Remonti laen annan laenu sularahas Uus kiirlaen 15 minutiga\nMõelge, kas võiksite laenata rohkem Sageli on laenudega nii, et mida rohkem te laenate, seda väiksemaid intresse maksate. See võib laenuandjate lõikes varieeruda, kuid peaksite alati uurima, missugust intressimäära nad erinevate summade puhul nõuavad. Kes oma vanaema pärandust teemaalgatajale kinkimast keeldub, see on kadekops. Tagatiseta väikelaenud on siiski päris soodsa intressiga, seega vara tagatisel laenamine ei pruugi olla mõistlik. Võrrelge erinevaid laenupakkumisi Parim viis õige laenupakkumise leidmiseks on võrrelda pakkumisi Superlaen.ee laenuvõrdlusportaalis. Eks tulehakatuseks kõlbab võibolla ka. Head suhted aitavad leida lahendusi ja kompromisse. Tulemusena võivad laenuandjad olla laenutaotluse heakskiitmisel üsna vastumeelsed ja teie taotluse tagasi lükata. Ärge esitage liiga palju laenutaotlusi Iga laenutaotlus, mille te vastaval krediidiasutuse leheküljel sisestate, jätab endast maha märgi. Sõltumata laenu tüübist, ei ole kohustuste mittetäitmine kunagi nalja asi! Ära kunagi lase laenul muutuda võlgnevuseks. Sageli kasutavad laenuandjad Euroopa Keskpanga baasintressimäära. Veel parem on arvestada juba laenu võtmisel, et intressivaba perioodi lõpuks on laen ära makstud. Vältige impulsiivset laenamist Hoolikalt järelemõtlemata on parem laenu võtmist vältida. Veelgi enam, kui te ei suuda neile tagasi maksta, võidakse teid survestada veel rohkem raha laenama ning võite sattuda võlakeerisesse. Tagatisega laenud on samas riskantsemad kui tagatiseta laenud, sest kui laenaja ei suuda laenu tagasi maksta, võib ta oma varast ilma jääda. Remonti laen annan laenu sularahas. MoneyZen.\n. Lisateavet leiate meie palgapäeva laenude juhendist. Vali laenupakkumine ja järgi instruktsioone samm-sammult. Väikelaenud ja kiirlaenud on saadaval igasuguste summadega. Tsiviliseeritud ühiskonnas piisab poolte huvide tagamiseks laenulepingusse märgitud osapoolte kohustustest, kehtivatest seadustest ning õiguslikust korrast. Samuti on nimetatud laenude tagasimakse tähtajadad sobivad nii lühemaks kui pikemaks perioodiks laenamisel. Isiklikud laenud Isiklik laen on tagatiseta laenu liik, mille väljastatav krediit ei ole tagatud ühegi vara vastu. Liiga paljude laenutaotluste esitamine on laenuandjatele signaaliks, et otsite meeleheitlikult laenu. Loomulikult saaks leping tehtud notari juures. Loomulikult saaks leping tehtud notari> juures. Mõistliku laenutaotluse esitamisega suurendate ühtlasi tõenäosust, et teie laenutaotlus aktsepteeritakse. Tagatisega laenud Laene võib liigitada jämedalt kahte kategooriasse: tagatiseta- ja tagatisega laenud. Tagatiseta laenud eraisikule Eelnevalt mainitud laenud: väikelaen, kiirlaen ja autolaen - võib kokku võtta koondnimega „tagatiseta laen”. Maksimaalse summa suurus, mida võib ilma tagatiseta laenata, sõltub taotleja igakuistest sissetulekutest ja väljaminekutest. Tark on võimaliku intressimäära muutumisega arvestada ja mõelda ette, kuidas toime tulla, kui teie laenumaksed peaksid kallinema. Kõik, mida tegema peate, võtab vaid mõned klikid. Isiklikku laenu võttes on teie krediidireiting väga oluline. Ei sunni mingi tühipaljas lepingulipakas kedagi laenu tagasi maksma. Kui ka laenuandjad arvavad sama, teevad nad Sulle meeleldi hea pakkumise. naljanumber.Hi there,Minu nimi on hr Aitor Jose, olen õigustatud laenu andja, ma annan laenud eraisikutele, ettevõtete, organisatsioonide. Valmistuge laenu intressimäära muutumiseks Muutuva intressimääraga laenude all mõeldakse laene, mille intress võib muutuda kui laenuandja otsustab seda teha. Isikliku laenuga laenate kindla summa raha kindlaks määratud laenuperioodiks. Tagatise vastu on võimalik laenata palju suuremaid summasid ja madalama intressimääraga. Kuid siiski ei soov> i ma tervele inimkonnale avaldada oma isiklikku el> u.> > Kõrvalolijatel ei ole vaja seda teada.siiski, siiski - meid ikkagi väga huvitab.annuska Kirjutas:-------------------------------------------------------> tere. Laenu saamiseks vali välja pakkumine ja esita taotlus arvutis või mobiilis kodust lahkumata otse internetis. Tagatiseta laenud ei vaja laenamisel mitte mingisugust tagatisvara ehk lisatagatist, kuid see ei tähenda, et tagatiseta laenuga ei kaasneks vastutust. Halb makseajalugu tähendab kõrgemaid intressimäärasid või taotlejale raha laenamisest keeldumist. Selleks tehakse maksegraafiku alusel vastavalt igakuiseid tagasimakseid kuni laenusumma on koos intressidega tasutud. nagu öeldud, notariaalne leping ja seaduse järgi kõik. See tähendab, et baasintressi langetamise korral võivad teie laenu tagasimaksed muutuda väiksemaks. Hoidke end laenuhaide ja liigkasuvõtjate eest Laenuhaisid peaks alati vältima - nad tegutsevad ebaseaduslikult, ei ole finantsorganisatsioonide poolt reguleeritud ja üldjuhul nõuavad taevasse ulatuvalt kõrgeid intresse. Kiirlaen kui oled maksehäireregistris üleval laen korteri tagatisel. Suhtle laenuandjaga alati otse. Sellepärast peaks enne tagatisega laenu taotlemist mõtlema hoolikalt järgi ning kaaluma võimalikke alternatiivseid lahendusi. Tagatiseta laenude ohud Paraku hõlbustab lisatagatise puudumine oluliselt laenuvõimekuse piiri kompimist ka majanduslikult vähekindlustatud inimestele, kelle laenuvajadus võib olla kõige suurem. Millekski muuks see leping tõesti ei kõlba. Laenuvõtmise vajadust tuleb kõrvutada laenu hinnaga ja mõelda, mida te sellest võidate. Sul ei tohi olla ühtegi maksehäiret ega liiga suurt olemasolevat laenukohustust. Teil võib olla võimalus maksta kokkuvõttes vähem, kui valite suurema laenusumma-, ent madalama intressiga laenupakkumise. Pange paika laenamise eelarve Enne laenu taotlemist peaksite välja arvutama, kui suurt laenu- ja regulaarseid kuumakseid suudate endale lubada. See näitab, et te ei suuda oma rahaasjadega toime tulla.\nNii saate otsida laene oma võimaluste piires ja ei taotle summasid, mida te ei suuda pärast tagasi maksta. Inimesed siiski eelistavad kasutada ilma tagatiseta laene, sest laenusummad on piisavalt suured ja tingimused mõistlikud. Laenupakkumiste võrdlemisel saate sirvida spetsiaalselt teie jaoks koostatud nimekirja. OÜ tähe laenud elion laen. Isiklike laenude võrdlemisel vaadake üle laenuga seotud tasud ning kontrollige detailselt laenulepingu tingimusi. Remonti laen annan laenu sularahas. Täpsemat infot jagan ainult sellele inimes> ele kellel on tõsine soov aidata. Hea reegel on intressivaba perioodi jooksul maksta oma võlast tagasi nii palju kui vähegi võimalik. Näiteks igapäevaostude tegemiseks ei pruugi väikelaen või kiirlaen olla kõige parem valik, seevastu krediitkaart võib olla sobivam.