Kuninglik skandaal: kas Kate Middleton on tõesti Botoxi-süstide usku? - Persoon - sõbranna.ee\nBriti kuninglikku perekonda on tabanud uus skandaal. Nimelt levivad jutud, et Cambridge'i hertsoginna Kate Middleton on lasknud endale Botoxit süstida.\nSuurbritannia ilukirurg doktor Munir Somji, kes tegutseb DrMediSpa kliinikus postitas asutuse Instagrami lehele «enne ja pärast» pildid hertsoginna näost, mille juures oli kirjas, et «meie Kate armastab kasutada natukene Botoxit».\nIlukirurg juhib fotodel tähelepanu hertsoginna otsmikule, kus vasakpoolsel pildil on näha kerged joonekesed, mida parempoolsel pildil pole, vahendab Cosmopolitan.\nKensingtoni Palee eitab hertsoginna ilusüste kategooriliselt, lisades, et kuningliku perekonna liikmed ei tee kunagi reklaami.\nDrMediSpa kliinik ei kinnita, et Kate Middleton nende patsient on, sest tegemist on konfidentsiaalse infoga. Miks ilukirurg siis hertsoginna pildid sotsiaalmeediasse postitas? Doktori enda sõnul oli tegemist hea võrdluspildiga, kust on näha, kuidas väikestes kogustes Botoxi-süstid aitavad vananemise vastu võidelda.


Vald otsib aasta algusest tulutult töötajat\nSaaremaa vallavalitsus tunnistas konkursi avalike suhete peaspetsialisti ametikohale juba teist korda luhtunuks. Kõrgharidusega, vähemalt kaheaastase töövaldkonnale vastava töökogemusega inimest püüab vald edutult leida juba selle aasta algusest.\nEi imesta üldse, et soovijaid pole. Kui ikka töö sisuks on sisuliselt inimestele valetamine, siis sellist kõrgharitud spetsialisti leiab vist vaid piiritagant.\nKüll leiavad varsti, teised ametikohad seal majas ju sama töösisuga ja komplekteeritud.\nkes ussipessa oma jalga tahab tõsta - kõik on äinud ja kuulnud, et selles ussipesas on kõik kohad haisvat valet ja täitmata lubadusi ning sahkermahkerit täis.\npole tööjõudu võtta? no eks tooge ka ukrainast või nigeeriast.


omaetteasjataja: juuni 2010\nKiire ja maitsev suutäis kartuli-kastme kõrvale või mõnusa toorsalatiga nosimiseks.\npool kilo pangasiuse fileed\nSegasin valmis muna-piima-tilli-maitseainesegu.\nRiputasin kalatükkidele meresoola.\nAjasin panni kuumaks, kastsin kalad munasegusse, siis riivsaia, jälle munasegusse ja veelkord riivsaia ning küpsetasin mõlemalt poolt mõnusalt pruuniks.\nPostitaja: omaette kell Pühapäev, juuni 27, 2010 Kommentaare ei ole:\nSeda Maru pirukat olen juba ammu teha plaaninud. Kunagi, kui selle piruka Eesti Naise kööginurgast leidsin, tundus see veider. Et magus pirukas ja siis järsku soolane juust...\nNüüd olen seda pirukat kaks päeva järjest küpsetanud, sest ühest jäi väheks. Väga maitsev viguriga pirukas on.\nMina tegin sellise põhja:\n2,5 spt jahu\nparajalt palju vaarikaid\nKõigepealt keetsin valmis keedukreemi: lasin piima keema, segasin munakollased suhkrute ja jahuga. Valasin törtsu piima segusse ja siis selle munasegu omakorda piimapotti. Kuumutasin segades keemiseni. Segada tuleb pidevalt, sest muidu tuleb kreemi asemel kogum klimpe.\nKeedukreemi jahtumise ajal valmistasin taigna. Küpsetasin 15 min 200 kuumaga.\nValmis põhjale valasin kreemi, kreemile jaotasin ohtralt vaarikaid ja kõige peale ladusin õhukesed juustulaastud. Muidugi võib juustu ka pudistada.\nKüpsetasin 200 kuumaga veel 20 minutit.\nSüüa saab seda hõrgutist jahtunult, sest kreem tahab veidi tarduda.\nKui veel pirukalõigu juurde võtta klaas jahedat roosat veini, siis on see lausa jumalik söömaaeg...\nPostitaja: omaette kell Reede, juuni 25, 2010 Kommentaare ei ole:\nväike purk punaseid konservube\n200 g kõvemat juustu\nTükeldasin juustu, kana, sibula, paprika, poolitasin kirsstomatid, pesin ja kurnasin oad. Segasin kraami kokku, tegin majoneesist, õlist, meresoolast, fariinsuhkrust ja sidrunipiprast kastme. Valasin salatisegule. Kõige viimaks segasin sisse ohtralt maitserohelist.\nSai mõnus salat suveõhtuse grilli kõrvale.\nÜks maitsev supp, mida keedan sellest segust\nKõigepealt keedan poolest kilost sealihakontidest puljongi. Vaiksel tulel nii paar tundi. Korjan kondid välja. Siis lisan kartulikuubikud, keedan pehmeks. Järgmisena läheb potti eelmainitud seenesegu, veidi tomatikastet või köögiviljasegu tomatiga. Lõpuks nokin potti kontidelt saadud liha, praetud viinerid ja suitsuvorsti, maitsestan soola ja küüslaugupipraga. Serveerimisel lisan peterselli, rohelist sibulat ja tilli. Kindlasti oliive.Hapukoort kah.\nSupp nagu päris.\nPostitaja: omaette kell Teisipäev, juuni 22, 2010 Kommentaare ei ole:\nkiire ja lihtne rabarberikook\nSel kevadel olen teinud palju kordi järjest sellist kiiret ja lihtsat rararberikooki:\n2 teeklaasi jahu\nVahustan munad suhkruga, sulatan või, segan jahtunud sulavõi ja hapukoore munasuhkruga, segan sisse küpsetuspulbriga segatud jahu. Panen väiksemale küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile, jagan peale rabarberi ja kui on, siis katan ka mandlilaastudega. Küpsetan 200 kuumaga umbes pool tundi.\nPostitaja: omaette kell Esmaspäev, juuni 21, 2010 Kommentaare ei ole:


Siiri Sisask: ansambel "Jälg" on kokku kasvanud perekond | | Festival Jazzkaar\nSiiri Sisask: ansambel “Jälg” on kokku kasvanud perekond\nJõulujazzi ajal antud intervjuus tunnistab Siiri Sisask, et talle ei meeldi lõpuni äraõpitud asjad, pigem jätab ta osa lahtiseks.\nSiiri Sisaski laulud sünnivad vaikuses ja üksiolemises, tõelisele elule ärkavad nad aga alles läbi esitamise. Mari Hiiemäe vestles lauljatariga 11. detsembril.\nSiiri Sisaskiga õnnestus mul jutule saada vahetult pärast oma ansambliga “Jälg” antud oivalist kontserti KUMU auditooriumis. Ootasin kannatlikult kallistuste- ja tänamisvooru lõppemist. Kuulajad tahtsid kontserdist saadud elamusi Siirile tagasi jagada ning see võttis aega päris pikalt. Tänajate hulgas oli palju muusikuid, kes olid Siiri laulu kuulama tulnud ning ka tavapublikut. Kui kallistused jagatud ja autogrammid antud, rääkisime Siiriga tema loomingust ning sellest, mis paneb selle just niimoodi kõlama nagu see kõlab.\nKuidas sinu looming sünnib?\nLooming on selline asi, et patt on seda päris enda omaks pidada. Selle alguseks on suur katel kusagil kõiksuses, kust aeg-ajalt tuleb signaale kas muusikutele või maalikunstnikele või lihtsalt inimestele, kes vähegi tundlikud on.\n“Jälje” lauludes olen mina põhiosas olnud nii teksti kui muusika autor, kuid klaveri peal on mul need olnud poolikud. Laulud pole ka siis veel valmis, kui nad on minu läbi kuju saanud. Kogu protsess käib nii, et mina saan teatud informatsiooni, valan selle mingisse vormi, teen viisi ja sõnad ning toon need siis Kristjanile (Kristjan Randalu mängib “Jäljes” klaverit – MH). Tema annab neisse oma osa. Niimoodi need lood meil kasvavad.\nTegelikult pole need valmis kuju kunagi saanudki, kuigi me oleme mitu aastat juba koos kontserte andnud ja lugusid palju esitanud. Osa esitusest on laval improvisatsioon, selles mõttes sünnivad need laulud iga kord uuesti.\nOsad lauludest, mida esitate, on kirjutatud päris ammu. Kui palju on need laulud aja jooksul muutunud?\nEks nad muutuvad niipalju, nagu mina ise muutun ja kuipalju me muusikutena muutume. Värvi annab laulule ju see, kes seda esitab ja milline ta parajasti ise on. Mingid piirid on meil paika pandud, aga see on kõik väga lahtine. Nüanssides on iga kontsert erinev. Kõik muutub ja kasvab.\nKui ma kirjutan teksti, siis tuleb see minu mõttemaailmast ja minu läbielamustest. Püüan mitte kapselduda ning olla väga avatud ja vaba, et mitte ühte perioodi kinni jääda. Või ühte olemise vormi. Mõni ansambel valib just, et tema lood on just täpselt ühelaadsed, aga meie oleme vabad.\nKui paljut “Jälje” repertuaarist on üldse varem Eestis esitatud?\nEnamikku neist ei ole. “Ma ei maga, ma ei söö” on minuga tulnud siia ansamblisse üle. See sündis 17 aastat tagasi vist juba, sellises vormis nagu ta siis oli. Meil on repertuaaris ka kümne aasta vanuseid laule, me siin täna kõiki ei esitanud. On ka paari aasta vanuseid, mis on uue vormi leidnud.\nVaikus. Meditatsioon. Ma pean olema üksi ja mul peab olema enda jaoks aega, olema teatud seisund. Kulub tunde, tunde ja tunde, enne kui hakkab üldse sealt midagi tulema. Ma pole ju muusikat õppinud ega ka klaverit.\nMina ei ole arranžeerija. Tean omi nõrki kohti. Mina teen luustiku, kuhu liha ja näo kasvatab juurde ansambel. Pärast, kui ma Kristjanile need esitan, siis tema kuuleb seal taga ka ansamblit. Ansamblina oleme me väga kokku kasvanud perekond.\nKas sulle meeldib rohkem loomisprotsess või loodu esitamine?\nKui aus olla, siis mõlemad. Tegelikult ka laval olen ma looja. Ma ei ole kunagi võtnud seda esinemisena. Minu jaoks on oluline sisu, mida ma edasi annan.\nKuulates kontserti ühena publikust jäi mulle mulje, et laulmine tuleb sul väga lihtsalt välja, kui närvis sa tegelikult oled, kui palju sa pingutad?\nMa arvan, et ma ei pinguta. Laulmine ma arvan tuleb mõtlemisest ja mida vabam sa oled oma mõtlemises, seda vabam oled ka hääles ja väljenduslaadis.\nEsinemiseks peab olema valmis. See kodune töö, mis ma teen, harjutan ja hoian häält soojas, see on minu loomulik olek. Ma laulan kodus ja autos ja igal pool. See pole midagi üle mõistuse rasket või pingutavat. Ma otsin uusi värve, uusi nüansse oma häälest. Vanuse ja läbielamistega need nüansid muutuvad. Ma ei ütle, et ma olen vaba, mul on omad spasmid ja probleemid, millega ma maadlen. Aga ma ei karda laval ennast ega oma hinge avada.\nKas laval laulad sa samamoodi kui üksi olles?\nLaval on siiski teistmoodi natuke, sest laval mind mõjutavad teised pillid. Kodus ma olen klaveriga kahekesi, laval saan kas saksofonilt või trummilt teise rütmi või hääle ja ma kasutan seda kohe. See on loominguline protsess laval, mis mulle väga meeldib. Mulle ei meeldi lõpuni äraõpitud asjad, pigem jätan osa lahtiseks.\nKui oluline on sulle tunnustus?\nVäga oluline. Igale inimesele on tunnustus oluline. See on pai minu tiibadele ja mul on hea meel, kui öeldakse, et ma olen midagi teinud hästi.\nKas “Jälge” saab Eestis veel näha?\nKui kutsutakse, siis hea meelega tuleme ja mängime kodupubliku ees. See on minu jaoks väga tähtis, et ma saaksin iga sõna või hingetõmbega sisu edasi anda.\nSaksamaal või mujal, kus me esinenud oleme, on see raske, sest ma tean, et kuigi ma tõlgin, ei jõua kuulaja selle luulelise peensuseni, mis seal lauludes on. Midagi jääb puudu. Ma ise tunnen, et ma tahaks sisu rohkem edasi anda.\nOlen püüdnud Eesti asja välismaal esinedes võimalikult palju elus hoida. Paljusid see huvitab ja paljud on tulnud ka pärast kontserti ütlema, et tahaks eesti keelt õppida, sest see on nii ilus keel laulmiseks. See on suur kompliment, see on pai kuulajalt.


Mida teha talvel Tallinna lähedal? | Sportland Magazine\nMida teha talvel Tallinna lähedal?\nTalv pakub võimalusi aktiivset liikumist nautida mitmel erineval moel. Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses on selleks täiuslikud võimalused.\nOlgu väljas lumi, jää või pisut tuulisem ja lörtsisem talveilm – välja ja loodusesse tasub minna alati. Miks mitte võtta ette näiteks üks mõnus matk rabamaastikul kas jalgsi-, matkasuusa- või räätsamatkana ja lisada sellele põnevust uisutamisega? Just Põhja-Kõrvemaa maastik on sellisteks matkadeks ideaalne, sest seal asuvad koos rabad, sood ja oosid. Kui tavaliselt käiaksegi rabas ainult räätsadega või mööda laudteed, siis jäätunud laugastel uiskudega liikudes saab ligi ka seni avastamata kohtadele, kus võib jäädagi imetlema avanevaid vaateid ning nautima metsikut vaikust, mida ainult talvel looduses leida võib – see on tõeline talvine võlumaailm.\nMatk annab energiat\nKõrvemaal toimuvad matkad kogenud matkajuhi eestvedamisel ning ka varustuse pärast ei pea muretsema – näiteks uisumatkadel kasutatakse matkauiske, mis kinnitatakse suusasaabaste külge ja neid saab Kõrvemaal kohapealt rentida. Kui vaja, siis võib uisutamisel toeks võtta ka suusakepid. Muretseda pole põhjust ka siis, kui jääle on sadanud õhuke lumekiht – matkauisk libiseb hästi ka veidi lumisemates oludes.\nVõid kindel olla, et paaritunniselt matkalt saabud tagasi hoopis värskemalt ja puhanumalt, kui ettegi kujutada oskad. Lisaks emotsioonidele annab üks korralik matk ja uisutamine ka mõnusalt mõõduka füüsilise koormuse. Eriti tore on see, et uisutada saab ka siis, kui lund napib, aga külma on siiski olnud piisavalt, et rabalaukad ja -järved oleksid jäätunud.\nVii kontor loodusesse\nParaku on nii, et valget aega ei ole talvel palju ning enamik meist peab tööpäevad veetma kontoris, see aga jätab loodusesse minekuks vähem aega kui tahaksime. Siin tuleb taas appi Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskus, andes võimaluse ühendada meeldiv kasulikuga ja kolida kogu kontoriga üheks päevaks hoopis linnast välja. Kõrvemaal on just selleks välja mõeldud pakett, mis kannab nime Suusapopp. See on hea võimalus pidada Kõrvemaa keskuses koosolekut, seminari või koolitusi ning kui töö tehtud, siis saab koos kollektiiviga ette võtta meelepärase aktiivse liikumise looduses – näiteks minna suusatama, matkama või discgolfi mängima. Kohapeal pakutakse ka maitsvaid roogi ning peale füüsilist pingutust on võimalus saunalaval lõõgastuda.\nNädalavahetusel võiks aga Kõrvemaale sõita kindlasti kogu perega, sest laupäeviti toimuvad kohalikus suusakoolis kogenud treenerite juhendamisel trennid nii lastele kui täiskasvanutele ja pühapäeviti korraldatakse perematku. Kui lund jätkub, siis on avatud kelgumägi ja suusarajad, söögimajas saab kõhu mõnusalt täis ning peale väljas rahmeldamist saavad lapsed edasi mängida mängutoas ja vaadata multikaid.\nVaata kõikide võimaluste kohta lähemalt:\nNTC – sinu parim treener!


