma rahulolu igal võimalikul juhul häälekalt väljendas ;-)) Loodetavasti ei saanud lugupeetud giidi kuulmine oluliselt kannatada ja ka teised kaasmaalased saavad nautida Eike nauditavaid kirjeldusi saare ajaloo erinevatest aspektidest ;-))\nKes "klassiekskursioonidest" a la "buss hakkab juba minema, mida sa siin veel passid ja pildistad" tüdinud on, sellele 100% parim valik. Aldo perega\nAitähh tripile ja Olavile!\nVarsti saab juba nädal kui oleme tagasi ja nüüd lõpuks saan ka siia ära kirjutada. Me reisisime kolme põlvkonnaga, tütar ja väi olid varem juba Tenerifel käinud, minul oli esimene kord Tenerifel, 2008 olin nädala Gran Canarial. Meil oli kodusõda enne reisi - kas rentida auto või minna kohaliku giidiga saare tuurile. Noored tahtsid autod rentida, mina olin palju lugenud (just siit tripist) saaretuuride kohta ja soovisin just niimoodi ikka giidiga seda saart ära avastada.\nMinu sõna sai lõpuks peale ja nüüd on noored ka kõik mulle tänulikud:)) Eike oli Eestis ja meiega sõitis läbi kogu saare tema mees Olavi (siin tripis ta on tenerifeinfo), kes on terve lehekülje ja raamatu Tenerife kohta teinud, seda lehekülge ma olin enne niipalju lugenud, et mul hakkas kõik juba pähegi jääma:))) Ja ma ütlen kõigile, et ilma selle saaretuuri ja Olavi jututa ei teaks me Tenerifest ikka samahästi kui mitte midagi. Võib olla enamus kohti me oleks ise üles leidnud ka, kuigi ega see lihtne poleks olnud, aga seda juttu poleks keegi meile juurde rääkinud, lugemine on üks asi, aga näha kõiki seda ja kuulda juttu juurde on ikka hoopis midagi muud. Ja Olavi huumorimeel on ikka ekstraklass, ma mõtlen et pole elu sees enne niipalju naernud. Vaatan nüüd iga õhtu pilte, mis Olavi meile saatis ja ükspäev ma lähen sinna jälle tagasi! Fakt. (lugege, mis Olavi oma tenerifelehel lõpus kirjutab, ikka täpselt nii läkski - ainult sellest mõtlen, kuidas nüüd tagasi saab.\nTuhat tänu Olavile ja muidugi tripile, et ta üles leidsime!\nja lapsed ka soovivad talle sinna tervist ja jaksu!!!\n23. sept 2010 06:52\n23. sept 2010 22:37\nMeie perega Tenerifele 22 oktoober ja tagasi 5 november, oleme kolmekesi ja üks meist 7 aastane poiss, meil auto juba renditud kaheks nädalaks, kuid oleks ikkagi tore teha ekskursioon inimesega kes midagi räägib ka saarest ja pärast saab omal käel ju veel lemmikumad kohad uuesti läbi sõita, ma muidugi ei tea kuidas Eikel käib see tutvustamine, kas kogub mingi grupi kokku ja siis, või teeb seda kuidagi teistmoodi, aga kui oled temaga ühendust saanud, siis kirjuta ja hea meelega ühineksime äkki.\n28. nov 2010 11:57\nAitäh Olavile ja Eikele\nMa vaatasin siin foorumipostitused üle ja kaalusin pikalt, kas meil omalt poolt on üldse midagi lisada sest Olavit ja Eiket on siin juba mõõdutundetult kiidetud. Ausalt öelda ei olnud meil nende poole plaaniski pöörduda, age meile saadeti teavituseks mõeldud kokkusaamisele millegipärast ainut vene keelt kõnelev tütarlaps, mis iseenesest ei olnudki probleem, aga neiu lihtsalt meile peale toidupoe kättejuhatamist midagi mõistlikku soovitada ei osanud, sest oli plaan saart omal käel avastama minna ja omal käel autoga ringi sõitmisest see neiu nüüd küll suurt midagi ei teadnud. Niisiis otsisime nende “reisipuhveti” üles ja see oli meie reisi esimene õige otsus. Esiteks saime me Olavi käest ainukese mõistliku kaardi, mille järgi ka ringi sõita annab ja teiseks ei säästnud ta ei aega ega vaeva, et meile kolmeks päevaks marsruut koostada. Peab ütlema, et ta pole suurem asi müügimees (või on ta siis väga kaval müügimees:D:D:D) sest nende korraldatud eesti keelsete saaretuuride kohta pidime me ise talt infot välja kiskuma ja kuigi me pole küll absluutselt bussiekskursiooni tüübid, lasime me puhtalt ahnusest ja marsruudist ennast ära ahvatleda. Sõitsime ühe autopäeva asemel nende korraldatud saaretuurile ja see oli meie teine õige otsus, sest nende “Tuhatnelja Tenerife Teedel” annab tõepoolest just tervikliku pildi. Ja tõmbas mõnusalt hamba verele ka, kui Eike näitas, et sinnapoole jääb maailma lõpp, aga sinna me ametliku ekskursiooni käigus sõita ei tohi. Järgmisel hommikul me omaarust kõigepealt sinnapoole muidugi kimasima hakkasimegi, aga kohale jõudsime nibin-nabin õhtuks, sest teel oli niipalju ahvatlusi…:D\nEredaimad elamused saimegi me mõlemast maailma lõpust – üks jääb Maska taha, kus majakas on – Punta Teno ja teine peale loorberimetsi – Taganana. Seal saime me ka korralikku vihma selga, mis sellega kuidagi eriti hästi kokku sobis. Keset päeva läks pimedaks, ähvardavad kaljud, lained mürisevad kuskil all – ehtne maailma lõpp! Autopäevadest jäi meil algselt plaanitud kolmest alles kaks ja teise päeva pühendasime (jälle Olavi soovituse järgi) kohalikele linnakestele, mis peale lennujaama pealinna poole sõites ookeani äärde jäävad. Kui me pimedas Los Americasse tagasi jõudsime, siis oli tunne, nagu oleks tulnud hoopis teiselt saarelt, see tuledemeri ja tuhat hotelli mäeküljel mõjus kuidagi eriliselt – kahe tsivilisatsiooni piiri oleks nagu ületanud. Ma ei oska seda tegelikult kirjeldada. Väga sürr.\nKokkuvõtteks. Kes päevitada ka tahab, minge saaretuurile. Kes tahab Tenerifet näha, võtke auto ja teadke, et ühe päevaga ei jõua te midagi – kaks on absoluutne miinimum, kolm on juba ok. Võis siis kombineerige need, nagu meie tegime. Me nägime palju, aga saime ka aimu, kui palju jäi nägemata. Seega veelkord suur aitäh ja hasta la vista järgmisel või ülejärgmisel aastal, Olavi ja Eike ja vastupidavust teile ja palju edu uue puhveti avamisel – Te olete õigel teel!\nJa terviseid kõigile kliimapagulastele – te olete seal vahvad!\n9. dets 2010 20:04\nFantastilised sõbrad Eike ja Olavi, kes kinkisid meie perele fantastilised päevad Tenerifel\nOlime nädalakese Tenerifel. Vaagisime nii ja naa,mida ja kellega saarel vaadata. Läksime Eikega väikebussiga saaretuurile – nägime palju, kuulsime veelgi rohkem. Saare ajalugu ja põliselanike quanchide saatus liigutas meid väga. Mõtted viisid vägisi Avatari filmi juurde. Uskumatu oli see, et Olavi teatas juba meie saarele saabudes, et esmaspäeval- 29.11. ärge midagi planeerige-torm tuleb. Nii oligi -nägime siis ka troopilise tormi ära-õigemini selle tagajärjed -autokastide viisi ümber kukkunud kaktusi ja puid, purunenud katuseid, lendu läinud aknaid ja reklaamtulpasid.Kuna tänu Olavile planeerisime väljasõidud muudele päevadele, jäime reisi tiheduse ja nähtu mahu ning päikese nautimise mahu suhtega rahule. Kahju, et teised turistidega tegelejad ei teavitanud saabuvast tormist ja paljud samas lennukis olnud ei saanudki esmaspäevase tormi tõttu ringreisidel käia.\nEl Teide vapustas oma suursugususe ja põnevate pinnavormidega. Tenerife väikelinnad aga oma puhtuse ja rahvusliku omapäraga. Playa de los Americas oli kõigile midagi-šoppajatele, päevitajatele jalutajatele.Teisipäeval 30.11. nähtud Loro park oli ka põnev-sinna tuleb kindlasti minna terveks päevaks, nagu käisime-muidu läheb erinevate showde(vaalad, delfiinid, merilõvid ja papagoid) vaatamine liiga tihedaks.Lisaks on ju veel muud pargi elanikud ja taimed vaatamist väärt.\nTänud veelkord Eikele ja Olavile, et meid põnevatele ja põhjalikele ja ka soodsatele reisidele saatsite.Meie ratastooli kasutav pereliige sai ka kõikjale kaasa, sest saarel on neile inimestele väga põhjalikult mõeldud – kõikjale juurdepääs, eelis-istumiskohad, väga armastusväärne suhtumine, ratstooli rendivõimalused, spetsiaalrand.\nRatastooli Pets vanematega.\n4. jaan 2011 13:45\nAga kas keegi on käinud saaretuuril 1-aastase lapsega? Kas laps istub bussis süles? Kuidas laps ja kaasreisijad on vastu pidanud?