\n. Ikka haruldasi tüüpe leidub, lausa imesta. Laenatud summalt tuleb tavaliselt tasuda intressi. Rääkige tagatistest, siis võibolla keegi üldse vaevub laenamise peale mõtlema.Ja eelkõige, laenu annavad pangad ja kõikvõimalikud laenukontorid, kellel on märgatavalt suuremad võimalused mittemaksjatest võlgnikelt raha tagasi saada. Laenulepingu jõustumisel võtab isik omale finantskohustuse - saadud laen tuleb lepingusse sätestatud aja jooksul tagasi maksta. Samuti on turul palju krediidivahendajaid, kelle laenupakkumiste seast valida. Intressi kergitamise korral võivad aga sootuks tõusta. Sissetulekute tõestamiseks pead Sa esitama oma viimase poole aasta pangakonto väljavõtte. Tagatiseta laen paistab ainsa lahendusena - kuid paneme teile südamele - laenake alati vastutustundlikult, isegi kui te ei pea laenule seadma tagatist. Sul peab olema regulaarne sissetulek ehk nähtavad laekumised iga kuu isiklikule pangaarvele. Lisaks saab laenu tagasi maksta pikema aja jooksul. Täpsemat infot jagan ainult sellele inimesele kellel on tõsine soov aidata. Kui te tagasimakseid ei tee, saab pank või krediidiasutus vara võla kustutamiseks maha müüa. eluaastast - hoolimata laenutüübi nimetusest on väikelaenude summad kiirlaenudest mitu korda suuremad. Tagatiseta laenude taotlemine on ka lihtsam - pole vajadust ebameeldiva paberimajandusega jännata, hinnata tagatise väärtust ja sõlmida keerulisi lepinguid. Tagatisega ehk tagatud laenu puhul küsib laenupakkuja taotlejalt raha vastu mingisugust tagatist - näiteks maja või autot. nagu öeldud, notariaalne leping ja seaduse j> ärgi kõik. Seal annavad erinevad firmad ja eraisikud laenu ja võtsin eraisiku käest kuna neil oli kokkuvõtteks odavam intress


Tulevane rahandusminister Martin Helme ajas 10 aastat tagasi pankrotistunud kohviku pidamisel segi enda ja ettevõtte rahakotid - ärileht.ee\nTulevane rahandusminister Martin Helme ajas 10 aastat tagasi pankrotistunud kohviku pidamisel segi enda ja ettevõtte rahakotid\nMartin Helme Keskerakonna, EKRE ja Isamaa koalitsioonilepingu allkirjastamiselFoto: Madis Veltman\n2008. aasta lõpus makseraskustega lõpetanud Tallinna vanalinna kohviku Martini Jazz Cafe pidamisel ajas Martin Helme segi ettevõtte ja pere rahakotid, pani mööda kohviku käibeprognoosidega ja tõenäoliselt ei deklareerinud ka sularaha, mis kohvikus teeniti, täies ulatuses.\nKümne aasta tagusest ajast, 2008. aasta 12. septembrist pärineb Harju maakohtu määrus, millega kuulutati poolteist aastat varem asutatud ettevõtte Pärlselja Meelelahutus OÜ pankrotimenetlus lõpetanuks raugemise tõttu ehk pankrotti otseselt välja kuulutamata.\nSisuliselt lõpetas aga ettevõte, mis oli pool aastat pidanud Tallinna vanalinnas kohvik-baari Martini Jazz Cafe, ikkagi pankrotis. Sel jäi üles pea poole miljoni krooni – ehk tänasesse rahasse ümber arvutatult 30 858,5 euro suurune – võlakoorem. Tegemist oli tänase rahandusministri kandidaadi ja EKRE juhtfiguuri Martin Helme ning tema abikaasa Eeva Helme pereäriga.\nKui Pärlselja Meelelahutus OÜ asutasid Helmed 3. märtsil 2007. aastal, siis napilt 9 kuud hiljem taotlesid nad juba ettevõte pankrotti. Harju maakohus algatas pankrotimenetluse 14. detsembril 2007. Pankrotiavalduse kohaselt oli äriühing maksejõuetu, ei suutnud rahuldada võlausaldajate nõudeid ja see suutmatus ei olnud võlgniku majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine.\nPrognoosisid eeldatavat käivet valesti\nPankrotiavalduses oli välja toodud, et kohvik-baarile ruumid rentinud OÜ BREM Kinnisvarabüroo oli kohviku napilt kuu aega enne pankrotimenetluse algust, 19. novembril 2007 ruumidest välja tõstnud, kuna sellel oli üleval ligi 130 000 kroonini küündiv üürivõlg koos viivisega. Lisaks sellele oli ettevõttel veel teisigi kohustusi üle 360 000 krooni ulatuses, sealjuures ca 315 000 krooni ulatuses Martin Helmele endale. See tegi ettevõtte võlakoormaks kokku üle 490 000 krooni.\nPeatne majandusminister Taavi Aas: aktsiisilangetusi pole tänase eelarve juures võimalik teha (445) 10.04.2019\nPankrotiavalduses välja toodud seletuse kohaselt oli Helmede ettevõtte maksejõuetuse põhjuseks asjaolu, et renditud ruume ei õnnestunud otstarbekalt ära kasutada, sest alumisel korrusel asuvate ruumide eest tuli renti maksta, kuid sissetulekut nende ruumide eest võlgnik ei saanud. Ülemise korruse rendiruumid osutusid liiga väikesteks, et teenida tulu kõikide kulude katmiseks.\nSamuti hindasid omanikud äri alustamisel loodetavat käivet valesti. Kuna käive osutus loodetust väiksemaks, tekkis üürivõlg. Üürivõla tõttu lõpetas üürileandja üürisuhte. „Ruumide puudumisel puudub ettevõttel võimalus edasiseks äritegevuseks ning tulu saamiseks. Kuna puuduvad lisavahendid äritegevuse käivitamiseks mujal, on võlgniku maksejõuetus püsiv,” põhjendasid Helmed tekkinud olukorda.\nKüll aga nägi olukorda oluliselt erinevalt ajutine pankrotihaldur, kellel esiti oli üldse raske saada kõike ettevõtte tegevusega seonduvaid dokumente. Kohtumääruses on kirjeldatud, et pankrotihalduri aruannete kohaselt esitas Martin Helme talle hulga arveid ning mõned lepingud, samas mitte raamatupidamisregistreid.\nSeetõttu pidi pankrotihaldur kasutama Helmede ettevõtte varalise seisundi hindamisel vararegistrite ja muudelt asutustelt saadavaid andmeid ning nende endi selgitusi, samuti arvete läbitöötamisel saadud informatsiooni. Võlgnik ei esitanud pankrotihaldurile ka ülevaadet tema finantsseisundi, majandustulemuste ja rahavoogude kohta pankrotimenetluse algatamise päeva seisuga.\nEttevõtte kuludes oli palju väikesi, pigem eraisiku oste\nPankrotihalduri järeldus oli, et Helmede ettevõte maksejõuetuse põhjuseks olid liiga suured kulutused äritegevuse alustamisel ning valesti valitud tegevuskoht.\n„Nimetatud järeldusele on ajutine pankrotihaldur jõudnud seetõttu, et 30.09.2007 seisuga koostatud kasumiaruandest nähtub, et 324 689-kroonise käibe juures on võlgniku tegevuskulud 565 524 krooni ja tekkinud kahjum 240 827 krooni. Seetõttu on kuu käive keskmiselt 54 000 krooni (päevakäive keskmiselt 1 800 krooni), kulu 94 000 krooni ja kahjum 40 000 krooni,” kirjeldab kohtumäärus.\nÜhtlasi avaldas ajutine pankrotihaldur arvamust, et võlgniku esitatud arvete ja kviitungite põhjal on näha, et võlgnik on kandnud äriühingu kuludesse oste, mis ilmselt ei seostu võlgniku majandustegevusega või on esitatud teistele isikutele. „Samuti on kuludesse kantud hulgaliselt selvekauplustest tehtud väikeseid oste (enamasti toidukaubad), mis viitavad pigem eraisiku kui ettevõtte tarbimisele,” seisab kohtumääruses.\nKa märkis pankrotihaldur, et võlgniku esitatud Hansapanga (tänane Swedbank – toim) konto väljavõttest nähtus, et kliendid tegid kohvikus makseid muuhulgas nii maksekaartidega kui ka sularahas.\n„Pangaarvele on sularahamakseid tehtud võlgniku poolt ebaregulaarselt (näiteks mais ja juunis üksnes ühel korral). Kuivõrd ajutisele pankrotihaldurile ei ole esitatud kassaordereid (s.h kassalinte), ei ole tal võimalik sularaha liikumist täpselt hinnata. Maksekaartidega tehtud maksete osas nähtuvad pangaväljavõttelt maksete summad, samas puuduvad andmed, millise teenuse/kauba eest maksti,” kirjeldab kohtumäärus.