Nurme ja Mukunga Raplas võidukad - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nNurme ja Mukunga Raplas võidukad\n5. juuni 2016, 21:06\nTiidrek Nurme (nr. 1001).\nRapla Selveri neljanda Suurjooksu parimad olid Ibrahim Mukunga ja Tiidrek Nurme.\nSelver Linnajooksude sarja kuuluval IV Rapla Selveri Suurjooksul püstitati tänavu osalejate rekord, kui finišijoone ületas 1189 jooksjat. Kümne kilomeetrisel distantsil osales eelmise aasta võitja Ibrahim Wachira Mukunga, kes ka sellel aastal võidutses ajaga 30.25. Teise koha omaniku Argo Jõesoo aeg täna 31.34, kolmas koht kuulus Jaanus Kallastele. Naiste kolm esimest kümne kilomeetri distantsil olid Kaisa Kukk võiduajaga 35.25 ning Mari Boikov ja Grete Tõnne.\n5 km distantsil olid Raplas kiireimad Tiidrek Nurme, kes võiduajaga 14.39 edestas vaid kahe sekundiga Keio Kitse. Naistest oli parim Birgit Pihelgas täpselt 19 minutiga. Kokku oli lõpetajaid kahe distantsi peale 1189, mis on eelmise aastaga võrreldes 250 võrra rohkem. Lisaks läbis koos Pipi ning Selveri Tibuga lastejooksu ligi 400 last.\nIlmaolud Raplas olid jooksmiseks igati head, sobiv temperatuur ja päikesepaiste, mis vaheldus väikese vihmahooga ning pakkus jooksjatele mõnusat jahutust. 5 km raja läbisid ka jooksu patroonid Miss Raplamaa Nele Randpere ja Risto Ütsmüts.


Eesti joogitootja hakkas Terviseameti loal desinfitseerimisvahendeid tootma - ärileht.ee\nFoto: Kollaaž / Punch Drinks\nDesinfitseerimisvahenditega on viimastel nädalatel olnud kehvad lood — kas on nad enamikest apteekidest ja poodidest otsa lõppenud või on hinnad kerkinud ulmelistesse kõrgustesse.\nEt olukorda leevendada, otsustas Eesti joogitootja Punch desinfitseerimisvahendeid tootma hakata.\nPaar päeva tagasi väljastas Terviseamet loa desinfitseerimisvahendi tootmiseks ja esimesed laarid on ka valmis saanud. Punch Sanitizer® nime all müüdav vahend on mõeldud nii naha kui ka pindade desinfitseerimiseks. Toode lubab hävitada tõhusalt bakterid, pärmseened, hallitusseened ja viirused. Toode on värvi- ja lõhnaainevaba ning sobilik nii kutseliseks kui ka koduseks kasutamiseks.\nTellida saab tooteid Punchi e-poest ja ka tarnimine on juba käima lükatud.


5500: International Affair\nARTIKKEL AJAKIRJAS 'SAKSA LAMBAKOER' 2/2013\nPeale Ameerikasse kolimist on Estrellest Yarko\n- tähistanud oma 11. ja 12. sünnipäeva\n- matkanud merepinnast kolme kilomeetri (6880 jala) kõrgusel\n- kohtunud lõgismaoga\n- ujunud Vaikses ookeanis\n- saanud skunksilt ’täistabamuse’ näkku\n- pidanud suvekuudel vapralt vastu 40-kraadisele kuumusele\nElu Ameerikas koos Eestis Rootsi paaritusest sündinud saksa lambakoeraga\nEsmakordselt kohtasin Yarkot ühel Texases asuval lennuväljal. Tema saabumine kahe tuhande üheteistkümnenda aasta üheteistkümnenda kuu üheteistkümnenda päeva üheteistkümnendal tunnil oli tähenduslik nii mulle kui talle.\nEl Paso lennujaama kaubaterminali boss rullis kõrge laoukse lõginal üles ning minu ees seisis suurim transpordikennel, mis iial maa peal valmistatud. See tundus täitvat terve hiigelsuure laoruumi. Põrandast laeni, seinast teise. Kui ma end taas kokku suutsin võtta, sain aru, et kennel oli siiski väheke väiksem, samas hakkasin ähmaselt eristama puuris oleva koera hiiglaslikku turja ja pead. Selle aja peale oli Yarko Epu ära tundnud ning tõi kuuldavale vaikset, karja taasühinemist tähistavat kiunumist. Yarko oli jõudnud New Mexicosse. Too saabumisõhtu tähistas väga õnnelikku lõppu noile Epu ja tema koera paarile pikale reisipäevale, kolimaks Euroopast Ameerikasse. Mu kihlatu oli viimaks ometi me ühises kodus, mu uus hiigelsuur koer samuti, ning me olime kolmekesi valmis ees ootavatesse seiklustesse astuma.\nMinu koerakogemus/kogenematus lubab Yarkot nimetada üle mõistuse suureks koeraks (big ass dog). Tal on kombeks sind ainiti vahtida, pead pööramata, silmagi pilgutamata. Seetõttu olin meie esimestel koosveedetud päevadel surmkindel, et ta hiilib öösel magamistuppa, murrab mu maha ja sööb ära. No, see viimane on muidugi naljaks öeldud. Olin veendunud üksnes selles, et ta mu maha murrab. Minu surmahirm möödus aga suhteliselt ruttu, peale Yarkoga sõbrunemist. Hakkasin aru saama ta intensiivsest pilgukontaktist ja keskendunud kehahoiakust. Ei läinud palju aega, kuni ta, ise maas külitades, lubas mul üle oma kere astuda, käpaaluseid ja kõrvu katsuda, end seejärel küljelt seljale rullis ja kõhusügamist ootas – ühesõnaga, tegi kõike, mida terve närvikavaga koer teeb ja naudib.\nKaktustest põhjustatud kannatused\nSee osa New Mexicost, kus elame, kannab nime Chihuahua kõrb. Suurem osa nimetatud kõrbest laiub Mehhiko territooriumil, meie kodu USAs on Chihuahua kõrbe põhjaserval, 1370 meetri kõrgusel merepinnast. Korrektne geodeetiline termin ongi ’kõrgel asuv kõrb’ (high desert). Kaktused – neid meil siin jah jagub. Igat sorti ja kuju, imeilusate värviliste õitega. Ning muidugi ogadega. Pikkade ja lühikeste, siledate ja kidaliste, peenikeste ja jämedatega. Viimane kui üks teravad nagu nõelad. Peale selle veel mesquite-põõsad - läikivate, lõikavate, jäikade okastega, vaevata valmis autokumme ja elavat liha läbi torkama.\nYarko esimene käik kõrbesse oli täidetud tema jaoks ennekogematute, kummaliste lõhnade, floora ja faunaga. Lisaks muidugimõista kaktustega. Oma esimest kaktust kohtas ta niimoodi: märkas suurt jänest, asus mööda kõrbe tolle sabas kihutama. Valjude hõigetega saime koera, ime küll, pidama ja tagasi meie poole pöörama. Nii ta sealt tuli, otse läbi suuremat sorti kaktusepõõsa. Ei vähendanud karvavõrdki kiirust, lõigates täiel tambil põõsa keskpaika. Sedajärgi olime sunnitud ta maha väänama ning põhjaliku ülevaatuse tegema. Neid okkaid oli ikka hulganisti, mis ta kasukast tol korral välja tõmbasime. Midagi Yarko tollest kogemusest küll õppis, kuid nüüd vaatame peale iga matka ta käpad ja kõhualuse üle.\nMännikäbimäng ja muud lõbud\nOleme Yarkot viinud Rio Grandesse ujuma ja kaljudele ronima, linna taga asuvatesse mägedesse täiskuumatkadele ja mägede jalamil klaasi või kahe Merlot’ga veedetavatele õhtutele, aga loomaarsti juurde pole me teda siin kordagi viinud. Yarko pole just esimeses nooruses, kuid tänu kõigile noile uutele kohtadele ja lõhnadele ja elukatele on ta peale teisele mandrile kolimist hulga ärksamaks ja tugevamaks muutunud. Kargab teinekord ringi nagu kutsikas! Ning armastab männikäbisid mõrvata. Me mõlemad, nii Yarko kui mina, naudime toda männikäbimängu. See lülitab instinktid tööle ja hoiab heas vormis. Korjan peotäie käbisid (need on siin hulga suuremad kui Eesti omad), teen koerale väikese eelsoojenduse ja hakkan käbisid loopima nii, et need vastu maad põrgates taas õhku kargavad. Yarko annab endast kõik, et iga viimast kui käbi kinni püüda ning kahjutuks teha. Loomulikult, me kõik teame ju, kui ohtlikud võivad männikäbid olla. Ta lausa naudib nende ’surnuks’ puremist.\nValvuri-amet ja varrukatrenn\nYarko elab majaustest nii sees-kui väljaspool. Võtsime ette ja laiendasime tema tarvis taga-aeda, seal saab vabalt ringi joosta, aga ka esiuksest tulijaid-minejaid silmas pidada. Samuti minu ja Epu lemmikkohta verandal – nii teab ta alati, kus ta ’kari’ parasjagu asub. Talveti, külmadel öödel, magab elutoas või minu ’maakaardi-ruumis’. Ma poleks ilmaski uskunud, et koerad geograafia vastu huvi võivad tunda…\nYarko on mind omaks võtnud ja teinekord isegi võistlusmeeleollu lülitunud, pakkudes omal algatusel korrektset kõrvalkäiku. Esimene säärane juhus oli mulle paras shokk, kuniks taipasin, millega tegu. Siiski ei tee ma temaga treeningharjutusi kuigi tihti, kuna mu enda treening sellel alal (koeraspordis) on vähene, et mitte öelda olematu. Samas, alati on muljetavaldav vaadata, kuidas Yarko Epuga koos töötab. Nad on siin väga head jäljetrenni teinud, sellest hoolimata, et Yarko juba mitmed aastad ’pensionil’.\nKorra õnnestus mul Epu tahtel isegi varrukamees olla (Yarko trennivarrukas toimetati samuti siiapoole ookeani, nagu ka kõik ta karikad). Varrukamees, teate ju küll, on see tüüp, kes kannab käes üüratu suur kinnast, mida siis koer omakorda üritab tükkideks rebida. See oli mulle suureks lõbuks ja suureks füüsiliseks koormuseks. Yarko demonstreeris sedagi kaitsesoorituse osa, kus karatakse varrukamehele vaat et näkku, haukudes, lõugu laksutades ja varrukameest poolsurnuks hirmutades.\nKoer on mehe parim sõber\nTeinekord aga on tore ka lihtsalt niisama istuda. Yarko on kindlapeale mehe parim sõber. Tema jaoks pole probleem end minust madalamale seada, sõna otseses mõttes. Pilt on selline: Yarko rahulolevalt mu jalge ees lamamas, minul käes klaasike külma õlut, jalad koera küljele toetatud. Mõnus!\nJah, me Yarkoga veedame koos kenasti aega. Ta teeb igal hommikul kindlaks, kas ma olen ikka olemas – ega ometi pole majast temata lahkunud. Kui end iganädalasse Jaapani võitluskunstide trenni asutan, lööb Yarkol silm särama ja ta on ukse juures hakkamas. Kaasa ma teda paraku võtta ei saa, premeerida aga küll – valmisoleku eest.\nYarko on New Mexico kõrbes terve ja õnnelik – ma pole veel sattunud kuulma, et ta eesti talve taga nutaks. Ega tal selle jaoks vast enam mehisust jätkukski…soojema kliimaga ära hellitatud, nagu ta tänaseks on.\nTõlge: Epp Harmon


Mis aitab liigeste ravi. Mazi retsept liigestest\nKõrvaltoimete tekkimisel tuleks konsulteerida apteekri või arstiga, et leida koos murele lahendus. Sagedamini on haaratud suure varba põhiliiges, harvem ka sõrmeliigesed. Suhkur ja sool.\nKuna tegu on asendamatute rasvhapetega, siis organism neid ise ei sünteesi ja need tuleb kätte saada toidust. Samas näitavad uuringud, et pea 85 protsendil rahvastikust on oomegarasvhapete puudus, seega on soovitatav neid võtta toidulisandina nt kalaõlikapslid. Silmas tuleks pidada, et kõiki oomega-rasvhappeid sisaldavaid lisandeid tuleb võtta koos toiduga, sest siis imenduvad rasvhapped organismis paremini. Teaduslikult seda toimet tõestatud aga pole, ometi on reumatoloogid täheldanud, et selle preparaadi tarvitajatel haigusnähud leevenevad.