\n29. jaan 2011 11:56\nSoovitusi Tenerifele sõitjatele. Kui sõidate esmakordselt ja tahate saarest ülevaadet saada, siis on parim võtta saare ülevaatetuur Olavi ja Eike firmalt „Kompass“, vt tenerifeinfo.eu. Võrreldes saaretuuridega, mida pakuvad kohalikud firmad ja paketireiside korraldajad, võib nende reisi kohta öelda – 2,5 in 1. Teiste reisidega peate samade kohtade külastamiseks võtma mitu reisi, kusjuures suure bussiga ei pääsegi kõikidesse kohtadesse. Olavi korraldab mikrobussi reise eesti keeles laupäeviti ja vene keeles esmaspäeviti. Soovitav on broneerida reis interneti teel, sest viimasel ajal on hilised tellijad kohast ilma jäänud. Saaretuuri võiksid teha kõik, kes esimest korda Tenerifele satuvad. Kui lähete reisile vaid päevitamise pärast, vöiks ühe päeva siiski saarega tutvumiseks kasutada – on millest kodus jutustada. Kui kavatsete auto rentida, võiks ülevaatetuuri kaasa teha – saate ideid iseseisvate sõitude jaoks.\nLoro pargile peaks planeerima umbes 7 tundi. Firmad müüvad tänaval ja hotellides praegu reise hinnaga 37–40 eurot, millest 32 on pargi pilet. Hommikul hakkab buss reisijaid korjama eri hotellidest kell 8 – 8.30. Kui on palju objekte, võib see kesta kuni 1,5 tundi. Jõudsime Loro pargi väravasse kell 11. Aega jäi tagasisõiduni 5 tundi, sellega jõudsime kiiresti ringi kapates ära vaadata 4 show´d, akvaariumi, pingvinaariumi, gorillad, tiigrid. Lindude, lillede, ahvide, krokodillide jne juurde ei jõudnud. Oleks tahtnud rahulikult ringi jalutada ja vahepeal süüa ning puhata. Parem sõitke Loro parki autoga või kohaliku transpordiga, saate ise aega planeerida.\n4. veebr 2011 23:32\nAlgul sai mõeldud, kas minna Olavi ja Eikega saaretuurile. Kahekesi saarel seigeldes maksab saaretuur umbes sama palju kui kaks päeva autorenti. Oleme ülirahul, et käisime saaretuuril - ei pidanud oma puhkuse aega kulutama bensiini ja parkimiskohtade otsimise peale ega sõitnud ka sihtkohtadest mööda. Tenerifel on ringteed ja ühesuunaliste teede süsteem eestlase jaoks küllalki keerulised. Ja loomulikult sai pealekauba kuulata huvitavaid lugusid kohalikust elust ja sellest, mida nägime.\nKuna juba saabudes jäin käsipagasist sh rahast ilma, siis tänu Olavile saime ka väga piiratud eelarvega tehtud, nähtud ja maitstud seda, mida Tenerifel huvitavat pakkuda on. Rahul olid nii suured kui väikesed reisisellid. Kompassi ekskursioonipuhvetist sai alati head nõu kõikvõimalikes küsimustes. Suured-suured tänud!!!\nPS! 1-aastane laps istus bussis süles ja pidas hästi vastu.\n28. veebr 2011 06:45\nOlime perega Tenerifel 17.-24. veebruaril.\nMõnus oli! Käisime saaretuuril, Loro pargis ja Siam pargis.\nEsimese asjana otsisime üles Eike ja Olavi kontori. Sinna jõudes leidsime eest mõnusad sõbralikud inimesed. Lahke vastuvõtt, eestikeelne teenindus, head soovitused ja veidi noomida ka.\nVõimalusel võtke nendega eelnevalt ühendust meili teel, sest kuna nad teevad saaretuuri väikese bussiga siis võib juhtuda, et pole vabu kohti. Neile kellel pakub huvi veeta päev merel eesti alusel Wesipruul tehku seda kohe päris kindlasti. Kuna meie ei olnud meiliga eelnevalt ühendust võtnud, siis selle reisi puhul oligi välja müüdud!\nSaaretuuril käisime Eikega. Mõnus väike seltskond, lahe giid ja sai minna sellisesse kohta kuhu suure bussiga ei saa. Näiteks Masca küla. Kuna olime varem käinud ilma lasteta, siis olime nüüd saaretuuril ise teistkordselt, aga nägime palju uusi kohti ja ka neid kus olime varem käinud teise külje pealt(väikese bussi eelis).\n11. märts 2011 12:25\nTulime just Tenerifelt ja ei oska muud, kui ühineda üldise kiidulauluga Tenerife Kompassi ning Olavi ja Eike aadressil. Kuigi ma pole just eriti suur kiituste jagaja, pean seda nüüd tegema. Olavi ja Eike kontoris on kindlalt saare parim kohvi ja suhtlemine nendega on lahe ja mõnus. Mis peamine , ka turvaline. Kohalike ja muidu tänaval jõlkuvate tegelastega on ka lahe suhelda, aga kindel on see, et pügada sa saad. Selle proovisime ise järgi. Igal-juhul suured tänud Olavile ja Eikele.