\nKa tuli pankrotihalduri järeldustest välja, et võlgniku seletuse kohaselt puudub võlgnikul põhivara, kogu vara soetati käibevarana. „Võlgniku kinnitusel pole kehtestatud raamatupidamise sisekorra-eeskirju, mistõttu ei ole selge, milliste kriteeriumide alusel eritati ettevõttes põhi- ja käibevara,” seisab kohtumääruses.\nVasturääkivusi oli selles asjas veelgi. Näiteks oli ajutisele pankrotihaldurile esitatud arvetest näha, et Helmede ettevõte oli ostnud korduvalt erinevaid lauanõusid, sh taldrikuid klaase jms, kuid vara nimekirjas nad neid ei esitanud. Ka erines tema hinnang võlakoormusest Helmede endi esitatust ca 10 000 krooni võrra, jäädes natuke üle 480 000 krooni.\nKohtumääruses olid ära märgitud ka Martin Helme hilisemad selgitused küsitavatele kuludele. Kuigi ajutine pankrotihaldur möönis, et selvekauplustest tehtud väiksemaid toidukaupade oste põhjendas võlgnik kohviku tegevuseks vajalike toiduainete soetamise vajadusega, jäi siiski talle arusaamatuks, miks toitlustusasutus ei soetanud toidukaupu nt hulgiladudest vmt, kus hinnad on enamasti soodsamad kui toidupoodides.\nSularahaga seotud dokumendid haldurini ei jõudnudki\n„Võlgnik ei esitanud ajutisele haldurile tutvumiseks sularahakassaga seotud dokumente (kassaraamatut, ordereid, kassalinte), mistõttu ei ole võimalik saada ülevaadet sularaha laekumistest ja selle kulutamisest. Võlgniku sõnul kassalindid küll olid, kuid need on kadunud,” seisab kohtumääruse kirjelduses.\nKa märgib pankrotihaldur, et kuna toitlustusasutustes on sularahas arveldamine tavapärane, siis tõenäoliselt oli sularahas arveldamine tavapärane ka Helmede kohvikus. „Seetõttu on kassadokumentide puudumine oluline minetus, mille tõttu on võlgniku tegevusest võimalik ülevaadet saada ja tegevust kontrollida vaid osaliselt,” leidis ta.\nÜhtlasi avaldas ajutine pankrotihaldur kahtlust, et talle ei antud ka osasid ostuarveid üle. Haldurile esitatud sissetulnud arved olid varustatud käsitsi kirjutatud numbritega. Kui pankrotihaldur arvas esiti, et tegemist on raamatupidaja poolt dokumentidele kantud raamatupidamiskirjete numbriga, siis lükkas raamatupidaja kohtus antud ütlustega selle ümber, kinnitades, et tegemist pole kirjete numbritega.\n„Seega ei ole võlgnik nõuetekohaselt raamatupidamist korraldanud,” olid halduri hinnang. Martin Helme selgitas seda teadmatusega ja rahaliste vahendite puudumisega. Ühtlasi tasus ta ajutise pankrotimenetluse ajal ettevõtte pangaarvele 1892 krooni. „Sellega hüvitas ta kulud, mida ajutine haldur hindas kui ettevõtlusega mitteseotud kulu,” seisab kohtumääruses.\nLisaks tervele reale täiendavatele ebaselgustele tõi pankrotihaldur veel välja, et Pärlselja Meelelahutus OÜ kandis ajutise pankrotimenetluse ajal ka Martin Helmele 10 187 krooni suuruse võla tagasi. Seda ta poleks aga halduri hinnangul tohtinud teha.\n„Tegemist on ühe võlausaldaja eelistamisega teistele olukorras, kus sisuliselt tegeleti äriühingu likvideerimisega. Arvestades tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 43 ja äriseadustiku (ÄS) § 157 lõiget 3 ei oleks osanikule võinud väljamakseid teha,” põhjendas pankrotihaldur.\nKohus leidis, et asjas kogutud tõenditega tehti kindlaks, et Helmede ettevõttel puudub võimalus võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kuna ta on maksejõuetu ja ei suuda ega sellega ka ei kavatse rahuldada võlausaldajate nõudeid. „See suutmatus ei ole võlgniku majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine,” seisab kohtu põhjendustes.\nKuna Helmede ettevõtte võlausaldajad teatasid, et ei soovi tasuda Pärlselja Meelelahutus OÜ pankrotimenetluse kulusid, siis leidis kohus, et kuna võlgnikul ei jätku vara pankrotimenetluse kulude katteks ning võlausaldajad ei soovi või ei suuda maksta raha pankrotimenetluse kulude katteks, tuleb ettevõtte pankrotimenetlus lõpetada raugemise tõttu, pankrotti välja kuulutamata.\nÜhtlasi märkis kohus, et leiab, et ettevõtte maksejõuetuse põhjuseks on puuduv äriplaan ning juhatuse liikme, st Martin Helme juhtimisvead, mis seisnesid äriühingu rahaliste vahendite mittesihipärases kasutamises, samuti võlgniku juhatuse liikmete poolses hoolsuskohustuse rikkumises, mis seisnes äriühingu raamatupidamise korraldamise kohustuse täitmata jätmises.\nJärgnes veel 5-aastane kriminaalasi\nHelme ise on ettevõttega seonduvat selgitanud ka aasta tagasi, 2018. aasta jaanuaris eetrisse läinud „Pealtnägija” saates, kus selgus, et kohtunik andis pärast Pärlselja Meelelahutus OÜ pankrotimenetluse lõppu asja politseisse, mistõttu nii Martin kui Eeva Helme osas algatati kriminaaluurimine. „Jaa, see on eriline sigadus. Eriline sigadus!” oli Helme reaktsioon saates.\nÜhtlasi leidis seal kinnitust asjaolu, et ettevõtte kuludesse oli kantud ka isiklikke oste, näiteks naiste kingad, mis osteti Walkingust, naistepesu, mis osteti Prismast, ning laste põlvpüksid, mis osteti Rimist. Helme selgitus "Pealtnägijale" oli, et need tšekid sattusid ettevõtte raamatupidamisse juhuslikult ja kõik kulud, mis puudutasid isiklikke oste, arvestati lõpuks ettevõtte võlgadest maha.\nEKRE poliitik märkis, et tema jaoks oli uskumatu, et olukorras, kus tema ise oli peamiseks kahjukannatajaks, algatas kohtunik kriminaalasja valesti majandamise paragrahvi alusel (tegelikult esitas kohtunik kuriteoteate raamatupidamis kohustuse rikkumise paragrahvi alusel – S.L). „Ja siis seda kedrati viis aastat! Noh, ma näen siin taga ka väikest poliitilist ärategemist,” märkis Helme, keda kuulati asja käigus ka korduvalt üle ja kellele seati sealjuures ka kodust lahkumise keeld.\nKui Helme abikaasa Eeva Helme läks lõpuks prokuratuuriga kokkuleppe menetluse teed ja tegi 100 tundi ühiskondlikult kasulikku tööd, siis Martin Helme eitas oma süüd lõpuni välja. Lõpuks asi aegus ja uurimine lõpetati süüdistust esitamata.\nMartin Helme on küll skeptiline monopolide suhtes, kuid Eesti Energia ja Elering on...\nRahandusministriks saav Martin Helme: ma olen euroliiduga piikide murdmiseks parim inimene...\nMida läheb rahandusminister Martin Helme tegema nendel kohtumistel Brüsselis, millega ta...


Eesti Energia tuuleparkidel oli hea aasta - ärileht.ee\nEesti Energia taastuvenergia ettevõtte Enefit Green tuulepargid tootsid eelmisel aastal 215 gigavatt-tundi elektrit, mida on 16% rohkem kui 2016. aastal. 215 gigavatt-tunnist elektrist jagub aastaks ajaks 86 000 keskmise tarbimisega majapidamisele.\nEnefit Greeni juhatuse esimees Aavo Kärmas ütles, et peamine põhjus tuulest toodetud elektri kasvu puhul oli tuulikute parem töökindlus. „Oleme aastatega kogemusi omandanud ning vastavalt sellele enda hoolduspraktikat täiendanud. Samuti oleme täiustanud tuulikute jälgimist distantsilt, mis võimaldab riketele kiiremini reageerida. See on kokkuvõttes toonud töökindluses olulise kasvu,“ tõdes Kärmas. „Ka tuul oli eelmisel aastal stabiilsem, pisut tugevam ja vähem puhanguline, kui aasta varem - see aitas samuti tuuleelektri kogust kasvatada,“ lisas ta. 2016. aastal oli Enefit Greeni tuuleparkide alal keskmine tuule kiirus 6 meetrit sekundis ja 2017. aastal 6,2 meetrit sekundis.