Kremli toidud kehakaalu langetamiseks - Kaalulangus Eesmarkide tabel Tasuta prinditav\nZungi depressiooni test\nMuide, füüsilise ja psühholoogilise reaktsioonina mõnele sündmusele tasub kaaluda asjaolu, et depressioon võib olla ajutine. Näiteks on HeraldeeCreatesil septembriks tõeliselt armas idee, lisades selle kuu sügise teema. Seda saate jälgida DASH-minisaidi kaudu, kust saate iganädalasi toiduplaane, südametervislikke retsepte. Käitumuslikku tuge see grupp ei saanud. Bullet Journalil on oma ajakirja jaoks suurepärane jälgimisidee ja saate seda alati oma eesmärkide järgi kohandada.\nMuidugi saate lisada soovitud, kuna kõik sõltub sinust. Kuu Bullet Journal Layout Ideed Planeerimine annab meile teadlikult hulga erinevaid igakuiseid paigutusi, mida proovime ise taastada.\nSaate neid kujundada, värvida ja proovida oma kunstilisi võimeid.\nBullet journaling on väga A-tüüpi mõtlemisega, kuid see ei tähenda, et see ei saaks olla loominguline! Minimalistlik nädala vaade Kui te ei soovi oma bullet-ajakirjas hõivatud kujundust, siis töötab ka minimalistlik lähenemine, eriti lehtedel, kus on rohkem teavet. Puhas, eraldatud, informatiivne.\nSee on kõik, mida vajate! Jälgi oma päevi Armas viis oma päevade jälgimiseks on lisada neist 3 või 4 üksikute kaadrite lehele ja loetleda lihtsalt asjad, mida peate sellel päeval saavutama, isegi kui need täidavad nõudepesumasinat ja teevad õhtusööki. Päeva lõpus tunnete, et olete midagi saavutanud. Washi meeleolu jälgija Üks tõeliselt lahe viis oma enesetunde jälgimiseks on washi teibi abil.\nJah, washi lint! See suurepärane looming, millele kulutaksite poole oma palgast, võib samuti aidata teil oma ajakirjade meeleolusid jälgida. Kui olete süsteemi seadistanud, märkides, millist tüüpi lindid millist meeleolu esindavad, võite lihtsalt jätkata ja lõigata tükid, mida oma igapäevastele kirjetele lisada. Kõik üksikasjad leiate Crafticust. Lilleline levik Meid inspireeris see Forever Good Life'i kaunis lilleseade, et pidime seda esile tõstma!\nKremli toidud kehakaalu langetamiseks\nSee on suurepärane võimalus igakuiste planeerimislehtede jazzide loomiseks ja oma loovuse proovile panekuks. Haara värvilised pliiatsid ja alusta! Kaks päeva, üks leht Bullet Journaling annab meile palju inspiratsiooni ka meie lehtede korrastamise ja paigutuse kohta.\nSiin on mõte, et vananedes peaks ta tegelema lugemise säilitamise ja mõistmisega. Ja ka originaalsete mõtete ja küsimuste arendamine teksti põhjal. Sellepärast näete selles vanuses sõltuvalt koolipiirkonnast 3.\nNäiteks kui soovite ruumi kokku kinnitada, looge lehed, mis sisaldavad kahte päeva mõlemat, nagu näete eespool. Seejärel alustage oma ajavahemike värvikodeerimist! Elueesmärkide lisamine Me armastame neid Boho Berry Miks mitte luua oma igapäevaelu jaoks midagi inspiratsiooni, lisades päevikusse oma elueesmärgid?\nVõite jagada need ka erinevat tüüpi eesmärkideks; pere ja sõbrad, isiklik, töö jne. Bullet journal kogumikud, mida proovida Need ideed saate tõesti Little Fox Coffee'st. Seal on ilus nimekiri kollektsioonidest, mille leiate pärast hüpet. Alates peo planeerimisest kuni jõuluostudeni leiate siit ka palju erinevat inspiratsiooni.\nLahedad paigutusideed Wonderful DIY annab meile 12 kindlat kujunduse ideed, et alustada oma kuulipäeviku reisi.\nKas lugemispäevikut on tõesti vaja? Kas me ei saa lihtsalt usaldada oma lapsi lugema?\nKui soovite luua isikupärastatud, funktsionaalset ja ülimalt ilusat ajakirja, soovite kindlasti üle vaadata ja vaadata kõiki neid suurepäraseid kujundusi ja viipasid. Kogu loendis on puistatud isegi ilusaid päiste ideid.\nSõna otseses mõttes on 50 erinevat punkti, millest piiluda ja millest inspiratsiooni saada. Igakuine ämbrite nimekiri võib olla meie lemmik selles nimekirjas! Üks rida päevas Ükskõik, kas meenutada oma lapsepõlve lemmiklauseid alates nende väiksusest või inspireerivaid killukesi, et ennast turgutada, on see Anca GV leht "üks päev" üks meie lemmikleidudest!\nSelle paigutuse jaoks on nii palju, et me armastame ka kujundust.\nBullet page Ideed naistele, kellel pole aega Rebaste jälitamine aitab naisi nende suurepäraste ideedega kõikjal. Alates kodutööde nimekirjadest kuni iganädalaste eesmärkide loenditeni ja palju muud - see kõik on sees ja aitab emal kõige rohkem välja tulla! Kõik paigutused, mida siin näete, on ka ilusad, siin ei inspireeri mitte ainult juhised. Hoidke semestri tööga kursil, lisades need oma täpipäevikusse.\nMeie kolledži teadlaste jaoks on seal isegi kursuse ja kraadi jälgija. Netflixi hooaja järelejõudmine Teine lemmikidee, mille Internetist uudistades leidsime, oli see Netflixi leht! See on ideaalne viis end Kaalulangus Eesmarkide tabel Tasuta prinditav hoida kõigi vaadatud telesaadetega või nendega, mida soovite vaadata. Sa ei unusta enam kunagi, millisel hooajal sa oled!\nTäname Pinteresti idee eest! Alates värvikoodide näpunäidetest kuni washi lintide ideedeni on palju vaja kontrollida, enne kui hakkate oma ajakirja kaardistama. Pärast selle kontrollimist on lõbus varude ostmine. Aasta sõna Kuigi on tõsi, et enamasti alustavad inimesed uut ajakirja kohe pärast aastavahetust, pole see alati nii. Sellele vaatamata on hea, kui valite selle tee, hea leida sõna, mis aitab teil eelolevatel päevadel ja kuudel inspireerida.\nLeidsime selle väga laheda idee Masha Plansi ajaveebipostitusest, nii et laske käia! Leia hobi ja jälgi seda Kui teil on hobi, siis aitavad need ajakirjade lehed teil jälgida kõiki uusi asju, mida teete, et hoida teid oma kirega seotud. Kui teil pole hobi, on tõenäoliselt viimane aeg valida see, kuna see teeb hingele head. Vaadake, kuidas saate hobide üle silma peal hoida oma Life by Whitney kuulutusajakirja kaudu. Bullet Journal kiire logimise võti Enamasti õpivad paljud inimesed, kes hakkavad kuulikaraamatut pidama, et kuulutuspäevikusse sisestamiseks vajaliku jälgimine võtab palju aega.\nNoh, ajakirjade planeerija päeviku inimesed on sellele probleemile mõelnud ja neil on mõned lahendused, kuidas saaksite kõige vajaliku logimisel paremini hakkama saada.\nKuu jälgija Punktide ajakirja loomisel peate välja selgitama, millised teie eesmärgid on igapäevased, nädala- kuu- või aastased. Seega on igakuise jälgija jaoks suurepärane, kui teil õnnestub luua põhjalik nimekiri, kus saate teada, millised eesmärgid teil õnnestus saavutada.\nBullet Journalil on oma ajakirja jaoks suurepärane jälgimisidee ja saate seda alati oma eesmärkide järgi kohandada. Pöörake planeerija Bullet Journal'i Kuulide ajakirjade võtmisel võib olla hirmutav hakata varusid korjama või põnev, olenevalt teie isikupära.\nKuid kui teil on eelarve, saate vanast planeerijast alati teha täpse ajakirja, kus on vaid mõned lihtsad trikid ja lehed, mida saate alati välja printida. Tutvuge Space and Quiet ideedega. Ajukallutus Peame ütlema, et Kaalulangus Eesmarkide tabel Tasuta prinditav on meil lihtsalt liiga palju asju meeles ja need tarbivad meid ja meie tootlikkust. Seega, kui teil on lihtsalt liiga palju asju meeles, võiksite need välja kirjutada.\nSlimmax Fat Burner Brain Dump'i ala olemasolu oma ajakirjas tundub ideaalne ja Masha plaanid ütlevad teile, kuidas saate seda tõhusalt teha.\nMeeleoluhäired; Spetsiifilised märgid. Tavaliselt kulub depressiooni enesehindamiseks selle skaala abil aega umbes 20—30 minutit. Soovitame teil teha Zunge testi kohandatud versioon, mis võtab teid vaid umbes 15 minutit.\nLoetavad raamatud Kui olete kirglik lugeja, on kõigi loetud raamatute ja plaanitavate raamatute jälgimine kohustuslik. Lisaks saate luua mõned ilusad raamaturiiulid, mis loevad logisid, kujundades oma kirele suurepärase loomingulise Kaalulangus Eesmarkide tabel Tasuta prinditav. Iga kord, kui loete uut raamatut, saate selle lisada oma joonistatud raamatukapi raamatu kaanele ja see on lihtsalt imeline.