Sony Xperia 5: spetsifikatsioonid, hind ja ametlik turule toomine Androidsis\nSony Xperia 5: 21: 9 ekraan naaseb uue kujundusega\nEder Ferreño | | Mobiiltelefonid, Sony\nNeid nädalaid on olnud lekib Sony uue tippklassi kohta, mis oleks Xperia 2. Eeldati, et see mudel esitatakse ametlikult IFA 2019-l. Nimetatud esitlus on antud juhul juba toimunud, Kuigi mudel, mille Jaapani kaubamärk meile on jätnud, on Sony Xperia 5. Mudel, mis säilitab 21: 9 ekraani, mida nägime veebruaris Xperia 2-s, kuid mõnevõrra erineva kujundusega.\nEttevõte näitas juba kavatsust midagi pakkuda Xperia 1-ga selle ekraaniga erinev. Nad on selles Sony Xperia 5-s säilitanud selle mudeli teatud elemente. Kuigi samal ajal näeme edusamme ja uuenemist mis jätavad meid sellesse uude tippklassi.\nTelefoni ekraan säilitab sama suhtarvu ja sarnane disain. Küljeraamid on väga õhukesed, vaevalt neid üldse on. Kui ülemine ja alumine raam on hääldatud, asub telefoni esikaamera ülemisel kaameral. Tagant leiame kolm kaamerat.\nSony Xperia 1 jõuab ametlikult Euroopasse\n1 Spetsifikatsioonid Sony Xperia 5\n2 Kaamerad kui suur muutus\nSpetsifikatsioonid Sony Xperia 5\nTehnilisel tasemel näeme seda see Sony Xperia 5 on tipptasemel. See on võimas mudel, mis jätab meile üldiselt head omadused. Mis puudutab veebruaris kohatud mudeli muudatusi, siis näeme ennekõike, et telefoni kaamerad on paranenud. Nii et selle seadme kasutamisel peaksime seda tähele panema. Lisaks püüab bränd muuta seda paremaks mudeliks, kui tegemist on multimeediumisisu tarbimisega. Need on selle spetsifikatsioonid:\nTehnilised andmed Sony Xperia 5\nEkraan 6.1-tolline OLED Full HD + eraldusvõimega 21: 9 suhtega\nSisemine salvestusruum 128 GB (laiendatav microSD-kaardiga)\nTagumine kaamera 12 + 12 + 12 MP 16 mm objektiiv + 26 mm objektiiv + teleobjektiiv\nAku USB-kiirlaadimisega 3.140 mAh\nKaamerad kui suur muutus\nKaamerad on valdkond, kust võime selles Sony Xperia 5-s rohkem täiendusi leida. Jaapani kaubamärk on kasutanud kolmikkaamerat, milles nad on tutvustanud viimastel kuudel välja töötatud tehnoloogiaid. Üks neist on BIONZ X ja Optical SteadyShot tehnoloogia, mis on ette nähtud pildistabilisaatoriks. Paremate tulemuste saavutamiseks on see valinud ka telefonis olevate andurite kombinatsiooni.\nLisaks ettevõte kasutab Eye AF fokuseerimise tehnoloogiat mida kasutati ka Xperia 1-s selle aasta veebruaris. Ehkki sellega kaasnevad täiustused, tänu millele saame AF / AE jälgimisega saada kuni 10 kaadrit sekundis järjestikuseid sarivõtteid, võimaldab see tehnoloogia meil liikuvaid objekte jäädvustada ilma, et see määratlust mõjutaks. Samuti on ava osas muudatusi, et saaksime hämaras valguses häid fotosid teha.\nVeel üks selle Sony Xperia 5 täiustus on CinemaPro rakenduse tutvustus. See on CineAlta tehnoloogiaga välja töötatud rakendus, mis on loodud selleks, et saaksime sellisel juhul salvestada videot, millel on kontroll kõigi parameetrite üle. Samal ajal antakse meile võimalus filtreid reaalajas lisada.\nNagu sageli Sony telefonide puhul, pole ettevõte esitanud kõiki üksikasju selle turuletoomise kohta. Kuigi seekord on meil selle Sony Xperia 5 poodidesse jõudmise kohta veel lisateavet. Kuna on kinnitatud, et telefon Ametlikult käivitatakse see selle aasta oktoobris.\nPraegu kahjuks hinna kohta teave puudub kellel on telefon. Mida me teame, on see, et seda hakatakse kauplustes müüma erinevates värvides, mis on sinine, punane, must ja hall. Kindlasti saame nendel nädalatel rohkem teada selle turuletoomise kuupäevast ja selle telefoni müügihinnast.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-seadmed » Mobiiltelefonid » Sony Xperia 5: 21: 9 ekraan naaseb uue kujundusega\nJookseb! Motosport Manager Mobile 3 on 6 päeva jooksul täiesti tasuta\nApple loodab jätkuvalt alla 5-tollistele nutitelefonidele


Võttes klientidelt tellimusi\nInBound · Taking Orders from Customers Kodu · sissetulev · võtmine klientidelt tellimusi\nVõttes klientidelt tellimusi ka sissetulev kõnekeskuse projekti, kus kliendid müügiesindajad meelelahutuslikus klientide küsimustele. Sellist uurimist on saanud kaudu sissetulev kõne, kirjavahetusest jms maht sissetulev kõne sõltub laadi ja suurusega äri. Maht sõltub ka muudest teguritest nagu nädalavahetustel, pühade ajal jne sissetulev kõne on saadud olemasolevate ja uute klientidega. Mõnikord on need sissetulev kõne on alates üldsusele, kes tahavad teada konkreetse teenuse või toote. Sissetulev kõnekeskuse mängib rolli kontaktpunkti. Need teenused on tuntud ka kui kontakt teenused ja saav kõne on edaspidi kontakt teenused esindaja. Kui Klienditugi esindaja ei saa hakkama ühegi konkreetse päringu või klientidele täiendavat teavet või täpsustus kõne edastatakse ekspert töötaja või osakonna spetsiifiliste teenuste laad vaja.\nNeed projektid on sõidetud offshore kõnekeskused, mis on avatud 24/7. Enamasti sellistes offshore sissetulev kõnekeskuse projektide üksikasjalik vastus korduma kippuvatele küsimustele (KKK) on olemas ning kliendid hoolivad esindajad on varustatud detail nimekirja ja vajaliku koolituse. Viib Archive pakkuda sissetulev kõnekeskuse rajatiste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kogu maailmas eriti USA, Kanada, Suurbritannia ja Austraalia. Viib Archive offshore kõnekeskused ta on võimeline käitlema suur maht sissetuleva kõne samuti mitmekordse sissetulev kõne.\nKui otsite offshore sissetulev kõnekeskuse koolitatud personaliga võtmise klientidelt tellimusi. Julgelt võtke meiega oma spetsifikatsiooni info@leadsarchive.com. Meie töötaja võtame teid 24 tundi. Meie offshore kõnekeskuse on saadaval lühikeses ja pikas perspektiivis sissetulev kõnekeskuse projekte.\nAutor toob , klienditeeninduse esindajad , sissetulev kõnekeskuse , offshore kõnekeskuse ,


Klubijalgpalli üllatused ja pettumused 2007 - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKlubijalgpalli üllatused ja pettumused 2007 (1)\n12. NOVEMBER 2007, 13:24\nEesti jalgpallile tõi tänavune aasta rohkelt tagasilööke ning lisaks koondise ebaedule tuleb ka klubijalgpalli aastat suures osas pettumuseks lugeda.\nOli ka ilusaid sündmusi nagu Levadia jätkuvalt hea esinemine eurosarjas või Tallinna Kalevi üllatusvõidud, kuid üldjoontes jääb see aasta meelde pettumuste aastana. Olgugi et sportlikus tasemes see allakäik eriti ei väljendu.\nJärgnevas aasta suurimate üllatuste ja pettumuste valikus on kaalukausid selgelt negatiivsete asjaolude poole. Mitmete pettumustvalmistavate sündmuste kõrval on ehk isegi kõige kurvem koduse liiga publikunumbrite jätkuv kokkukuivamine.\nAga alustagem positiivsetest üllatustest:\n+ Kalevi esiletõus\nKui Kalev alistas kevadel FC Levadia, nimetati seda fenomenaalseks. Kui jagu saadi ka Transist, loeti seda suurüllatuseks. Kui Kalev lõpetas teise ringi kuuendal kohal, peeti seda veel ootamatuseks. Aga hooaja lõpuks võib öelda, et tegu ei olnud mitte sähvatustega, vaid Kalev on tasemelt selge Meistriliiga keskmik, kes võimeline heal päeval ka liidreid üllatama.