Laste eripärad koolis - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › Laste eripärad koolis\nTeema: Laste eripärad koolis\nMu peamine mure on kõigi nende “erilist” suhtumist ja oma võõrandamatuid õigusi nõudvate laste hulga suurenemise juures, et teised lapsed jäävad nende varju. Selline laps paneb su endaga tegelema ja tal on õigus seda nõuda, me kõik teame, et õpetada tuleb individuaalselt lähenedes. Ainult et see on võimatu missioon. Tunnen end alati süüdi kõigi teiste, õnnistatult tavaliste laste ees, kelle jaoks mul aega väheks jääb. Just nagu nemad ei vajakski tähelepanu. Tund on aga 45 minutit – isegi paari-kolme foobiku, egotsentriku ja lihtsalt õnnetu inimese jaoks jääb sellest väheks. Rääkimata kõigist ülejäänutest.\nEkstreemumitega on klaar – tegelebki terve ühiskond ja kooli kõik institutsioonid. Jutt mitte-ekstreemsetest. [/quote]\nVot mina näiteks tunnengi, et minu nö. tavalised lapsed saavad koolis oluliselt vähem tähelepanu, kui igasugused erilised. Mu poeg näiteks, arenguvestluse küsitlust täites, vastas küsimusele-kas tunned, et õpetaja hoolib sinust ja sinu muredest(või midagi sarnast oli)-ei, õpetaja ei pane tähelegi mind. Mind tegi see mõte kurvaks…\nKuule, kolleeg! Ma muidu mõistan sind ja su muret ja olen nõus, et lapse individuaalsusega arvestamine võtab ausalt vanduma ja ropendama, sest teisest torust pasundatakse sama valjult, et kõiki tuleb ikka võrdselt kohelda ja hinnata, eks ole.\nAga. Inimene, miks krt sa neid nelju järgi teha lased???? Sabotöör! Loodan, et sa minu koolis ei tööta. Meil on terve ports selliseid õpse. Riiklikus õppekavas on kirjas, eks, et negatiivseid hindeid 1 ja 2 saab parandada. Kooli õppekavas ka. Ja kui mina siis ütlen õppeaasta alguses, et nii on, samumeie, kus algab põrsakisa. Aaagggaaaa kõõõiiik teeeeiiiiiseeeed laaaaseeeevaaaaaaddd! Kes teised? Vott nüüd tean, kes, sina. Ja veel 4 ka. Siis ei ole vaja vinguda, et järeltöölisi istub kl 6 õhtul klassitäis koolimajas ja õpsidel on tegelik koormus 100 h nädalas. Aga näed, mina ei taha nii, olen kohe kriminaal valmis.\nMis signaali sa saadad neile nii? Päriselus ei saa lõputult asju ümber teha. Lähed punasega üle tee, jääd auto alla ja saad surma, mitte ei roni kõnniteele tagasi, et proovin rohelisega uuesti.\nMina muideks kardan ka vapsikuid. Kui lendab klassi, ma hea meelega oleks esimene kiljudes laua all peidus. Pole ükski aken kinni jäänud sellepärast. Korra lendas mingi elajas sisse ka. Ma olen inka õps, pressisin kõige rahulikuma olekuga poisile, kes akna lähedal istus, läbi hammaste: make it go away! Tüüp muigas, nätsas korra vihikuga ja triibuline peletis oli õues tagasi. Tsirkust tohib mul tunnis vajadusel ainult 1 inimene teha, mina nimelt. Aga pole hullu, vapsikusaisoon saab kohe läbi. Järgmisena ilmneb, et sul seal ka lumehelbe-foobikud.\nOlen ka õpetaja. Sellega on üks probleem, vähemalt meie kooli hindmaisjuhendis on nii: kehtima jääb viimasena saadud hinne. Seega teeb õpilane esimesel korral töö kahele ja siis parandab, viieks näiteks. Seevastu kohe korralikult kolmele või neljale tehtud tööd enam parandada ei saa. Jube ebaõiglane mu meelest!\nNelja parandamisel peab aga arvestama, et ikkagi jääb kehtima viimasena saadud hinne, seega saab nelja ka “allapoole” parandada. Kui see kellegagi korra juhtunud on, siis enam eriti palju parandajaid pole….\nAga. Inimene, miks krt sa neid nelju järgi teha lased???? Sabotöör! Loodan, et sa minu koolis ei tööta.\n😀 Mõistan sind, kolleeg, ja aitäh ausa hinnangu eest.\nKuula nüüd mind: sina ära lase järele teha, sul on seaduslik õigus selleks. Kui mõni teine viitsib jännata ja laseb, siis see ei pea sinu kohta käima. Nii ütledki: need teised käigu või kõrvade peal, minu juures on nii ja mind kaitseb seadus. Ja las kisavad. Iga õpetaja on samuti isiksus ja neil tuleb sellega arvestada. Läbi aegade on õpilased õppinud toime tulema erinevate õpetajanatuuridega, see on samuti osa elust.\nKa mul on asju, kus ma näpuga protokollis järge ajan ja pean iga aasta uuesti läbi tegema uute põrsakisa, et teised kõik lubavat ja mina olen ainuke nõid. Jah, nii on. See on minu individuaalne kiiks, et siin ajan mina näpuga järge, seadus on minu poolel. Kui kõikide teiste juures on teil tore olla, siis ammugi kannatate ära üheainsa minu. Või tahate, et kõik hakkaksid seadust täitma ja nõudma? Võin korraldada! (Parem nad ei taha 🙂 ) Proovi nii öelda.\nÄra tee asju, mis sulle koormust ja närvi juurde toodavad, kui võid seda täiesti seaduslikult mitte teha. Ära lase ennast läbi põletada. Aga ära ka mine närvi, kui mõne teise kolleegi valupunktid on teise koha peal. Me kõik oleme erinevad ja kui tekib vaidlus, siis järgime kõik seadust. Siis võib sul endal tulla mõni asi ümber vaadata oma töös, ja seda sa ju ka ei taha. 🙂 Elagem ise ja, või õigemini aga … laskem ka teistel elada. Seda viimast tuleks hakata rohkem õpetama õigusteadlikele lastele.\nMis hinnete parandamisse puutub, siis see on terve filosoofiline teema, mida teine kolleeg juba mõnest aspektist valgustas. Ebaõiglus on sisse programmeeritud nagunii. Ja “elus ei saa kõike parandada”, aga kool pole elu, see on alles õppimine. Asi pole ju hindes, vaid selles, et ta saaks selgeks. Nii selgeks, et on kohe viis. Miks takistada inimesel saada täiesti selgeks ja võtta temalt stiimul seda saavutada? Üks põhjus on – õpetaja ebainimlik töökoormus ja läbipõlemisoht. Mina aktsepteerin seda. Ära lase ennast ümber sõrme keerata 🙂 Ellu peab jääma.\nJõudu meile kõigile, kes me lapsi tegelikult armastame ja hea meelega iga päev nende juurde läheme. No tegelikult – peaaegu iga päev. Või vähemalt päris sageli 🙂 Varsti on vaheaeg ka jälle. Saab hingata ja laadida.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 13 korda. Täpsemalt 24.09 13:11; 24.09 14:17; 24.09 16:34; 24.09 16:41; 24.09 18:15; 24.09 18:20; 24.09 21:36; 25.09 09:46; 25.09 09:56; 25.09 10:40; 25.09 21:05; 07.10 21:18; 04.11 21:23;\nMina võin öelda, et minu laps ongi see, kes kolme pärast nutab. Kodus peksa ei saa, ei saa ka pahandada. Koolis ei ole hindesuvet. Aga laps on lootusetu perfetsionist. Ainus, mida kodus nõuan, on hoolsus (kodutööd tehtud ja asjad koolis kaasas) ja see, et laps käitus koolis viisakalt. Sellegipoolest suudab ta nutta nii kolme kui nelja peale ja mossitada 5- peale. Koolis meil kolmesid järele vastata ei saa, see on kooli arvates positiivne hinne. Tunnistan, et olen hinde 5 pärast kiitnud ja et kui hinne on alla viie, soovin töid näha, et aru saada, milles asi. Mõnikord on tegemist lohakusveaga või et miski jäi kahe silma vahele. Mõnikord tuleb lihtsalt veel kord teema üle vaadata (kui matemaatikas näiteks miski veel natuke ebaselge).\nMa muidugi pole koolis erinõudmisi esitanud. Olen küll õpetajale selgitanud, et laps lihtsalt väga tundlik ning vtab väga hinge ja et mulle pole oluline hinne, vaid see, et ta tõesti asjast aru saaks.\nNii et asi ei pruugi üldse kodus olla vaid lapse hullust soovist kogu aeg viisi saada.\nKindlasti on olemas hullumeelseid lapsevanemaid, kel on jaburad nõuded. Soovitangi küsida sellegipoolest vanemate käest, kuidas nemad lahendust näeks. Ehk annab ikkagi läbi rääkida.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.09 10:43; 07.11 09:16;\nMina võin öelda, et minu laps ongi see, kes kolme pärast nutab.\nMeil sama lugu. Kogu alg- ja põhikooli aja üritasin talle selgeks teha, et neli on hea hinne ja kolm pole ka midagi hullu, aga viimase puhul peab vaatama, kas midagi on arusaamatuks jäänud. Põhikooli viimastes klassides enam muidugi ei nutnud, aga häiritud oli küll. Nüüd on gümnaasiumis, võtab asju enam-vähem mõistlikult ja kõigis ainetes maksimaalset tulemust taga ei aja, aga neis, mis talle olulised on, tahab siiski kindlasti viisi saada.\nKeskmine laps on põhikoolis ja teda pole hinded kunagi väga huvitanud, õpib siis kui viitsib ja aega saab ja lepib sellega, mis tuleb.\nKolmas läks just kooli ja tema tundub olevat pigem esimese sarnane – paar päeva tagasi hakkas õpetaja koolitööde eest templeid jagama (mis oma olemuselt on ju hinded) ja tähed vihikus läksid kohe nähtavalt sirgemaks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.09 11:24; 07.10 22:44;\nMina hakkasin algklassis kahe peale alati nutma, tulid automaatselt ja nagu kraanist. Õnneks oli kaks minu jaoks väga erandlik olukord. Pahandada ma kodus ei saanud, aga see tundus nii ebaõiglane, sest ma ei jätnud selles eas midagi õppimata ega tegemata tahtlikult.\nVapsiku hirmuga laps tuleb saata vanematega psühholoogi juurde. Foobiate omamine pole ju normaalne seisund või paratamatus nagu puue. Neid on võimalik ravida.\nVanasti avati aknad vahetunnis ja saadeti kõik lapsed klassist välja. Tunni ajal olid aknad suletud. Ma ei tea, kuidas tänapäeval käib. Tegelikult pole see ju normaalne, et kooliklassides puudub ventilatsioon ja lapsed on tunni ajal õhupuuduses ja peast märjad. Talvel ei saa ju nii või teisiti lapsi lahtise akna all hoida.\nÜtlen vahepeale, et neiu foobiatest pole enam midagi järel, nagu ma kogenud pedagoogina arvasingi. Ei peljata enam ei tuuletõmmet ega vapsikuid. Viimased on praegu nagunii juba kadunud, foobia kadus juba pärast esimesi tunde. Tegu oli katsetusega, kas ta võib tunda end selles ruumis selle õpetajaga piisavalt turvaliselt. Ta sai oma tõendi ja nüüd suudab juba lõdvestuda. Iseloom on tal pehmelt öeldes tüütu, aga vähemalt suuremad aktsioonid on nüüd minevik.\nKolme pärast nutjatest. Üks on nö paika pandud. Teisega laabub tasapisi, on räägitud vanematega ja lapse hirmusid ning läbikukkumistunnet on veidi maandatud. Töö jätkub.\nVapsik kindlasti ei ole lennuvõimeline 12 kraadises temperatuuris. Vapsik magab või on surnud praegu, ütleks lapsele.\nSee hinnete teema, kirjutaks lapsevanemale kirja.\nNutust ei teeks välja, puhas manipulatsioon, sina õpetajana ei pea lapsi kaitsma oma bioloogiliste vanemate eest, selleks on teised institutisoonid.\nPäris karm lugemine ausalt öeldes.\nMinu lapsed saavad teisest klassist hindeid, kõik toimib, kahed vastatakse järgi, kui kekas jooksed alla normi, on hindeks 3 ja lähed õhtuti parki jooksma.\nLapsed õpivad ja arenevad, jah, on mõned lapsevanemad, kes keerutavad oma tegemata töö peitmiseks vahtu üles ja käivad nurumas paremaid hindeid oma lastele, kuid neid on vähemus või ma ei tea nendest episoodidest.\nHiljuti rääkis üks 65 aastane kolleeg, et kooliteemal rääkides on kogu aeg 3 probleemi: koolikotid on liiga rasked, õppida on liiga palju ja kool algab liiga vara. Teemad on IGAL aastal, igas põlvkonnas.\nJärelikult ei maksa sellele tähelepanu pöörata, mõtetu soigumise tühi tähi.\nViielised õpivad ja lähevad edasi, kolmelised ka saavad teinekord elus väga hästi hakkama. Ka mõni viieline põrub. See on elu.\nÕpetaja esmane tugi ja profess. Nõuandja on tema tööandja korraldatud. Koolipsühholoog, eripedagoog v sotsiaalpedagoog\nLoodan,et olukorrad lahendatakse koolis ja professionaalselt\nKui probleemid on igal aastal samad, siis see näitab ju, et need ongi tegelikult ka paljude jaoks häirivad ja murettekitavad asjad, mitte tühi-tähi?\n1) Raskete koolikottide probleemiga tuleks minu meelest tegeleda riiklikul tasandil – olgu siis rohkem raha koolidele topeltõpikute jaoks, kõigile kättesaadavad e-õpikud või vähemalt etteantud maksimaalne õpiku kaal kirjastustele. Kool saab organiseerida koolikapid või muu võimaluse asjade hoiustamiseks.\n2) Alati on neid, kelle jaoks on õppida palju, ja neid, kes võiks veel hoopis rohkem õppida. Tähtis on leida mõistlik tasakaal. Õpetajad peaksid muuhulgas tutvustama ka efektiivsemaid õppimistehnikaid (sh erinevaid, et lapsed leiaksid ise enda jaoks selle, mis just tema puhul paremini töötab).\n3) Jah, kell 8 on enamiku jaoks mõttetult vara, eriti algklassides, kus koolipäev juba enne kella 12 läbi saab. Koolid võiksid korraldada küsitlusi ja alustada päeva vastavalt laste ja vanemate enamuse soovile.\nSelle viimase punktiga on nii, et kui korraldataks küsitlus, siis enamus pooldaksid kell 8 alustamist (olen näinud ühes koolis seda). Samas kui kool teeb õpilaste tervisele mõeldes otsuse, et koolipäev algab kell 9 (teises koolis kogemus), on alguses virisejaid palju, aga pärast on tegelikult enamus sellega väga rahul. Probleem on põhiliselt selles, et suuremates klassides nihutab kella 9-ne algus koolipäeva lõpu ka tund aega hilisemaks ja igasugu trennid ja huvikoolid pole sellega arvestanud. Aga kui kõik on lõpuks fakti ees, et kooli alguse ja lõpu kellaajad on sellised nagu nad on, siis leitakse ikkagi lahendused (nt õnnestub trenniaegu muuta) ja keegi ei taha enam tagasi seda kell 8 alustamist.\nMina kutsuks vanemad kooli ümarlauale (need kelle lapsed räägivad vägivallast seoses halbade hinnetega) ja annaks teada, et kui laste karistamine jätkub – teavitad lastekaitset. Võibolla ka see, et lapsed valetavad – aga siis klaarigu ise ära. Pean ebaõigeks, et sellistele manipuleerijatele pannakse paremad hinded, kui neile kes n.ö. kolme vastuvõtavad.\nVapsikute puhul – ei laseks klassis ühel lapsel tunnitööd häirida v.a. kui toob tõendi foobia olemasolu kohta. Siis paluks panna aknale ette võrk, et saaks klassi õhutada. Tuuletõmbuse puhul – paneks lapse uude kohta ja jätaks sinna.\nTöötan ise koolis, olen tavaklassis erivajadusega lapse tugiisik. Klassis on veel raske puudega laps ja ametliku puudediagnoosita ATH (st. diagnoos on, aga puue pole määratud, kuna vanemad ei ole 8 aasta jooksul uskunud, et nende lapsel midagi viga võiks olla). Lisaks laps, kes on lihtsalt “väike valge saatan” ja paganama aktiivne sealjuures. Kogu selle kompoti juures tunnen sügavalt kaasa TEISTELE LASTELE, sest meie, täiskasvanud, saame ikka hakkama. Kuid kaasõpilased kannatavad: tase on nigel tänu “kõik on võrdsed” ja suurele lõimumisele, helgemad pead igavlevad, erivajadusega lapsed jälle maadlevad raskustega. Õpetaja võimleb ees, aga mida sa võimled, kui üks osa seltskonnast on samamoodi väga kindlate teadmistega – “aga emme ütles, et ma olen teistsugune laps!” -, ja pidurdavad üldist hoogu. Kui Repsi plaan kõik TÕK’id ja LÕK’id ka tavaklassidesse lüüa – ikka, et kõik võrdsed oleksid -, siis palju õnne maakoolid! – ei julge mõeldagi, mis tasemel noori me toodame. Maal puudub üldjuhul ju valik ning võimalus kooli vahetada.\nSee teeb tegelikult üsna kurvaks ja teatud määral ka vihaseks: arusaadav, et laps pole oma eripärades süüdi: ka vanemaid süüdistada puudega lapse saamises on ebaõiglane (terviseriskid, ja eriti raseduse ajal las jäävad teiseks teemaks), kuid teha tervest lapsest “eriline”, on minu arvates väär. Jah, vbl on herilasefoobia, õrn tervis, mingi toidutalumatus, sagedased peavalud või väsimus vm., aga seda süvendada ja rõhutada nii, et laps jääbki uskuma – “olengi nii eriline!” -, on karuteene kõigile. Karuteene ka lapsele endale, sest hilisemas elus ei sussuta teda keegi tema imelike (ja lihtsalt sisendatud) “eripärade” tõttu. Kõige rohkem aga kannatavad nö. normaalid. Kas see peaks ikka niipidi olema? Kas varsti on füüsiliselt ja vaimselt terve ning hakkamasaav inimene nagu 200a tagasi tsirkuses töötanud ja raha eest rahvale näidatud habemega naised ja lilliputid?\nAga tead, inimestel ongi väga erinevad tajud. Isiklikult kardan ma väga koeri. Foobia just ei ole, kuid väga ebameeldivad loomad on küll. Suur osa inimestest ei taju minu poolt tajutud objekti, koera, ebameeldivana. Laps võib vabalt karta vapsikut kui sellist. Kas ise seisaksid silmitsi millegagi, mis sind hirmutab? Vaevalt.\nTuuletõmme võibki haigeks teha. Kõigil ei ole raudne tervis. Minul nt on tuttav kes südatalvel hoiab magades akent lahti, samas kui ma ise saan esimesest sügistuulest igal aastal nohu.\nKa vanemad pole kõigil ühesugused. Mõnele tundub koolipoisi kolm täiesti normaalne, teine saab kolme nähes närvivapustuse.\nTunnistan, et olen hinde 5 pärast kiitnud ja et kui hinne on alla viie, soovin töid näha, et aru saada, milles asi. Mõnikord on tegemist lohakusveaga või et miski jäi kahe silma vahele. Mõnikord tuleb lihtsalt veel kord teema üle vaadata (kui matemaatikas näiteks miski veel natuke ebaselge.\nTundlikule lapsele juba sellest piisakski- kui pole hindeks 5, siis tuleb kodus töö ettenäitamine, jutuajamine lohakuse teemal, aruandmine, et millest ikka aru ei saa jne.\nIga 4 puhul hakata analüüsima, et “mis läks valesti?”\nKui su laps on perfektsionist, siis järelikult ta õpib ja on hoolas piisavalt.\nMina olin samasugune perfektsionist, selle vahega, et mu vanemad usaldasid mind õppimise teemal 100%.\nKui sain 4, oli see minu asi ja vastutus. Oli endalgi nõme tunne nelja pärast, aga vähemalt ei pidanud kodus hakkama analüüsima, et “mis läks valesti”. Sain ju isegi tööd vaadates sellest aru, mis valesti läks, juba algklassides.\nKui keskkoolis ühe veerandi esmakordselt kolme sain (peas olud peod ja poisid), siis mu ema hoopis naeris heatahtlikult. Et noh, said ka selle kogemuse.\nPärast seda olid mul edasi ainult viied jälle 🙂\nEhk kui teil on niikuinii arukad ja ülihoolsad lapsed, lõpetage kullipilgul iga hinde ülevaatamine ja üleanalüüsimine.\nKui laps reaalselt vajab tuge õppimisel, palju kodust tööd, sest ei jõua järele teistele, siis on teine asi.\nPraegu tundub, et ta on rahule jäänud. Ja selline asi tuleb kodunt: valvsus iga hinna eest, et keegi ei teeks liiga, kaasa arvatud õpetajad. Pidev kaitsesolek.\nMuide, minu lapse õpetaja on Sinule täielik vastand: niikui midagi lapsega toimub, nii silmapilkselt riputab see õpetaja ilma süvenemata asja suure kella külge, “teatab kuhu vaja”, viib juhtumi isegi koolimajast välja – ainukene asi, mida see supertore õpetaja teha ei oska, on lapsevanemaga ühendust võtmine. Taban end tihti mõttelt, et miks on see pedagoog sedasi pidevas kaitsesolekus ja tegelikult teeb ta ju oma ülemõtlemisega (et kõik õpilased on kurjad ja vanemad rumalad jne) endale palju halba. Ideaalsel juhul võiks õpetaja suuta igasugu piiride katsetajad paika panna ja vapsikukartjate vanematega rahulikult asjad läbi arutada, ning samas säilitada oma heatahtlikkuse laste suhtes ning võtta lapsevanemaid kui oma partnereid, mitte kui oma rumalaid vaenlasi. Tegelikul võidaksid sellest ju kõik.\nIdeaalsel juhul võiks õpetaja suuta igasugu piiride katsetajad paika panna ja vapsikukartjate vanematega rahulikult asjad läbi arutada,\nSaime hakkama ilma vanemateta. Oli nii, nagu mu kogenud silm kohe algul oletas: katsetas, kas ta võib ennast klassis ikka turvaliselt tunda ja kas teda ikka kaitstakse ohtude eest, kui vaja. Nüüd on juba ammu lõdvaks lasknud, miski teda eriti ei morjenda, õppetöö samuti mitte.\nNutvate kodukartjatega on samuti asjad klaarid. Või peaaegu klaarid.\nMeie laste koolis on “suured ja väiksed kahed”.\nLaps ei saanud ühest teemast õpetaja jaoks ilmselt päris hästi aru ja ta sai nn. väikse kahe. Tegemist oli luuletusega. Lapsel oli tehtud teemasse, justkui juhendi järgi (aitasime mehega:)) ja kõigele vaatamata ta sai kahe. Ta oli ikka päris õnnetu. Soovitasin tal see asi uuesti teha ja minna järgi vastama, teisisõnu tahtsime, et laps saaks asja selgeks. Hinne hindeks, see polegi oluline minu jaoks, aga laps oli kurb. Õpetaja juurde minnes aga selgus, et see on “väike kaks” ja seda järgi teha ei saa. No jah. Eks ta ole.\nTundub, et eesmärgiks on hinne, mitte lapse teadmised ja vat see teeb mind vanemana hirmkurvaks. Lapsel oli ju töö tehtud ja ilmselt ei sobinud see õpetaja isikliku maitsega. Tegemist 4. kl lapsega.\nKlassis nutavad normintellektiga lapsed, umbes 50% lastest. Nutavad kõige pärast. Mõni laps saab tõepoolest tänu sellele soodustatud tingimused ja mittenutvad lapsed puksitakse siis oma kohalt minema. Näiteks, nuttis üks laps ja seepärast muudeti koolivälise ürituse plaani ja meie laps jäi üldse oma varem kokkulepitud kohast ilma ja selle sai nutulaps. Mitu päeva hiljem, sest kui kohti jagati, siis tema ei tahtnud veel, aga siis järsku tahtis…nutt igati abiks.\nKodus räägivad nad sellest ilma nututa, aga solvumine on hinges. Õpetaja on selleks hetkeks nutva lapsega lahenduse leidnud, aga teine, mittenuttev laps, saab haiget.\nNutetakse sellepärast kui keegi teine jõuab tunnis kiiruse peale tehtud ülesande varem valmis, sellepärast et rühmatööde grupp ei sobi, nutavad sest…lihtsalt nutavad. Iga jumala päev.\nVahel sekkun, aga kuna sellist absurdsust on nii palju, siis pigem selgitan oma lapsele, kuidas elu PÄRISmaailmas käib.\n* Tervelt kaks last ühes klassis nutavad tõsiselt ja ohjeldamatult, sest nad “ei oska” ja kolme pärast lähevad vanemad endast välja. Õppida aga polnud aega, sest nii palju oli õppida. Annan aega tunnis asi ära õppida. Aga sellest ei tule midagi välja – töö ei õnnestu. Üks satub hüsteeriasse. Ma ei pane talle hinnet sisse … Teisel õnnestub üle noatera neli saada.\n“Aga see on ju NII RASKE, kurat küll! Miks ma pean seda tegema üldse!” ründab mind täie vihaga ja viimaseni üleskeeratult see teine, kes lõpuks nelja sai.\nEks ka täiskasvanud sportlased nutavad vahel võistlustel, kui halva tulemuse saavad – juhtub!\nSeda enam võivad lapsed kurvastusest nutta (jah, täiesti tavalised, normintellektiga lapsed) – iseasi, kas nutjale peaks hakkama kuidagi eriliselt vastu tulema.\nMeil algklassides nutjaid (kes pärast halba hinnet poetasid pisaraid) lihtsalt rahustati natuke (“Pole viga, homme teed paremini”), aga hinnet ära ei muudetud – ka kõige heatahtlikum õpetaja jättis ikkagi juba väljateenitud 3 või 2 kehtima. Saadi lihtsalt joru paremaid hindeid sinna otsa ja veerandihinne tuli siis ikkagi hea (lapse vääriline) – muud ei midagi.\nKuid antud juhul pole tegu vaikse omaette vesistamisega, vaid kõik tundub kuidagi liiga demonstratiivne. Pluss esimesel veel see tobe vabanduste otsimise, et ei olnud aega. Kahjuks mõjub kõik see kokku (alateadliku või teadliku?) katsena õpetajat emotsioonitulva abil manipuleerida – äkki ohtralt nuttes ja kaeveldes, et elu on raske, saaks kergema vaevaga nelja?\nJu siis kodus on harjutud emotsioonidele rõhudes oma tahtmist kergemini saama – mis on halb.\nMina hoiataks neid demonstratiivseid nutjaid, et järgmine kord selline draama enam ei lähe läbi – tehtagu kodune töö ära/süvenetagu tunnis rohkem, siis on ka hinne parem ja pole põhjust nutta.\nKui on olemas mingid ametlikud reeglid, mis lubavad hindeid parandada – eks peab siis vastavalt nendele laskma parandada (nii nutjatel kui mitte-nutjatel).\nSelle minnalaskmise olen ära proovinud. Ilmselt olen üldse enam vähem kõik versioonid ära proovinud. Kui nelja peale ütled, et pole midagi (laps ise tuleb rääkima ja endast väljas) siis sellele järgnes tõsisem nutmine teema, et tema ei saa mitte millestki aru ja kõik on halvasti. Nii et nüüd vaatamegi, kas päriselt ka ei oska või lihtsalt “juhtus”. Juurde räägin, et ei pea olema inimesed nii ideaalsed. Ja see on tõesti AINUS asi, mis siiani on töötanud. Inimesed on erinevad, lahendused on erinevad.\nõpetaja-amet ongi stressirikas. mina vist ei peaks vastu. samas suur osa inimestest ei peaks minu ametis vastu. iga inimene peab oma võimeid hindama. kas õpetajatel mingit psühholoogilise nõustamise ja/ või mentor-süsteemi pole?\nseni “õnnistatult tavalise” lapse emana kriibib mind siiski veidi sinu suhtumine. nende tavalistega pole muret, sest nendele pole sa nii väga tähtis. isegi kui koolikohustust poleks, saaksid nad vanemate abiga kuidagi üles kasvatatud ja lugema-arvutama õpetatud. usu mind: sa ei pea ennast minu lapse ees süüdi tundma, kui aitad kedagi, kes nii sujuvalt ei sulandu. minu lapsel tõesti pole su tähelepanu sama palju vaja kui mõnel teisel.\nneed, kes sind väga vajavad, on lapsed, kelle vanemad ei hooli või ei oska suunata. ja lapsed, kes on ühel või teisel moel “erilised”. ja lapsed, kellel on õpiraskused või -eripärad. nende ellu on sinul võimalus jätta kustumatu jälg – arendav või haiget tegev, on sinu teha.\nmuidugi peab jätkuma peent kavalust ära tunda varateismelise katsetused oma areneva manipulatsioonivõimega. soovin sulle seda tarkust, aga veel rohkem jõudu ikka kutsuda kokku neid ümarlaudu ja olla aktiivselt toetava, mitte passiivselt halvustava mõjuga nende laste elus, kellele ühiskonda sobitumine nii kergesti ei tule kui teistele.