\nMiks ei osanud keegi seda hooaja eel prognoosida? Mullu jäid nad Esiliigas ju isegi FC Kuressaarele alla. Tegemist on ilmselt meeskonna loomuliku arenguga, sest Aavo Sarapi käe all on nad iga aastaga paremaks muutunud ning tarkade täienduste abil loodi tänavuseks hooajaks hästi tasakaalus meeskond. Jagu saadi ka varasematel hooaegadel Esiliigas neid kummitanud ebastabiilsusest.\nEelmise aastaga võrreldes said nad arvestada mitmete mängijatega, kes tänavu väga tähtsat rolli mängisid - Janno Hermanson väravas, Aleksei Demutski kaitse/poolkaitseliinis, Aleksandr Karpõtšev kaitses, Juri Tiismann, Andrei Timofejev ja Vahur Vahtramäe poolkaitses. Rünnakul tegi imelise hooaja Tiit Tikenberg, hooaja esimesel poolel toetas teda Kaimar Saag.\nSuvel laenati pooleks aastaks äärekaitsesse Anton Aristov ning keskväljale palgati sümboolse summa eest Eesti koondislane Liivo Leetma. Sellise nimekirja lõpetuseks saab öelda vaid seda, et koht tabeli keskmes on täiesti loogiline ning jääb mõistatuseks, kuidas seda ette ei nähtud. Kalevi taustajõud on tasemel ning jääb üle vaid põnevusega oodata, kas nad suudavad astuda veel ühe sammu ja sekkuda päris tippude heitlusse.\n+ Tuleviku tagasitulek\nSuurte traditsioonidega Viljandi klubi läks mullusele hooajale vastu kõrgete eesmärkidega, aga põrus täielikult. Tänavu taanduti täielikult amatöörtiimiks ja meeskonna read hõrenesid, kuid ometi murti end mudast taas tabeli keskmesse.\nNagu peatreener Marko Lelovgi on öelnud, siis ilmselt on selle tõusu taga pingetest vabanemine. Täieliku amatöörmeeskonnana esindavad klubi vaid need mängijad, kes seda ka tõesti teha tahavad, ning lisaks puudub neil nüüd otsene võidukohustus. "Amatööride meistritiitlist" jäi neil küll natuke puudu, kuid hooaja teisel poolel olid nad tabeli alumise poole meeskondadest selgelt parimad.\nOma roll oli Tuleviku taassünnis kindlasti ka selgete liidrite väljakujunemine, millest nad eelmisel aastal puudust võisid tunda. Meeskonda postide vahel võttis koha sisse suurte kogemustega Toomas Tohver, hooaja esimesel poolel juhtis nende rünnakuid Aleksander Saharov ja teisel poolel Levadiast laenule toodud vennad Purid.\n+ Levadia euroedu\nMullu eurosarjas kaks klubi alistanud ja UEFA karika põhiturniiri avaringis Newcastle'ile alla vandunud Levadialt oodati tänavu vähemalt sama head esitust ning sellega said nad ka hakkama. Ometi tuleb niivõrd häid tulemusi ikka ja jälle üllatuseks pidada.\nMeistrite Liiga eelringide loosi järel peeti Levadia võimalusi juba avaringis väikesteks, kuid ometi suutsid nad võõrsil põrgukuumuses FK Pobeda vastu võidu välja mängida ning kodus seisu hoida. Teises ringis ootas ees hirmkõva Crvena Zvezda, keda suudeti koduplatsil võitagi, kuid võõrsil löödud värav jättis Belgradi Punatähed ikkagi eelistatud seisu.\nLevadia euromänge jäävad meenutama suured publikuhulgad ning otse loomulikult Konstantin Nahki iluvärav Crvena Zvezda vastu, mis neile koduplatsil võidu tõi, kuid kokkuvõttes siiski vaid lohutust pakkus.\nEesti jalgpalli viimaste aastate valitsejat ootavad nüüd ees suuremad või väiksemad muudatused ja saab näha, kuidas nad uuel hooajal Meistrite Liigas hakkama saavad.\n+ Esiliiga tugevus\nEsiliigat valitsesid tänavu küll Meistriliiga klubide duublid, kuid liigasüsteemi üldine mudel toimis kenasti ja uueks hooajaks kõrgseltskonda tõusev(ad) klubi(d) sai(d) korraliku karastuse.\nHooaja eel sisse viidud duublite ja põhimeeskondade ühiste nimekirjade reegel tähendas sisuliselt seda, et järelkasvumeeskonnad võisid piiramatult esindusmeeskonna mängijaid kasutada. Enamik duubleid seda võimalust ka usinalt kasutasid ja nii jäid iseseisvad klubid suures osas peksupoisi staatusesse.\nMeeldiv on aga tõdeda, et hooaja käigus hakkasid tugevamad meeskonnad duublitele üha paremini vastu saama ja üldine tase sellest vaid võitis. Ka karikavõistlustel on Esiliiga võistkonnad kõrgliiga vastastele korralikult hambaid näidanud.\nOlid ajad, mil isegi Esiliiga parimad ei saanud Meistriliiga viimastele vastu, tänasel päeval on nende tase isegi sarnane kõrgliiga keskmikega. Esiliigas kuuenda kohaga lõpetanud Nõmme Kalju pole Meistriliiga eelviimase FC Kuressaare vastu üleminekumängudel kaugeltki autsaider.\n- Publiku jätkuv kadumine\nRäägitagu Meistriliiga atraktiivsemaks muutmiseks kui palju tahes, reaalsete tulemusteni pole jõutud ja publikuhuvi langeb aasta-aastalt veelgi madalamale tasemele.\nRõhk sõnal "veelgi", sest vaatajanumbrid on ju niigi lausa uskumatult pisikesed. Kahe aasta eest vaatas Meistriliiga mänge keskmiselt 176 inimest, mullu 168 ning tänavu 148.\nVarasematel aastatel suurimate vaatajanumbritega silma paistnud Tartu publikuhuvile on kahe klubi ühinemine laastavalt mõjunud. Kui mullu jälgis Tammeka kodumänge keskmiselt 266 ja Maagi kodumänge 226 inimest, siis tänavu on koondklubi kohale meelitanud keskmiselt vaid 156 pealtvaatajat. Oma osa allakäigus on muidugi ka Tamme staadioni remondis, mistõttu enamik kodumänge peeti Annelinnas.\nTugeva languse on teinud ka Pärnu Vapruse publikunumbrid, kuigi allakäik pole olnud nii järsk ja on seletatav meeskonna mullusest kahvatuma esinemisega. Tallinnas, Narvas ja Viljandis on pealtvaatajaid isegi veidi rohkem kui eelmisel aastal, aga kokkuvõttes on allakäik ikkagi masendav.\nÜheks publikuhuvi languse põhjuseks oli kindlasti ka Eesti jalgpalli üldiselt pettumustvalmistav aasta. Pikemalt arutame seda küsimust juba homses publiku ja fänluse hooaja kokkuvõttes.\n- Maag Tammeka suutmatus\nHooaja eel hellitati lootusi, et pikaaegne esinelik saab omale Tartu ühisklubi näol väärika konkurendi. Paraku ei täitnud Maag Tammeka kaugeltki ootusi ning suutmatus omale ainsatki korralikku ründajat hankida jättis nad püstitatud eesmärkidest kaugele.\nÜhinemise järel pea kõik oma ründavad mängijad kaotanud Maag Tammeka tõi asenduseks vaid noore leedulase Eimantas Marozase, kes pooleaastase ebaõnnestunud laenuaja järel kohe kodumaale tagasi saadeti.\nKoos leedulasega lahkus teinegi rünnakul kasutatud mängija Sergei Ottšik ning samuti keskväljamootor Eduard Ratnikov. Klubi suutmatus asendajaid leida tõi kaasa loogilise tulemuse, sest ilma ründeteravuseta oli kõrgemat kohta raske soovidagi.\nTuleb tõele näkku vaadata, et tartlaste ühinemine oli klubide finantsprobleemide tõttu sunnitud käik ning mitmete võtmemängijate lahkumise järel ei olnudki uuel klubil võimalik neid asendada. Tartlaste pettumust väljendab hästi publikunumbrite järsk langus.\n- TVMK taandumine?\nTVMK president Pjotr Sedini sõnavõtud Eesti meedias on olnud murettekitavad. Selge on see, et klubi ootavad ees suured muudatused, mainitud on ka võimalikku professionaalse jalgpalli lõpetamist.\nKui siinselt niigi nigelalt jalgpallimaastikult kaoks veel üks profiklubi ära, siis oleks see suur probleem. TVMK on küll identiteedita klubi, kes pole selle loomiseks mitte midagi ette võtnud, kuid koos profiklubiga kaotaks Eesti jalgpall ka rahasid ja ühe tiitlipretendendi.