Tükk File Explorerit !! | Androidsis\nUus videonõu, milles hakkan tutvustama ja soovitama sõna otseses mõttes "File Exploreri tükk Androidile", mis lisaks avatud lähtekoodiga ja täiesti tasuta, ei häiri meid ka ükski reklaamitüüp, kuna sellel pole integreeritud rakendusesiseseid reklaame.\nTükike Androidi failihaldur koos väga, väga värvikas ja hästi välja töötatud kasutajaliides milles lisaks failide avastaja leidmisele lihtsalt ja lihtsalt üllatab see meid ka mitme kasuliku tööriistaga, kõik see keskendus Androidi põhikasutajate jaoks väga graafiliselt või kasutajad, kes otsivad asju lihtsalt, selgelt ja asjatult ümbersõiduta.\nFailide uurija, kellest räägin, on rakendus, mille saame alla laadida ja installida otse Google Play poest, mis on Androidi ametlik rakenduste pood, nime all CX File Explorer. Vahetult nende ridade all jätan kasti otse Google Playst allalaadimiseks.\n1 Laadige Google Play poest alla tasuta Cx File Explorer\n2 Värvikas ja hõlpsasti kasutatav File Explorer\n2.1 Vahekaart Kohalik:\n2.2 Teegi vahekaart:\n2.3 Vahekaart Võrk:\nLaadige Google Play poest alla tasuta Cx File Explorer\nVärvikas ja hõlpsasti kasutatav File Explorer\nLihtsalt avatud CX File Explorer leiame kasutajaliidese, mis tuletab mulle isiklikult meelde failide avastajat, mis Samsungis juba ammu standardiks sai.\nKasutajaliides, millest leiame asjakohane teave seadme sisemise ja välise salvestusruumi kohta samuti asjakohane teave selle kohta, millised pildid, heli ja videod oleme meie Androidi salvestanud.\nSelle meile visuaalselt, moodsalt ja elegantselt esitatava graafika alt leiame kolm jaotist või jaotist, mis moodustavad selle failiuurija:\nSellelt vahekaardilt, mis meile rakendusse sisenemisel vaikimisi kuvatakse, saame oma seadme sisemist või välist salvestusruumi hallata kolme suure filtrina ja prügikastina, mis võib olla enamiku kasutajate jaoks väga kasulik. .\nSeega on meil otsene juurdepääs kõikidele sisemälu juurtes olevatele kataloogidele, teine otsene juurdepääs meie Androidi kaustale Allalaadimised, viimane otsene juurdepääs rakendustele, et neid väga hõlpsalt hallata, ja võimalus rakendusi pakkide kaupa kustutada .\nRaamatukogu vahekaart pakub meile mõningaid kasulikke otseteid, kuhu saab faile korrektselt sisestada, rakendades piltide, heli, videote, dokumentide ja uute failide jaoks filtreid.\nSellelt vahekaardilt saame hallata oma faile nutitelefonis või tahvelarvutis kaugühenduse kaudu, ühendades Wifi kaudu meie arvutiga FTP, FTPS, SFTP ja WebDAV. Lisaks saame ka sünkroonige meie Dropboxi, Google Drive'i, OneDrive'i ja Boxi pilvesalvestusteenused tasuta.\nMis puudutab navigeerimist meie Androidi sisemise või välise mälu erinevate kataloogide kaudu, CX File Explorer pakub meile puhast ja selget liidest milles pakutakse meile võimalusi ja funktsioone, mis ei saa heas failiuurijas puududa.\nSeega on meil tööriistad kõigi failide kopeerimiseks, teisaldamiseks, ümbernimetamiseks, kustutamiseks, kõigi failide valimiseks, sortimiseks, vaate tüübi muutmiseks või isegi peidetud failide kuvamiseks, lisaks sellele, kuidas oleks vähem, võimas failikompressori kompressor.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Androidi rakendused » Tükk File Explorerit !!\nLekkinud kutse kinnitab, et OnePlus 6T esitletakse 17. oktoobril


Madisepäeva lahingu algus\nEestlased ründasid ristisõdijaid pooleldi ootamatult, kuid vihases võitluses õnnestus sissetungijatel eestlased taganema sundida. Halva positsiooni tõttu ei kasutatud vibusid.\nMadisepäeva lahing algas 21. septembri keskpäeva paiku. Eestlaste strateegia ühtis seitsme aasta taguse Ümera lahinguga: eestlaste malev tormas ristisõdijatele kallale metsadest, hoolikalt valitud kohas. Üllatusmoment polnud aga sedavõrd mõjuv kui tookord, sest sissetungijate vägi oli juba teist päeva edasi marssinud vähemalt osalises lahingukorras.\nRistisõdijad korraldasid end kiiresti lahinguvalmidusse. Eestlaste esimese hoobi said sakslased ja latgalid. Kuna sõjaväed asusid teineteisele küllaltki lähedal, ei olnud võimalik lahingu alguses tavapäraselt kasutada laskerelvi, vibusid ja ambe.\nSakslasi tabas eestlaste hoogne rünnak, kuid pärast pikemat karmi võitlust õnnestus neil eestlaste lahingurivi murda ning põgenema sundida. Samal ajal pidasid sakalased ägedat lahingut lätlastega, keda võisid toetada ka mõned sakalased. Kuna eestlaste rinde keskosa olid sakslased läbi murdnud, asusid nad sakalasi kimbutama ka külgedelt. Niisuguses raskes olukorras ei jäänud ka neil üle muud kui taganeda.\nLahinguvälja kolmandas osas olid ridalased ning harjulased alguses üsna edukad tänu heiteodadele, mis liivlased kõigepealt taganema sundisid. Kuid selle asemel, et põgeneda, taandusid nad sakslaste juurde ning hakkasid koos nendega eestlasi jälitama. Liivlaste vastu suundunud eestlased aga sattusid täienduseks lahingusse saabunud sakslaste peale, kes ajasid eestlased lõpuks põgenema.\nAllikad: Sulev Vahtre. Muinasaja loojang Eestis: vabadusvõitlus 1208-1227. Tallinn: Olion. 1990\nEvald Tõnisson, Jüri Selirand ja Artur Vassar. Kui Lembitu kutsus... Tallinn: Eesti Raamat, 1968\nAllikas (pilt): A. Mäesalu, T. Lukas, M. Laur, T. Tanneberg Eesti ajalugu I, Avita 1997, lk 49