\nTVMK võiks investeerida hoopis oma maine parandamisse, arendada välja jalgpallikompleksi, luua omale identiteedi ja alused fännigruppide tekkeks. Antud juhul on pandud kogu rõhk sportliku tipptulemuse peale ja sellest ilmajäämise korral on nõutus majas ja räägitakse lõpetamisest.\n- Levadia lepingujamad\nEesti viimaste aastate esiklubi näitas kolmele tippmängijale ust, kuna nad ei nõustunud oma lepinguid pikendama. Õigupoolest ei näidatud isegi mitte ust, vaid jäeti nad ilma isegi treenimise võimalusest.\nKolme Eesti koondislase Ats Purje, Konstantin Vassiljevi ja Artur Kotenko hooaja teine pool läks seetõttu sisuliselt raisku ning kuigi nad hellitavad lootusi uueks hooajaks piiritaha pääseda, võib see olematu mängupraktika pealt keeruliseks osutuda.\nHooaja eel kirusid kõik Kuveidi klubi, mille tõttu pidi Vjatšeslav Zahovaiko pool hooaega mahavisatuks lugema. Nüüd sai samaga hakkama Eesti enda meisterklubi ning kuigi klubi seisukohalt võib seda mõneti mõista, oli igal juhul tegemist kohalikule jalgpallile kahjuliku otsusega.\n- Balti Liiga häving\nHooaja eel püsis kauaoodatud Balti Liiga kõigi jalgpallihuviliste suudel, kuid illusioonid purunesid kiiresti, kuna Eesti klubid said lõunanaabrite käest armetult peksa.\nAinsana pääses alagrupist edasi Narva Trans ning sedagi tänu Daugavpilsi Dinaburgi diskvalifitseerimisele. Eestlaste kogusaldoks jäi turniiril kaks võitu, neli viiki ja kümme kaotust. Algne meediahuvi jahtus kiiresti ning kui kodumaa klubid konkurentsist välja langesid, lakkas see sootuks.\nKa edasi pääsenud lätlased ja leedukad ei võtnud Balti Liigat kuigi tõsiselt, asetades pearõhu ikkagi koduliigale. Sestap sai play-off'ides näha ka utoopilisi skoore, kui näiteks FBK Kaunas alistas veerandfinaalis Vilniuse Žalgirise 10:2 või Liepajas Metalurgs poolfinaalis Panevežyse Ekranase 8:3. Ka finaal oli äärmiselt ühepoolne, kui Metalurgs purustas FK Ventspilsi kahe mängu kokkuvõttes 8:2.\nBalti Liiga mängude vähesest olulisusest annab märku ka fakt, et otsustavate kohtumiste toimumisaegu tõsteti korduvalt ümber ning lõpuks jäid finaalid novembrikuusse ja peeti maha kolmepäevalise vahega. Kuni klubid Balti Liigat tõsisemalt võtma ei hakka, on raske sel pikemat tulevikku näha.\nKui Daugavpilsi Dinaburg Balti Liigas meelega kaotas ja nad turniirilt kõrvaldati, näis probleem siinsest jalgpallist veel kaugel olevat. Ent hooaja käigus kogunes üha rohkem kahtlusepilvi ka Eesti klubide kohale.\nEt midagi ametlikult tõestatud ei ole, siis nimesid siinkohal nimetama ei hakka, kuid vähemalt kahe Eesti tippklubi mängude peale on tänavu väga kahtlaseid panuseid pandud.\nProbleemi tõsidust on nentinud ka vutiliidu president Aivar Pohlak, kelle sõnul on olemas ka ülestunnistused. Nimesid pole välja tulnud temagi suust ning kuna kihlveopettusi on väga keeruline tõestada, siis ilmselt jäävadki senised juhtumid igavesti saladuskatte alla.\nIgatahes on ka ainuüksi kära ja kuulujutud taolise asja osas Eesti jalgpalli mainele suureks löögiks. Loodetavasti saavad süüdlased karistatud ning see "haigus", nagu Pohlak seda nimetanud on, ravitakse siinsest jalgpallist välja.\ntohoh pele • 13. aug 2009\nN�ed sa, isegi levadiat on julgetud kritiseerida, soccernet areneb\nMitic Kaljuga vastamisi minemisest: karikavõistluste finaali jõudmine ei tähenda meie jaoks midagi (Beglarišvili: kõige tähtsamad on kolm punkti) (1) 1 h


Sügis ulatab terekäe\nSügis ulatab terekäe tubastele tegemistele.\nKamina ees istudes võib tulla päris põnevaid ideid. Lastes silmad üle puuklotside libiseda ja mekkides suvel korjatud ürditeed.\nHaara linaõli, pintselda puuklots sellega üle. Sahtlipõhjas igavlevad õlivärvid tahaksid kindlasti voolata üle puidu ja sulle rõõmu valmistada. Lase käsi vabalt puupinnale tegutsema ja tulemus võib olla üllatav!\nSee vahva klots hoiab Meitrimoori raamaturiiulil raamatuvirna vahvasti püstises asendis. Muidugi kaunistab ka igavavõitu teosekuhja.\nEgas sa siis hoogu maha saa. Pintseldamine käib mõnusa kergusega ja seda on hea teha. Teinegi teos "Südame mõte" vajab eksponeerimist, kuidas ta sobib riiulisse, olles seltsiks Meistrimoori loodusfotode albumitele.\nHead sõbrad on maailmas suureks kingituseks. Nagu Sniff mul Suvel, lisaks mõnusale äraolemisele ja lõhnavale piparmünditeele, saime sõbraks akutrelli ja klambripüssiga.\nNaised armastavad keerulisi mõtteid teostada, nii juhtus ka meiega, et klambripüssi laadimine osutus ühtäkki täiesti teostamatuks. Isanda käest telefonitsi abi paludes saime siiski pika pusimise peale klammerdaja tööle\nMis meil siis valmis? Sniff kurtis, et tal puudub kodust üks armas võtmenagi, mis võiks olla sarnane minu esikus rippuvaga. Mõeldud - tehtud!\nKadestamisväärne, kas pole?\nAiaaeg hakkab omi otsi kokku tõmbama, kuid peiulilled õitsevad veel ilmekalt ja kaunistavad koduhoovi.\nMinu kiviaial poseeriv umbrohuga kuldne kummisaabas on oma ilu minetamas. Heh, 2009 aastast on saanud eakas daam Selline soliidselt ja viljakalt mõjuv.\nLinnud kogunevad parvedesse ja jutlevad nii mõnusalt, et ei saa neid imetlemata jätta. Aianurgas saagimist ootav vana kuusk jääb ilmselt küttepuuks tegemata, sest silmal on hea puhata lasta, vaadates eri aasta-aegadel erinevaid liike linde selle ümber tegutsemas.\nTrollid ja haldjad lähevad soojemat päikest otsima või punuvad pesad puude õõnsustesse, et taas kevadel inimesi rõõmustama tulla. Noh, eriti pisemaid kahejalgseid\nMinu pisike Keiser Uku, väike Tänava talu peremees sai 14.septembril aastaseks.\nTänava talu lilleaed soovitab:"Ole tasakaalus!"\nLaanteLaps posted @ 13:38 - Link - kommentaarid (16)


Kunstikonkursi «Metsa väärtus» võidutööd valitud - Kultuur\nAktiivsest osavõtust võib järeldada, et koolinoortele ja õpetajatele lähevad metsaküsimused korda. Pea kõik noorte tööd väljendasid muret liigse raiumise ning loomade elu üle, kriitikat leidis ka metsa reostamine. Metsa väärtusena nähti loomade elupaiku, marju ja seeni, hapniku tootmist, ilu ja metsa lõhna. Žürii liikmed leidsid, et noored näevad lõhet inimtegevuse ja loodusliku tasakaalu vahel.\nŽürii koosseisus Jarõna Ilo, Mari Kartau, Liina Remm, Minna Hint ja Jaana Gerassimov valis välja parimad, hinnates nii tööde kontseptsiooni kui kunstilist teostust. Väärtustati teemasse süvenemist ning isikupärast, loovat ja põhjendatud ideed ning selle avaldumist kõrgetasemelises kunstilises teostuses.\nFrank Kuresaare võidutöö kunstikonkursil «Metsa väärtus»\nEmmeliine Kalviku võidutöö kunstikonkursil «Metsa väärtus»\nAleksandra Saare võidutöö kunstikonkursil «Metsa väärtus»\nAuhinnad antakse üle 1. juunil Tallinna Loomaaias konkursi «Metsa väärtus» näituse avamisel. Parimaid töid saab alates juuni alguses näha ka veebigaleriis kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks kodulehel ning ümber Eesti reisival näitusel. Täpsem info EMA kodulehel (www.eestimetsaabiks.ee) ja Facebookis (https://www.facebook.com/groups/321102291623006/).\nKunstikonkursi korraldusmeeskond ja kodanikuühendus Eesti Metsa Abiks tänab soojalt kõiki noori ja õpetajaid osalemast.