Politsei- ja Piirivalveameti nädalavahetuse sündmused (2017-10-24 00:07:37)\nMöödunud nädalavahetusel registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 123 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli kaks avaliku korra rasket rikkumist, 34 varavastast kuritegu, sealhulgas 25 vargust.Registreeriti üheksa liiklusõnnetust, milles sai vigastada kaheksateist inimest. Tabati 41 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 439 väärtegu.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPiiril väljastati neliteist sisenemiskeeldu. Tuvastati üks viisaeeskirja rikkumine. Eestist saadeti välja üks isik.\n20. oktoobril teatati, et Liivalaia tänaval asuvas korteris lõi 41-aastane mees 29-aastast naist.\n21. oktoobril teatati, et Lasnamäel Pallasti tänaval asuvas korteris toimus konflikt 42-aastase naise ja 44-aastase mehe vahel.\n21. oktoobril teatati, et Kesklinnas Viru tänaval asuvas toitlustusasutuses lõi 20-aastane mees 24-aastast meest ning tekitas temale kergemaid vigastusi. Politseinikud pidasid 20-aastase mehe kinni.\n21. oktoobril teatati, et Lasnamäel Liikuri tänaval asuvas korteris lõi 21-aastane naine 35-aastast naist.\n22. oktoobril teatati, et Lasnamäel Liikuri tänaval asuvas korteris lõi 28-aastane mees 21-aastast naist ning tekitas temale kergemaid vigastusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n22. oktoobril teatati, et Lasnamäel Ümera tänaval toimus kaklus kahe mehe vahel ning mõlemad said kergemaid vigastusi.\n22. oktoobril teatati, et Lasnamäel Kihnu tänaval lõi 35-aastane mees 58-aastast meest. Politseinikud pidasid 35-aastase mehe kinni.\n21. oktoobril teatati, et Põhja-Tallinnas Ehte tänaval asuvast korterist varastati tehnikat. Esialgne kahju 1320 eurot.\n21. oktoobril teatati, et Rae vallas Jüri alevikus toimus konflikt 40-aastase mehe ja 43-aastase naise vahel. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n21. oktoobril teatati, et Maardu linnas lõid tundmatud inimesed 40-aastast meest.\n21. oktoobril teatati, et Maardu linnas Keemikute tänaval asuvas korteris lõi 28-aastane mees 28-aastast naist ning tekitas temale kergemaid vigastusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n21. oktoobril teatati, et Maardu linnas Kellamäe tänaval asuvas korteris lõi 75-aastane mees 41-aastast naist. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n22. oktoobril saabus Moskvast Tallinna Lennujaama India Vabariigi kodanik, kellel puudusid reisi eesmärki ja tingimusi õigustavad dokumendid. Mehele koostati sisenemiskeeld ning ta viibib Tallinna Lennujaama mitte-Schengeni alal kuni tagasilennuni.\n22. oktoobril saabusid Kiievist Tallinna Lennujaama kolm Ukraina kodanikku, kellel puudusid reisi eesmärki ja tingimusi õigustavad dokumendid. Meestele koostati sisenemiskeeld ning nad viibivad Tallinna Lennujaama mitte-Schengeni alal kuni tagasilennuni.\n22. oktoobril hilisõhtul puhkes Elva linnas järve ääres kahe naise vahel tüli. Naiste vaheline sõnavahetus päädis rüselusega, mille tagajärjel tundis 23-aastane naine valu. Juhtunu üksikasju selgitab politsei edasises menetluses.\n20. oktoobril teatati politseile, et Tartus Põhja puiesteel asuvas korteris lõi 34-aastane mees 24-aastast elukaaslast. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni. Naine pöördus tervisekontrolliks haiglasse.\n22. oktoobril teatati politseile, et Helme vallas Patkülas on viimase kahe nädala jooksul maha põlenud elektri ja küttekoldeta puidust suvemaja. Põlengu tagajärjel tekkinud kahju on 4150 eurot. Tulekahju tekkepõhjuseid ja üksikasju selgitab politsei alustatud uurimises.\nMöödunud nädalavahetusel avastasid piirivalvurid Luhamaa piiripunktis neljast kontrollitud sõidukist Eestis keelatud antiradarid. Juhte teavitati Eestis kehtivast nõudest, mispeale loobusid nad keelatud seadmest ning jätkasid oma teekonda sihtkohta.\n22. oktoobril kella 00.15 paiku peatasid Mustvee piirivalvurid Alatskivil Tartu tänaval kontrolliks sõiduauto Honda. Juhi kontrollimisel tuvastasid piiriametnikud, et masina roolis olnud 21-aastane mees oli alkoholi tarvitanud. Lisaks tuvastasid piirivalvurid, et mehel puudus ka juhtimisõigus ning tema sõiduvahendil puudus korraline tehnoülevaatus. Masinasse vaadates avastasid piirivalvurid sedagi, et seal viibis lubatust oluliselt rohkem kaasreisijaid. Piirivalvurid kõrvaldasid 21-aastase joobes mehe juhtimiselt ning ta toimetati täiendavateks menetlustoiminguteks Tartu politseijaoskonda.Tema sõiduvahend teisaldati parklasse.\n21. oktoobril kella 20 ajal kontrolliti Luhamaa piiripunktis riigist väljuvat Läti numbrimärgiga sõiduautot, mida juhtis 43-aastane mees. Kontrollimisel leidsid piirivalvurid autost elektrišokirelva, mis on tsiviilkäibes keelatud. Masinas olnud keelatud ese konfiskeeriti, juhile koostati väärteoprotokoll ning peale menetlustoiminguid lubati tal piiripunktist lahkuda.\n22. oktoobril teatati, et Kohtla-Järvel Metsapargi tänaval asuva maja juures üritas 48-aastane mees terariistaga rünnata 30-aastast meest. Politsei pidas alkoholijoobes mehe kahtlustatavana kinni.\n21. oktoobril teatati, et Kohtla-Järvel Puru teel asuva kaupluse juures ründas 30-aastast meest tundmatu meesterahvas. Politseile on teo arvatav toimepanija teada.\n21. oktoobril toimetas kiirabi Iisakust Sõpruse tänavalt haiglasse torkehaavaga 44-aastase mehe, kes vajas arstiabi. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 37-aastase mehe.\n21. oktoobril teatati, et Kohtla-Järvel Järveküla teel lõi 67-aastast naist jalatsiga tema elukaaslane. Politsei pidas 67-aastase mehe kahtlustatavana kinni.\n21. oktoobril teatati, et Kohtla-Järvel Endla tänaval ründas 29-aastast naist tema 45-aastane endine elukaaslane.\n21. oktoobril teatati, et Narvas Kangelaste tänaval asuvas korteris lõi 67-aastast meest tema poeg. Politsei pidas 46-aastase mehe kahtlustatavana kinni.\n21. oktoobril teatati, et Narvas Kangelaste tänaval asuva kaupluse parklas löödi 20-aastast meest.\n21. oktoobril teatati, et Narvas Kangelaste tänaval asuva maja juures rünnati 47-aastast meest terariistaga. Kiirabi osutas kannatanul esmaabi ning ta lubati kodusele ravile.\n21. oktoobril teatati, et Narvas A. Puškini tänaval tungiti kallale 39-aastasele mehele.\n22. oktoobril teatati, et Narvas Viru tänaval asuvas korteris tungis 44-aastasele naisele kallale tema elukaaslane. Politsei pidas 48-aastase mehe kahtlustatavana kinni.\n22. oktoobril teatati, et Sillamäel tungiti kallale 30-aastasele alkoholijoobes mehele.\n22. oktoobril teatati, et Narvas Mõisa tänaval asuvas meelelahutusasutuses tungiti kallale 29-aastasele mehele.\n21. oktoobril teatati, et Kohtla-Järvel Inseneri tänaval asuvast renoveerimisjärgus hoonest varastati metallkonstruktsioone. Kahju on 300 eurot.\n20. oktoobril teatati, et Narvas Linda tänaval asuva ettevõtte territooriumil omastati mobiiltelefon OnePlus ja telefonikaaned. Kahju kokku on 564 eurot.\n21. oktoobril saabus Narva-1 piiripunkti riiki sisenevale suunale 1995. aastal sündinud Vene Föderatsiooni kodanik, kellel puudus kehtiv viisa riiki sisenemiseks. Piiril väljastati sisenemiskeeld ja isik saadeti tagasi Vene Föderatsiooni.\n21. oktoobril varastati Reiu jõe kaldal seisnud sõiduautost hallikat värvi tekstiilimaterjalist randmekott koos selles olnud dokumentidega. Vargusega tekitatud varaline kahju on selgitamisel.\n22. oktoobril lõi Paikuse alevis asuvas bussipeatuses 37-aastane mees 52-aastast meest, kes sai viga.\n20. oktoobril kella kolme ajal öösel tungiti Raplas Tallinna maanteel asuvasse kauplusesse sisse ning varastati erinevaid kuld- ning hõbeehteid. Vargusega tekitatud varaline kahju on esialgsetel andmetel ligi 20 tuhat eurot. Politsei palub kõigil, kes 20. oktoobri öösel nägid Rapla linnas või selle lähiümbruses kahtlaselt käituvaid inimesi või autojuhte, sellest teada anda telefonil 5093948 või saata e-kiri aadressile: jaan.aas@politsei.ee.\nAllikas: PPA 23.10.17 pressiteade


Nokia Lumia 2520 | Kahvel\n10.1 tolline tahvelarvuti konkureerimaks Microsofti uue tahvliga\nNagu kõlakad lubasid, ei piirdunud Nokia tänasel Nokia World pressikonverentsil vaid uute nuti- ning tahveltelefonide esitlemisega. Kuigi arvatavasti kuulub Nokia peagi Microsofti alla, toob Nokia praegu turule Microsoft Surface 2 tahvelarvuti konkurendi Lumia 2520. Disainilt sarnaneb Nokia tahvelarvuti teiste Lumia seeria toodetega, mis tähendab polükarbonaati ning laia värvivalikut.\nNokia nüüdseks endise tegevjuhi Stephen Elopi väitel on Lumia 2520 väga mugav käes hoida. Loomulikult on Nokia oma esimesele ning viimasele tahvelarvutile lisanud 4G/LTE andmeside toe ning neljatuumalise Snapdragon 800 protsessori. Lumia 2520 andmetelt praktiliselt üks ühele sama Microsofti uue Surface 2 tahvliga – Full HD ekraan, 2GB muutmälu, 32GB sisemälu ja Windows RT 8.1. Lisaks on Nokia arendanud välja Power Keyboard nimelise lisaklaviatuuri, mis jällegist sarnaneb Microsofti omaga. Klaviatuuril on kaks USB porti ning 5 tunnine lisaaku. Nokia tahvelarvuti hinnaks kujuneb 499 dollarit.\nMärksõnad: konkureeribkonkurentmicrosoftnokianokia worldSurface 2tahveltahvelarvutiwindows phone\nZune HD näitab end videol\nEelmine lugu Nokia Lumia 1320\nJärgmine lugu EMT alustab uute iPhone’ide müüki esmalt vaid e-poes


Buduaari foorum - Autokoolid Tallinnas\nPostitatud: 15-09-2015 12:38 Jälgi teemat\nSoovitage häid autokoole Tallinnas ja äkki ka sõiduõpetajaid? :)\nPostitatud: 16-09-2015 10:14\nAutokoolist julgen soovitada Origoni(lisaks suurepärastele õpetajatele ja direktorile ka e-õpe ning võimalus mitmes osas tasuda), mitte soovitaks Atlantat ( kui just raha meeletult üle ei ole, iga asja pealt üritatakse ikka röövida).\nSõiduõpetajatest soovitaks Igorit- soiduopetaja.ee . Ei väsi kellegile teda kiitmast, oma load sain tänu temale. Õpetas mulle kõike alates tankimisest kuni Arki sõiduõpetaja ülesanneteni. Ja lihtsalt nii meeldiv inimene,et kohe tahad temaga sõitma minna, mitte ei ole hirmu.\nPostitatud: 19-01-2016 17:32\nOdiumist hoidke eemale.


BMW avalikustas uue põlvkonna 1. seeria joonistused - Autotööstus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autotööstus » BMW avalikustas uue põlvkonna 1. seeria joonistused\nBMW avalikustas uue põlvkonna 1. seeria joonistused\t(2)\nSaksa autotootja BMW avalikustas oma Saksamaa haru Facebooki lehel esimesed ametlikud joonistused uue põlvkonna 1. seeriast.\nSee sõiduk peaks asendama 2011. aastast tootmises olevat mudelipõlvkonda.\nSellega kaasneb ka suur muutus: seni tagaveolist veermikku kasutanud auto kolib üle esirattaveolisele veermikule.\nUus veermik kanna nime FAAR (Frontantriebsarchitektur). Tema kasutamise plussideks on auto väiksem kaal, ruumikam salong, samuti mõnevõrra lihtsustatud tootmine ning suurem kasumimarginaal.\nTagaveo lisandumist saavad nautida vaid need, kes tellivad endale uue auto nelikveolise xDrive versiooni.\nNagu avaldatud joonistest on näha, säilitab 1. seeria oma klassikalise kerekuju, kuid seda on lihvitud BMW hetke disainikeele kaanonite kohaselt.\nJõuallikate valikusse tulevad kolme- ja neljasilindrilised mootorid, mis töötavad paaris vaid automaatkäigukastidega.\nAuto ametlik debüüt peaks aset leidma paari lähima kuu jooksul, müügile jõuab uus 1. seeria 2019. aastal.\nKurat\t• 9 juuni 2018 10:49\tEbasobiv kommentaar\nBMW võiks häbitundest üle saada ja ehitada uue M1 seeria\n....\t• 9 juuni 2018 17:24\tEbasobiv kommentaar\nKurat võiks sarved maha ajada, siis ta oleks nagu jumal.


Kommentaare kavale - Jõusaal - Fitness.ee foorum\nBy tereummikust, February 2, 2012 in Jõusaal\nEndast veidi, mis vaja teada:\nOlen mõnda aega olnud eemal jõusaali treeningust, täpsemini 9 kuud oli see mõõn. Nüüd kuu aega treeninud taaskord algajate kava järgi ja leian, et on aeg natuke Volume'i suurendada.\nTreeningu eesmärgiks on üleüldine vormishoidmine ja lihasmassi kasvatamine mingil määral. Kulturistiks plaanis hakata ei ole. Tegelen lisaks veel ka 2-3 korda nädalas taipoksiga ja käin ka jooksmas, kui tuju on.\nKava on jaotatud kolmele päevale nädalas ja nagu kõik targad kohe tähele panevad, on märgatavalt vähe rõhku pandud jalgade treenimisele. Seda seetõttu, et jalad saavad üsna palju koormust ka taipoksi treeningul ja joostes ning üleüldse tunnen, et sellest, mis saalis teen, piisab väga kenasti.\nMida veel öelda? Kava koostades jalgratast leiutama ei hakkanud. Lähtusin lihtsatest ja nö. klassikalistest harjutustest. Võimalikult palju üritan ära kasutada treeningul enda suurt kehakaalu ja vabaraskusi.\nPäev 1 - Rind / Triitseps\n- Lamades surumine kangiga 4x6-8\n- Lamades (kerge kaldega) surumine hantlitega 4x6-8\n- Rööbaspuudel surumine 3x6-8\n- Triitseps plokil 3x6-8\n- Harjutused kõhule, mida teen oma kava järgi.\nKüsimus: Kas selline surumine on rinnale piisav, või oleks tarvis lisada ka mõni nö. venitusharjutus? Nagu näiteks CableCrossover või Butterfly (trenažöör) ?\nPäev 2 - Jalg / Õlg\n- Kükk kangiga 4x6-8 (plahvatuslik täiskükk)\n- Pöialesirutus oma keharaskusega 4x16-20\n- Surumine istudes hantlitega 4x6-8\n- Hantlitõsted ette seistes 3x6-8\n- Hantlitõsted külgedele seistes 3x6-8\n- Õla tagaosa trenazööril 3x6-8 (vastupidine butterfly)\nPäev 3 - Selg / Biitseps\n- Jõutõmme kangiga (klassikaline) 5x5\n- Lõuatõmbed 3x3 (plaanis korduseid nädalast nädalasse suurendada vastavalt jõudlusele)\n- Poki tõmbed ülevalt ette 4x6-8\n- Hantli tõmbed eest 4x6-8\n- Trapetsile õlakehitused kangiga 4x12-16\n- Küünarvarte kõverdamine biitsepsile 3x6-8\nKüsimus: Kas Hantli tõmbed ette on selles kavas õigel kohal, või oleks see mõtekas näiteks vahetada "Ploki tõmbed istudes eest" ?\nKõhtu treenin kokku 3 korda nädalas (1 kord saalis, 2 korda taipoksis)\nEdited February 2, 2012 by tereummikust


Kasvanduse nime registreerimine\nKasvanduse nime registreerimine CFAs\nOtselink kasvanduse nime registreerimise lehele CFA kodulehel.\nKasvanduse nime registreerimiseks CFAs peab kasvataja tegema avalduse. Esmane periood kasvanduse nimele on viis aastat. Registreerimise tasu on 50 dollarit. Peale esmase perioodi lõppemist võib kasvanduse nime uuendada järgnevaks viieks aastaks. Uuendamise tasu on 20 dollarit. CFA tuletab kasvatajale meelde uuendamise vajadusest paraja ajavaruga, kuid nime registreerimise uuendamine on täielikult kasvataja kohus.\nNüüd on võimalik registreerida kasvanduse nime internetis! Registreeri oma valitud nimi siin! NB! Kõik dokumendid ja veebilehed on inglisekeelsed!\nTeil on võimalus enne uurida, kas teie soovitud kasvanduse nimi on saadaval!Tutvu CFA kasvanduse nime valikuga.\nKasvanduse nime sobivust reguleerivad sätted:\n• Kasvanduse nime ei saa kasutada mitu korda.\n• Kasvanduse nimi ei tohi ületada 12 tähemärki, seal hulgas sidekriips ja tühik. Muud kirjavahemärgid ei ole lubatud.\n• Inimese nime nagu Frank või John ei või kasutada.\n• Tiitlinime nagu Princess, Earl või Madam ei tohi kasutada.\n• Kasvanduse nimi ei tohi olla heaks kiidetud tõu nimi.\n• Sõnu või nimesid, mida kasutatakse laialdaselt kasside nimedes (näiteks Ming või Pyewacket ) ei tohi kasutada.\n• Kasvanduse nime registreerimise kindlustamiseks peab teie poolt valitud nimi olema vähemalt kahe tähe võrra erinev juba registreeritud nimest. Tähe "s" sõna lõppu lisamine ei ole "erinev". Samamoodi kahekordsed tähed ("ee" "oo" "tt" jne.) loetakse üheks täheks, seega tähe lisamine või teise tähe ära võtmine ei ole "erinev".\n• Kindlasti kontrolli olemasolevate nimede seast sarnase kõlaga algustähega nimesid. Näiteks nime "Kat" ei registreerita, kui nimekirjas on olemas nimi "Cat."\n• Kirjavahemärkide lisamine või eemaldamine ei muuda kasvanduse nime sobivust. Kui juba on olemas "Cat House", siis "Cathouse" ja "Cat-House" ei ole sobivad kasvanduse nimed.\n• Kui kasvanduse nimi on registreeritud, siis seda ei saa muuta. Kui te soovite kasutada tulevikus mõnda muud nime, peate uuesti tegema avalduse uuele nimele. Kasvatajal võib olla rohkem kui üks registreeritud kasvanduse nimi.\nKasvanduse nime registreerimise avalduse täitmine\n• Kontrolli oma valitud nime sobivust! Tutvu CFA kasvanduse nime valikuga.\n• Järjesta oma esimene, teine, kolmas ja neljas valik kasvanduse nime jaoks. Ära pane nimekirja nime, mida sa ei soovi!\n• Täida ära kasvataja nime ja aadressi lahtrid. Kui on rohkem kui üks omanik, siis lisage ka teise omaniku andmed. Kindlasti peavad avaldusel olema originaalallkirjad.\n• Jätke kasvataja numbri lahter tühjaks – selle numbri annab teile CFA.\nPalun pidage silmas, et kuigi teie valitud nimi pole täpselt teie poolt soovitud kirjapildis enne registreeritud, ei tähenda see seda, et teie valitud nimi oleks kindlasti aksepteeritud. Viimane otsustaja on CFA. Kindlasti lisage vähemalt neli nimevalikut oma avaldusele. CFA aksepteerib ja registreerib esimese võimaliku nime teie kasvanduse ametliku nimena.\nKasvanduse nime kasutamine\n• Prefiks: Kui kasvanduse nimi on registreeritud CFAs, siis nime omaniku poolt kasvatatud kasside nimedes on kasvanduse nimi esimesel kohal.\n• Suffiks: Kassi uus omanik võib lisada oma kasvanduse nime kassi nime lõppu (alustades sõndaga "of") juhul, kui kassi nimi ei ületa 35 tähemärki.


Neste kinnitab, et marginaalid on mõnevõrra tõusnud - Äriuudised - Majandus\nNeste kinnitab, et marginaalid on mõnevõrra tõusnud\n21. jaanuar 2013, 9:18\nNeste Eesti peadirektor Ivar Kohv ütles, et marginaalid on tõepoolest mõnevõrra ülespoole nihkunud, ehkki nii suurt numbrit, nagu Postimees väidab, nende aruanded ei kinnita.\nKohvi sõnul on Neste hinnagul keskmine juurdehindlus, kasvanud püsikulude ja allahindluste mõjul, suurenenud kuni üks sent liitri kohta, kindlasti ei saa rääkida kolmesendisest hüppest, millest kirjutab Postimees. Muutunud marginaalide põhjuseks on tihedast konkurentsist tingitud surve suurematele allahindlustele nii äri- kui erasektoris, mida oli teravamalt tunda just lõppenud aastal.\n«Tänaseks on Eesti kütuseturul kujunenud välja olukord, kus tarbija teeb otsuseid eeskätt saadud allahindluse põhjal, mitte selle järgi, milline on jaehind tankla hinnatornis,» toonitas ta.\nKohv selgitas, et kuna kütuste jaemüüjate marginaalid on «õhukesed» ja püsikulud vajavad katmist, siis on küsimus hinnaproportsioonides ehk teisisõnu, kuidas lõpphind kujuneb: kas pakutakse madalamat jaehinda ja väiksemaid allahindlusi või kõrgemat jaehinda ja suuremaid allahindlusi. «Eesti kütuseturg on liikumas teise variandi poole,» lisas Kohv.\nPostimees kirjutas laupäeval, et bensiini 95 keskmine juurdehindlus (marginaal) automaattanklates eelmisel aastal keskmiselt 10 senti liitri kohta, mis on kolme sendi võrra suurem kui 2011. ja 2010. aastal ning on kõrgeim alates vähemalt 2003. aastast.\nPostimees arvutab marginaali bensiini 95 hinna põhjal kindlates automaattanklates.


Midagi siin lõbusaks ei lähe! | TLL-JFK-TLL\nTäna ma käisin esimest korda elus trennis. Kui välja arvata need tantsutunnid esimeses klassis ja ujumised teises ja keskkooli ratsutamine. Eiii, vahepeal käisin ju Columbia iidvanas minibasseinis ka tiirutamas – see oli ilus, rõduga vanakoolikas, kus isegi oli mida selili ujudes laes vahtida. Kutsuksin seda siiski pigem kõvas kloorilahuses kümblemiseks. AGA OK, esimest korda täna siis sellisel üritusel kus keegi tüüp seisab ees ja kakskümmend eite (ja üks mees – kõige taga) hing paelaga kaelas järgi vehivad. Ja kus pärast peab ruumitäie rahvaga koos dushi alla minema… Eelmisel talvel proovisin niisama kodus seda värki DVD saatel ja tegelikult oli see päris mõnus – võid ise täiesti oma isiklikku vannituppa pärast minna, finantskulutused – 0 ringis, transpordiaeg – 0 ringis, võimalus täie häälega treeneri “kildude” üle irvitada – priceless… Miinuseks siis vast see, et sa oled ikkagi täiesti omaette kodus ja keegi ei pane pahaks, kui sa fast forwardit natuke paned või vahepeal keskmisest pikema joogipausi teed. Või siis lihtsalt pühas vihas DVD oma karpi tagasi topid. Aga nüüd andsin ikkagi ära oma kolm tilka verd, sain liikmeskaardi asemele ja kuuks ajaks on mul commitment.\nUude kohta minemine on minu jaoks hirmus. Asjaolu ei leevendanud muidugi oluliselt see, et just enne minu valitud aega toimus pensionäride trenn, sest et viimane asi mis ma riietusruumist ootasin oli vaatepilt, mis seal siis avanes. Didn’t see that shit on the website… Aga kohkumusest toibudes muidugi pidin tõdema, et kui tore. Neil oli seal täiesti funktsioneeriv social club taoline oleng – kui mõistlik viis oma aega pensionieas veeta.\nKõigepealt pidi varustuse ruumist tooma omale mingid matid ja step-aeroobika needsamused kuhu peale astutakse ja kangi ja raskused, teised lahkelt seletasid mulle et kust ja mida ja kui palju ja kuhu seista (juhatati lahkelt esimesse ritta – ma ei saanudki kohe aru, et kas on ikka lahkelt, või mitte… aga lõpuks ikka oli) jne.\nJa siis tuli treener Fjodor ja pani tümpsu peale, millele järgnes tund aega kerge mõnusa vene aktsendiga käskude saatel keevitamist. Paar korda pidin ikka endale meelde tuletama, et ma kodus pole ja isegi kui karjutakse, et “Midagi siin lõbusaks ei lähe!!!” ei tohi kõva häälega irvitama hakata. Aga tõesti tõesti, naljatuju kahanes iga järgneva minutiga ja eriti siis, kui käekella kiikasin ja sain aru, et AINULT 15 minutit on möödunud algusest. Eriti ebafun oli siis, kui pärast läbi linna tuigerdasin ja pedas viiendale korrusele ennast loengusse lohistasin. Ma pole enne treppidest üles ronides käsipuude üle nii hullult rõõmustanud…\nAga miks siis just nüüd? Sest et on lihtsalt juba aeg. Ja kolme kuu pärast ootab mind boonusena taaskord lauaga lumisest mäest alla sahisemine ja ma ei taha, et 5 päeva 7st jälle valutamise peale läheks. Ja ma pole juba mitu aastat omale eriti uusi riideid soetanud, sest et ootan ikka veel seda aega, kus ma oma tite-eelse vormi tagasi saan. Ja mul on kõigest kapis leiduvast nii rämedalt siiber. Ja selle pärast, et nüüd on AEGA, et endaga tegeleda. Ja selle pärast, et ühe endale tehtud lubaduse võiks ju ikkagi täita ka…\n« Nähtamatu tüdruk meie majas Paljaks kooritud »\nKuupäev : november 19, 2007\nSiiri (00:27:32) :\nJärgmine ja ülejärgmine trenn tõotavad tulla eriti mõnusad, kui lihased on valusad. Mul on veel hästi meeles hooaja esimesed trennid ning neile järgnenud päevad, kus enda käimalükkamine on kõike muud kui lõbus. Eestis olles maksin alati trenni kuumaksu korraga ära, et ma ei hakkaks trennidest kõrvale viilima, sest rahast oleks ju kahju hakanud. Meie trennis käis esimesse ritta tihe rebimine millegipärast 🙂\nKuna meil siin läks ilm külmaks, saan nüüd staadionil jooksmas käia ja oma neli päeva läks enne, kui lihasevalust üle sain. Venitamine ka suurt ei aitanud.\nTiia (17:11:26) :\nJeesus, tähendab et kaks päeva kannatamist veel? Kräpppp… Ma olen nagu pool sant noh. Ei, tegelikult polegi pool, päris sadaprossa sant olen. Tähendab siis seda ka, et esimene nädal makstud kuust läheb praktiliselt vett vedama… Vägev petuskeem! 🙂\nhomepage (23:46:10) :\nTarget Characteristics: These are characteristics that refer to the individual that\nreceives and processes a message. According to Alexandra Juhasz, professor of media studies\nat California’s Pitzer College then one of the course\nfacilitators, approximately 300 students have opted\nin for the course, which falls within the Fem – Tech – Net\n2009 and February 2010, and the user seemed fixated on articles about mass killers, including Kip Kinkel and Richard Farley.\nGardena Robotklippare (21:34:06) :\nEver since then, Kitchen – Aid mixers have been the gold standard\nin home mixers. Also, it comes with a lot of different add-ons and accessories.\nits durability and capability to perform even the\nstick to the status quo lyrics (14:03:55) :\nyoutube (04:29:51) :\nApple news (13:54:23) :\nHealth Blog (16:05:38) :\nPrintable calendar (08:05:27) :\nBlank Calendar 2016 (04:57:25) :


Punktmass – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Materiaalne punkt)\nPunktmass ehk masspunkt ehk materiaalne punkt on füüsikalise keha mudel, mille puhul keha mass loetakse koondatuks ühte ruumipunkti. Tegu on idealiseeritud objektiga.\nKeha võib vaadelda punktmassina, kui selle mõõtmed on antud ülesande kontekstis tühiselt väikesed (näiteks kui keha mõõtmed on hulga väiksemad võrreldes kaugusega teistest kehadest ning keha lõpliku suuruse arvestamine ei tooks tulemustes kaasa märgatavaid muutusi). Sellise olukorra tüüpnäide on planeetide liikumine ümber Päikese.\nKui keha kõik osad liiguvad ühtemoodi (igal hetkel on kõigil keha osadel ühesugune kiirusvektor), siis sellist liikumist nimetatakse kulgliikumiseks. Kulgliikumise puhul võib keha liikumist vaadelda materiaalse punkti liikumisena, sest liikumise iseloom ei olene sellest, keha millise osa liikumist vaadeldakse.\nPunktmassi kasutatakse arvutuste lihtsustamise eesmärgil, kui tulemustes olulist erinevust ei ole, ning mõnikord ka füüsikaülesannete lahendamisel, kui tulemusel ei ole praktilist tähtsust.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Punktmass&oldid=5281828"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:00, 17. aprill 2019.