Põlva noored tulid ülekaalukalt Eesti meistriks - Sport - Lõuna-Eesti Postimees\nPõlva noored tulid ülekaalukalt Eesti meistriks\nPõlva spordikooli esimesele võistkonnale sel korral vastased peavalu ei valmistanud.\nPõlva spordikooli noormehed sünniaastaga 2005 ja nooremad osalesid 13.–15. aprillil Põlvas noormeeste D-vanuseklassi EV100 meistrivõistluste 2. etapil käsipallis. Meistriliigas osalevad võistkonnad jagati karikavõistluse tulemuste põhjal kahte gruppi, tugevamas osales Põlva spordikool kahe võistkonnaga.\n«Ülekaalukas võit, kaotusi ei olnud. Võrreldes aasta taguse D2 võistlusega on areng olnud korralik. Mängupilt on hoopis teine: mängitakse meeskondlikult, otsitakse joonemängija üles. Turniiri parimaks väravavahiks tunnistati väga teenitult meie Alar Mattus. Väljakumängijatest tunnustaks lisaks Dravol Paalmanni, Aron Saarnat, Hendrik Bleivet, Andero Häält ja Indrek Niinepuud,» võttis treener Kalmer Musting kokku noorte mängu ja hooaja.\nPõlva spordikooli 1. võistkond läbis 1. etapi täiseduga ning kordas sama tulemust ka 2. etapil, võites HC Tallast 24 : 10 (1. etapil 21 : 12), SK Tapat 28 : 11 (1. etapil 30 : 13), HC Tallinn I 27 : 13 (1. etapil 21 : 16), HC Kehrat 27 : 13 (1. etapil 28 : 12), HC Pärnut 37 : 16 (1. etapil 30 : 10), Põlva SK II 35 : 19 (1. etapil 31 : 8) ja Viljandi SK 30 : 12.\nPõlva teine võistkond koosneb noormeestest sünniaastaga 2006 ja nooremad, kes omandasid D-klassi meistrivõistlustel väärtuslikke kogemusi. Esimese etapi järel hoidsid poisid tugevamas grupis 5. kohta ning teise lõppedes tulid 6. kohale.\nPõlva spordikooli 2. võistkonnas mängisid Aron Oberg, Karlis Kalk, Karel Kangro, Egert Land, Jass Einassoo, Romet Viljus, Egon-Jakko Sing, Egert Sing, Henry Leek, Gervin Vissov, Andero Pikk, Roven Piho, Airon Saarna, Karl Markus Tuul, Samuel Hakk, Hardi Luts, Ardi Hindrikson, Sven-Byron Mitt, Devon Dein Käo, Krister Põkk ja Karl-Rasmus Suvi. Poiste treener on Rein Suvi.\nPõlva spordikooli 2. võistkonna parimaks mängijaks valiti võistkonna väravavaht Karl-Rasmus Suvi.\nNoorematele mängijatele on meistrivõistlused lõppenud. Mitu Põlva spordikooli 1. võistkonna mängijat osaleb veel vanemas vanuserühmas C-klassi meistrivõistlustel.\nLootose noored võitsid saaliturniiri Loe artiklit\nAasta meessportlase tiitlile kandideerivad ka lõunaeestlased Loe artiklit\nServiti tuli karikavõistlustel teiseks Loe artiklit


Diana Poudel: miks me ei taha oma tütardele tulevikuks võimalust anda? - Arvamus - sõbranna.ee\nDiana Poudel: miks me ei taha oma tütardele tulevikuks võimalust anda?\n18. november 2014, 10:57\nPere24 projektijuht ja IT-huviline Diana Poudel selgitab pere24.ee blogis, miks on IT-s naisi vähe ja avaldab kartust, et olukord ei parane oluliselt ka 10-15 aasta pärast.\nHiljuti jäi silma artikkel «IT -äri ootab naisi». Tegu siis artikliga, kus räägitakse, kuidas IT-sektoris on võimalik paindlikum tööaeg ja kindlasti ei ole kellegile ka saladus, et palgad seal on tunduvalt kõrgemad kui paljudel muudel töökohtadel. Võin öelda, et tegelikult on ka noorte neidude huvi selle valdkonna vastu päris suur. Mõni aeg tagasi olin koolitaja üritusel Digigirls, kus tutvustati gümnaasiumineidudele erinevaid valdkondi IT-sektoris läbi erinevate töötubade – 50 kohta üritusele said osalejad loetud tundidega.\nAga milles siis ikkagi on probleem?\nPraegu tegelen kohalikus koolis sellise algatusega nagu robootikaringide loomine huvikooli. Ja kuna sellise projekti puhul on kindlasti väga oluline faktor ka lastevanemate huvi kaardistamine, siis tegin väikese küsimustiku, kus püüan teada saada just enda laste lennukaaslaste huvi robootikaringide vastu. Viimasel hetkel tuli idee lisada ka väli, et uurida, kas huvitatud laps on poiss või tüdruk (vabandan siiralt, kui kellelegi taaskord tundub, et mingil moel diskrimineerin). Igatahes hakkab väga selgelt välja joonistuma pilt, kus umbes 25 protsenti lennu poiste vanematest on enda kindlast huvist teema vastu märku andnud. Samas on küsitlus kõnetanud vaid 10 protsenti lennu tüdrukute vanematest ja siiani on ainult ühe tüdruku juures vastus, et ta on kindlalt huvitatud robootikaringist. Kahjuks on see märge minu enda lapse juures. Ülejäänud tüdrukute vanemad on kirjutanud, et võibolla on nad teemast huvitatud.\nMiks see tundub absoluutselt vale?\nEsimesed paar klassi on veel see aeg, kus lapsevanemad saavad väga tugevalt suunata oma laste huvisid ja anda neile võimalust katsetada erinevaid asju. Hiljem juba laps peab ise otsustama, mis teda kõnetab ja eks samuti muutub oluliseks sõprade arvamus. Ja kui me sellel perioodil paneme oma väikesed neiud lilleseadesse, lauluringi ja kunstitundi, siis mis on tegelikult see sõnum ja teadmine, mille me kaasa anname? Mul pole midagi kunsti vastu – mu plikale meeldib keraamikaring väga ja samuti käib ka akrobaatikas, mis vähemalt kohalikus koolis on 100 protsenti tüdrukute ala… Aga selle kõige tasakaalustamiseks sai ta sel aastal suunatud ka gomokusse, kus olid alguses ainult poisid. Talle meeldib ka see ring ning ta on juba praegu osavam kui mõni aasta vanem poiss.\nEhk siis ei ole mingit põhjust eeldada, et mõttemängud ja tehnika ei sobi väikestele preilidele.\nRobootika juurde tagasi pöördudes on mul tunne, et tüdrukute vähene huvi valdkonna vastu ei ole nende süü…\nKui lapsevanemad ikka otsustavad, et see ei ole valdkond, mida üldse peaks katsetama, siis ei tasu loota, et 10 aasta pärast ülikooli või kutsekooli minnes tüdrukud teeksid valiku mõne tehnilise eriala kasuks. Sest huvi tekib ikka asjaga tegeledes ja mitte nii, et üks päev näed öösel und koodiridadest ja algoritmidest ja hommikul ärkad uue inimesena.\nSiinkohal võiks ju küsida, et miks ma üldse muretsen? Ma võin oma neiu suunata hetkel ju sellesse ringi kuhu ma tahan ja mul on ka piisavalt paks nahk, et mitte hoolida sellest, mida teised arvavad… Aga probleem on selles, et mu väikesel neiul ei ole veel nahk nii paks, ja ta võib paar aastat seal ringis käia, kuid mingi hetk kui ükski sõbranna teemast huvitatud pole, siis raugeb hoog.\nEi tasu nüüd mõelda, et ma olen kindlalt otsustanud, et mu tütar peab tulevikus IT-teemaga seotud olema. Võibolla saab temast muusik, kosmeetik, arst, poliitik või õpetaja… See on tema valik. Aga kõigil praeguse põlvkonna lastel peaks olema põhikooli lõpuks piisavalt kogemusi nii kaunite kunstide kui ka tehnikaga, et nad saaksid teha oma tulevikku puudutavad otsused teadlikult oma sisehääle järgi ja mitte ühiskonna ootuste ja oma vanemate peale surutud stereotüüpide põhjal.