15.10.2019 kell 19:00\n„Beethoven ja Baltimaad“\nKammerorkester Accademia Baltica\nSolistid Robertas Beinaris (oboe, Leedu), Egils Upatnieks (oboe, Läti)\nDirigent Guntis Kuzma (Läti)\nKavas Beethoven, Janulytė, Plakidis, Tüür\nKoostöös Jāzeps Vītolsi Läti Muusikaakadeemia ja Leedu Muusika- ja Teatriakadeemiaga\nKontsert kahele oboele ja keelpilliorkestrile (1982)\nJustė Janulytė (1982)\n„Elongation of Nights“ (2009)\nSümfoonia nr 7 op. 92\nIII Presto – Assai meno presto\nBalti riigid tähistasid 2018. aastal sajandat aastapäeva ning nii Läti Muusikaakadeemia kui ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia peavad hooajal 2019/2020 oma 100. juubelit. Nende tähtpäevade taustal tekkis ühine soov luua midagi püsivalt väärtuslikku, näiteks nagu on Balti Üliõpilaste Sümfooniaorkester. Nimetatud orkester esines 2017. ja 2018. aastal kolme Balti riigi pealinnades ja piirkondlikes kontserdisaalides. Lisaks anti kontserte Gdańskis ja Berliinis. 2019. aastal naaseb kammerorkester Accademia Baltica Riia, Vilniuse ja Tallinna lavadele ning esmakordselt kohtutakse Helsingi ja Peterburi publikuga, taaselustades Balti muusikute ajaloolisi teekondi. Orkestrit on juhatanud Kristjan Järvi, Modestas Barkauskas (Leedu), Andris Vecumnieks ja Guntis Kuzma (Läti).\nBaltimaad võivad olla uhked oma rikkaliku kultuuripärandi, laulupeotraditsioonide ja siit pärit muusikute silmapaistvate saavutuste üle maailma lavadel. Dirigentidest on kõikjal tuntud Mariss Jansons ja Andris Nelsons, Neeme, Paavo ja Kristjan Järvi, Modestas Pitrėnas, Gintaras Rinkevičius ning tõusev täht Mirga Gražinytė-Tyla. Aastaid tagasi tajus siinset tugevat piirkondlikku kultuuriidentiteeti Riias sündinud viiuldaja Gidon Kremer, kes rajas nüüdseks maailmakuulsaks saanud kammerorkestri Kremerata Baltica. Kremeri algimpulsiks oli püüdlus parandada keelpillimängu traditsioone Baltimaades. Paljudest Kremerata Baltica muusikutest on saanud orkestrite kontsertmeistrid, suurepärased solistid, kammermuusikud ja õppejõud. Säärane edu sai sündida vaid tingimusel, et kokku said hea pillimänguoskusega noored ning parimate Euroopa muusikute kogemused ja õpetussõnad, mille kohaoleku tagas Gidon Kremer oma suure muusikutest sõpruskonnaga. Usume, et noored interpreedid, kes õpivad Riia, Tallinna ja Vilniuse muusikaakadeemiates, peaksid looma muusikalisi kontakte ja tundma, et nad on osa erilisest kultuuriringkonnast – Läänemere piirkonnast.\nKolme riigi ja kahe muusikaakadeemia väärikad tähtpäevad annavad küllaga põhjust vaadata hindavalt üle mineviku tegemised ja panna paika edaspidised plaanid. Tuleviku peale mõeldes soovimegi luua erilise koosmusitseerimise võimaluse kõige eredamatele oma karjääri alustavatele Balti muusikutele, kes mõistavad loomingulise koostöö vajalikkust ning hindaks seda ka edaspidises elus.\nAccademia Baltica kontserdid sünnivad noorte muusikute ning nende mentorite ja lavapartnerite tihedas koostöös. Kaasatud on Baltimaade noorema põlvkonna üks põnevamaid dirigente Guntis Kuzma ning kaks suurepärast solisti, oboistid Robertas Beinaris ja Egils Upatnieks. Kontserdi kava pakub suurepärase võimaluse tutvuda Eesti, Läti ja Leedu nüüdisaegse muusikaga – kõlavad Erkki-Sven Tüüri, Pēteris Plakidise ja Justė Janulytė teosed. Huvitav saab olema kuulata ka Ludwig van Beethoveni 7. sümfooniat noorte muusikute esituses.\nAccademia Baltica ringreis koosneb kuuest kontserdist eri paigus: 12. oktoobril Riias, 13. oktoobril Vilniuses, 15. oktoobril Tallinnas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia uues kontserdi- ja teatrimajas, 17. oktoobril Helsingi Muusikakeskuses. Lisaks toimub kaks kontserti Peterburis rahvusvahelisel konservatooriumide festivalil: esmalt festivali avaõhtul 19. oktoobril maailmakuulsas Peterburi filharmoonia saalis ja seejärel 20. oktoobril Jaani kirikus, mis on üks parimaid kontserdipaiku Peterburis.\nGuntis Kuzma on tunnustatud klarnetist ja dirigent. Aastal 2018 pälvis ta dirigendina auhinna Ādolfs Skulte 5. sümfoonia esitamise eest Läti Riikliku Sümfooniaorkestriga ja Sebastian Fagerlundi Klarnetikontserdi esituse eest koos Sinfonietta Rīgaga. Kuzma on olnud Jāzeps Vītolsi Läti Muusikaakadeemia puhkpilliosakonna juhataja, Sinfonietta Rīga (2006–2015) ja Läti Riikliku Sümfooniaorkestri (2008–2014) esimene klarnetist. Ta on suurepärane nüüdismuusika interpreet, keda palutakse sageli esitama uudisteoseid. Kuzma oli esimene muusik, kes kandis Lätis ette Pierre Boulezi ülikeeruka partituuriga teose „Dialogue de l`ombre dublet” (1985) klarnetile ja elektroonikale. Alates hooajast 2014/2015 on Kuzma Läti Riikliku Sümfooniaorkestri dirigent. Ta teeb regulaarselt koostööd ka Liepaja Sümfooniaorkestriga ja mitmete kammerorkestritega Riias. Talle kuulub magistridiplom nii klarneti kui ka dirigeerimise erialal. Klarnetistina on ta võitnud auhindu rahvusvahelistel konkurssidel, teiste seas esikoha Rahvusvahelise Klarnetiühingu korraldatud konkursil Salt Lake Citys 2003. aastal.\nSündmuse korraldaja: Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koostöös Jāzeps Vītolsi Läti Muusikaakadeemia ja Leedu Muusika- ja Teatriakadeemiaga.


Ohtlike ja halvas seisus puude raie finantseerimine - Jõhvi vallavalitsus\nOhtlike ja halvas seisus puude raie finantseerimine\nJuuni volikogu võttis vastu määruse nr 21 "Jõhvi valla kinnistusiseste ohtlike ja halvas seisus puude raie finantseerimise tingimused ja kord".\nKorra kehtestamise eesmärk on anda korteriühistutele rahalist abi ohtlike ja halvas seisus puude raiumiseks. Rahastatakse kuni 50% korteriühistu poolt taotluses märgitud maksumusest. Toetussumma on kuni 200 eurot ühe korteriühistu kohta.\nTaotluste esitamise tähtpäev alates 2019. aastast iga aasta 31. märts, kuid 2018. aastal tuleb taotlused esitada erandina 30. septembriks.\n1. Enne taotluse esitamist korteriühistu peab läbiviima üldkoosoleku, kus otsustatakse taotluses nimetatud puude raiet ning võetakse vastu otsus puude raie korteriühistupoolse omaosaluse tasumise garanteerimise kohta.\n2. Korteriühistu esitab Jõhvi Vallavalitsusele vabas vormis taotluse.\ntaotleja andmed (korteriühistu nimi, asukoht, registrikood ning seadusliku või volitatud esindaja kontaktandmed);\nraiutavate puude kogus;\npuude ligikaudne kõrgus meetrites;\npõhjendus puude raieks;\nraiutavate puude asukoht, katastritunnus koos skeemiga, millel on ära näidatud raiutavate puude asukoht;\ntaotluse esitamise kuupäev ja taotleja seadusliku või volitatud esindaja allkiri, elektroonse taotluse puhul digitaalallkiri.\nTaotlusele lisatakse korteriühistu üldkoosoleku otsus taotluses nimetatud puude raie kohta ning kinnitus puude raie korteriühistupoolse omaosaluse tasumise garanteerimise kohta.\n3. Jõhvi Vallavalitsus vaatab esitatud taotlused läbi nende laekumise järjekorras, kontrollides taotluse vastavust korras sätestatule ning taotluse põhjendatust. Nõuetele mittevastavad taotlused tagastatakse taotlejale läbi vaatamata.\n4. Taotluste põhjendatuse kontrollimiseks kaasab Jõhvi Vallavalitsus vastava kutseharidusega arboristi. Arborist teostab puude ülevaatuse ning märgistab looduses raiumisele kuuluvad puud. Taotleja esindaja peab olema valmis puude ülevaatuse teostamiseks looduses Jõhvi Vallavalitsuse majanduse halduse poolt määratud kuupäeval.\n5. Raie teostaja leidmiseks kuulutab Jõhvi Vallavalitsus välja hanke õigusaktides sätestatud korras.\n6. Hankemenetluse tulemusel sõlmitakse kolmepoolsed lepingud Jõhvi Vallavalitsuse, korteriühistu ja töövõtja vahel.


Teenused : Codetec\nOsutame mitmekülgseid teenuseid. Pakume tarkvara ja veebirakenduste arendamise teenust erinevatele ettevõtetele. Oleme rahvusvaheliselt teenindanud erinevaid kliente ning aidanud neil saavutada ettevõtete poolt püstitatud eesmärgid. Oleme loonud veebilehekülgi, arvutite ja mobiilseadmete rakendusi ning kohandatud tarkvara tervishoiu, meedia, meelelahutus-, haridus- ja tootmisvaldkondades tegutsevatele ettevõtetele.\nSpetsiifiliste vajaduste ja nõuetega tarkvara. Iga ettevõtte eesmärgid on ärivajadustest ja reeglitest lähtuvalt erinevad. Loome just teile kohandatud tarkvara, mis võtab arvesse kõiki teie ettevõtte erivajadusi ja nõudeid. Omame tarkvaraarenduses laialdast ja pikaaegset kogemust.\nPersonaliseeritud veebiarendamise teenused. Pakume tipptasemel veebiarenduse tehnoloogiad, mis aitavad konkurentidest ette jõuda. Me aitame sul ära kasutada internetti kui uut kanalit klientide kaasamiseks ja ühendamiseks sulle isikustatud viisil.\nRakendused keerulistele ideedele ja ülesannetele. Mobiilseadmetele rakenduste arendamine võimaldab saavutada erinevaid eeliseid nagu mobiilsus, kättesaadavus ja vahetu ligipääs. Pakume rakenduste arendamist kõrgel tasemel erinevatele platvormidele ja tehnoloogiatele.\nMängude arendamine erinevatele platvormidele. Pakume mängude arendamise teenust populaarsel Unity platvormil. Unity on paindlik ja laialdaste võimalustega mängumootor, mis võimaldab arendada mitmeplatvormilisi 2D ja 3D mänge.\nVõta ühendust! Objektiivse vastuse andmiseks palume lisada võimalikult palju kirjeldavat lisainfot.


Eksklusiivne õhtusöök Nudisti veinivabrikus | Nudist Drinks\nal. 8 inimest teile sobival ajal - €520,00 al. 12 inimest teile sobival ajal - €780,00\nKutsume sind pere, sõprade või kollektiiviga veetma ühte ilusat ja maitseid täis õhtut meie veinivabrikus. 5-käigulise õhtusöögi koos Nudisti veel avaldamata naturaalveinidega on menüüga paaritanud meie peakokk Joonas Koppel.\nJoonas Koppel ja Nudist esitlevad: Õhtusöök Nudisti naturaalveinidega\nMeie veinivabriku köögis tegutseb juba mõnda aega andekas ja hinnatud tippkokk Joonas Koppel (varasemalt Paju Villa, Oko ja Puri peakokk). Kuigi igapäevaselt valmistab Joonas meie juures pahelist mugavustoitu, siis kõnealusel õhtul läheb Joonas all-in ning valmistab 5-käigulise table d'hôte menüü, mida ta ise tagasihoidlikult "krussis klassikaks" nimetab.\nJoonase hõrgutiste juurde valisime ühiselt lisaks meie senituntud veinidele veel avaldamata naturaalveinid rabajõhvikatest, Ostrova mustsõstardest ning kirsiks tordil rabarberivahuvein Rabarbra Pet-Nat (Methode Ancestrale).\nServeerime õhtusöögi meie vabrikus, mille spetsiaalselt hubaselt ning salapäraselt sätime. Külalisi teenindab Marian, menüüd ning veine esitlevad ja tutvustavad Joonas ja Mihkel.\nRÖSTITUD KALE KAPSAS\nspargli veloute, karulauk, grillitud kananahk\nNaturaalvein Ostrova mustsõstardest\nauster, suitsumajo, lendkalamari\nPrincessa 2018, tikrivahuvein\nmizo, creme fraiche, õun\nRabarbra Pet-Nat 2018, Methode Ancestrale rabarberivahuvein\nküüslauk, vadak, seen\nhapukoore gelato, põlenud mesi\nPrincessa Liqueur, tikriliköör tikriveini destillaadist\nHind: 65 €/ inimene


A.H. Tammsaare ”Kõrboja peremehe” ilmumisest möödub tänavu sada aastat. Soomlastel on võimalik teost nüüd uues tõlkes lugeda.\nEsimsest korda avanes võimalus ”Kõrboja peremehega” (sm. Korpiojan isäntä) tutvust teha juba aastal 1929, kui raamat ilmus tuntud keelemehe ja luuletaja Villem Grünthal-Ridala soomlannast abikaasa Ida Grünthali tõlkes. Seda raamatut ei leia enam isegi antikvariaadist ja ka tõlge on tänaseks vananenud.\n”Kõrboja peremehe” uue tõlke avaldas kirjastus Aviador, kes kolm aastat tagasi andis välja ka romaani ”Ma armastasin sakslast”. Mõlemad raamatud soomendas hinnatud tõlkija Juhani Salokannel, kes on tõlkinud ka kõik ”Tõe ja õiguse” osad ning kirjutanud soomlaste jaoks Tammsaare eluloo ”Noore Eesti südametunnistus. Rahvuskirjanik A. H. Tammsaare”, mis ilmus eesti keeles aastal 2019.\nTammsaare romaan “Põrgupõhja uus Vanapagan” (tlk. Aino Kaasinen) ilmus soome keeles aastal 1964, miniatuurikogumik “Kuningas ja ööbik” (tlk. Irja Typpö) aastal 1981. Näidendi “Kuningal on külm” ja ”Põrgupõhja uue Vanapagana” dramatiseeringu tõlkis 1970-aastatel soome keelde Anja Salokannel. Eelmisel aastal ilmus soome keeles näidend ”Juudit” Esko Karppaneni tõlkes.\nKaanepilt kirjastuse kodulehel:\nTammsaare muuseumis on avatud ka aastanäitus “Kadunud maastikud. “Kõrboja peremees” 100″.