Kuidas avada pangakonto internetis - Tips for you - Tipsed.Com\nOnline pangandus on lihtne ja võib pakkuda suurepäraseid omadusi, mis rivaali walk-in panga või Credit Union.Mõned online pangad pakuvad suurt intressimäärade ja väga madala tasu, sest nende tegevuskulud on nii madal, kuid sa pead hoolitsema, et avada konto online finantsasutus, mis on tuntud ja pakub kliendile teenust, mida vaja.Ärge lihtsalt avada konto esimest internetipanga leida.\nVali Interneti-panga või Credit Union avada konto.Rajada oma otsuse oma tuttav finantsasutus, soovitusel sõber või pereliige, või vaadata usaldusväärsest ressurss.Finantseerimisasutus peaks olema kindlustatud - FDIC pankadele ja CUNA krediidiühistute - ja see peaks olema madala tasusid või üldse mitte.Loe kõiki tingimusi kontole enne konto avamist veenduge, et te saate palju.\nLeia linki finantsasutus veebilehte, mis võimaldab teil täita taotluse uue konto.Mõned online pangad võimaldavad teil avada konto telefoni teel, kuid see on tavaliselt lihtsam avada konto, kasutades sel\nleks veebilehel.Enne täites taotluse, olla kindel, et veebisait on turvaline ja ohutu.Ärge kasutage jagatud arvuti, sest sul sisestada isiklikku rahalist teavet, peale vormi.\nTäida taotlus.Teil palutakse suhteliselt lihtsad küsimused, nagu oma kontaktandmed.Mõned online finantseerimisasutused nõuavad krediidi kontroll iga uue konto, siis võib-olla anda loa finantsasutus tõmmata boonuspunktide aruanne ja vaadata seda.Kui olete lõpetanud taotluse, saatke kasutades vastavat nuppu.\nTee oma esimese deposiidi, kui vaja.Enim online finantsasutused suudavad tõmmata raha teise panka või Credit Union moodustab väikese tasu eest või ei tasu üldse.Mõned pangad võimaldavad uued taotlejad saata check kirja teel, kui vaja.\nloodavad saada mõned paberid posti, mis nõuab oma allkiri, kui internetipanka ei saa online allkirja.Sinu konto ei pruugi olla täielikult aktiivseks, kuni jõuate vajaliku paberitöö online finantsasutus.Ärge ignoreerida seda paberimajandust, sest see toob kaasa viivituse oma kontole juurdepääs.\nKui te ei soovi pank, mis on ainult online, otsima traditsioonilise panga pakub internetipanga.\nÄra konto avada internetipanga et sa ei ole kunagi kuulnud.\nKuidas valida Online Bank


Kui sulle meeldib kirjutada huvitavaid artikleid, mis haakuvad meiepoolt pakutavate teenustega, siis anna endast palun teada. Töö on projektipõhine ning sobib kodus töötamiseks.\nMÜÜGIPARTNER - Affiliate marketing\nPaluge klientidel sisestada tellimusvormi sooduskoodi lahtrisse Teie emaili aadress.\nIgalt kliendi poolt tasutud broneerimistasuarvelt teenite 20 boonuspunkti. 20 boonuspunkti = 20 EUR. Edukast tehingust teavitame Teid koheselt emaili teel. Väljamaksed vastavalt Teie juhistele.\nTöö on projektipõhine. Sobib kodus töötamiseks.\nFLORIST / DEKOREERIJA\nTeeksime hea meelega koostööd andeka florist/dekoreerijaga, kellega koos luua imekauneid pulmapidusid. Kui tunned, et see võiksid olla just Sina, siis saada meile palun enda enda tööalased sotsiaalmeedia konto lingid või tehtud tööde portfoolio.


SAAREMAA MUSEUM > Üritused > Lossi detektiivide salaselts\nERITI, ERITI SALAJANE TEADAANNE\nLossi Detektiivide Salaselts tegutseb ka sellel suvel.\nAlustame uute salaseltslaste kirjapanekuga!!!\nKuna sellesuvised seiklused on puhta uued, siis ootame kaasa lööma ka eelmistel aastatel salaseltsi liikmeks saanud poisse ja tüdrukuid.\nTÄHELEPANU, TULEVANE SALASELTSLANE: seekord veedame pool laagriaega hoopis väljaspool Kuressaaret, seega pane ennast valmis ka väikeseks öiseks seikluseks, mis leiab aset Viki külas, Mihkli talus.\nInfo salaseltslaste emmedele – issidele:\nlaager toimub kahes vahetuses: 25.– 28. juuni ja 13.–16. august\nmõlema vahetuse ajakava: E– T 10.00 – 16.00; K 10.00 – N 16.00\nootame 8–11-aastaseid lapsi\nhind 65 eurot lapse kohta


hispaania keele kursus edasijõudnutele (tase B1.2)\nHISPAANIA KEEL EDASIJÕUDNUTELE (tase B1.2)\nKeelehuvilised, kel on eelnevalt läbitud hispaania keele A1, A2 ning B1.1 taseme kursused\nÕpilane mõistab hispaania keeles kõike olulist endale tuttaval teemal, nagu töö, kool, vaba aeg vm. Saab enamasti hakkama riigis, kus hispaania keelt räägitakse. Oskab koostada lihtsat teksti tuttaval või enda jaoks huvipakkuval teemal. Oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi ja eesmärke ning lühidalt põhjendada-selgitada oma seisukohti ja plaane.\nEelnevalt läbitud hispaania keele A1, A2 ning B1.1 taseme kursused\nIsiklikud suhted /Relaciones personales (8 tundi)\nKultuur: Machu Picchu\nAeg möödub/ El tiempo pasa (8 tundi)\nHarjumustest minevikus rääkimine\nOluliste elukogemuste jagamine\nKultuur: Hispaania ja hispaanlased\nTervis ja haigus/ Salud y enfermedad (8 tundi)\nNõuanded tervislikuks eluks\nKultuur: reis Kuubale\nMeie maailm/ Nuestro mundo (8 tundi)\nTunnete ja arvamuse väljendamine\nSoovitused ja nõuded\nKultuur: Hispaania linnad UNESCO maailmapärandis\nTöö ja elukutsed/ Trabajo y profeciones (8 tundi)\nVähetõenäolistest tingimustest rääkimine\nKüsimused-vastused, vestlemine, kokkuvõtte tegemine.\nkirjeldada inimese välimust ja iseloomu,\nkasutada minevikke, end minevikus väljendada,\ntundeid väljendada, arvamust avaldada, nõu anda,\nvõrrelda, rääkida erinevatest oludest,\nvestelda spordi-, kultuuri- ja terviseteemadel.


ballbusting-guru.org Basenji ja maastikujooks – EESTI BASENJI TÕUÜHING\nMaastikujooks on ala mis igal basenjil südame kiiremini põksuma paneb. See on ala milleks nad loodud on ja iga endast lugupidav basenji ka seda naudib.\nMis on maastikujooks ja mida seal hinnatakse?\nMaastikujooks imiteerib jahti, kus koerad peavad avatud väljal saaki taga ajama. Saagiks on maastikujooksu puhul plastikust tuust, mida veetakse veomasina, trossi ja poide abil mööda põldu pidevalt suunda muutes, et võimalikult täpselt jäljendada trajektoori, mida üks saakloom reaalselt kasutada võiks. Tavapäraseks raja pikkuseks on 400-1000m. Korraga on rajal maksimaalselt kaks koera. Koera sooritus algab siis, kui peibutis tõmmatakse liikvele, misjärel koer lastakse stardis lahti ja tal on võimalus jälitada peibutist. Koera sooritus lõpeb siis, kui ta rajalt lahkub. Kohtunikud hindavad jooksutulemust 5 erineva parameetri järgi: kiirus, innukus ja jälitamine, arukus ja ajamine, paindlikkus, vastupidavus.\nKoera kiirust hinnatakse võrdluses teiste samast tõust koertega. Koera kiirus ilmneb kogu jooksu ajal, seda on eriti hästi näha pikkadel sirgetel ja hetk enne saagi tabamist. Kiirust hinnates arvestatakse koera võimet liikuda tõule omasel viisil. Kuna kiiruse mõõtmisel ei kasutata kella, siis on oluliseks näitajaks koera võime liikuda vastavalt erinevatele maastikele.\nEelistada tuleb koera kes jookseb madalalt, ennast maapinna kohale maksimaalselt välja sirutades ja saagile keskendudes.\nInnukus ja jälitamine\nKoer peab ajama peibutist innukalt stardist kuni raja lõpuni. Koer peab täpselt jälgima peibutise liikumist, reageerima vahetult suunamuutustele ja püüdma võimalikult kiiresti peibutist tabada.\nInnukus ilmneb peibutise jälitamisel olenemata maapinna ebatasasustest või tõketest sellel. Innukas koer jätkab jälitamist hoolimata ebaõnnestunud pööretest, kukkumistest või peibutise kaotamisest. Stardis on koer\nkeskendunud, tähelepanelik, jälgib peibutist pidevalt. Peibutise jälitamisel: ajab püüdlikult saaki nii, et vedaja on sunnitud peibutise enneaegse tabamise vältimiseks vedu kiirendama, ületab takistusi kõhklematult, säilib soov tabada peibutist isegi kui ta on sellest kaugele maha jäänud. Peibutise tabamisel: koer ei pidurda, peibutis haaratakse täiskiirusel ennast säästmata, säilib soov haarata peibutist ka siis kui teine võistleja on selle juba tabanud.\nArukus ja ajamine\nArukus ilmneb jälitamisel kui koer valib jooksuraja nii, et võimalikult hästi saaki tabada. Koer oskab ära kasutada erinevaid pinnavorme, kaasjooksja liikumist ja peibutise liikumissuunda selleks, et sundida peibutis kergemini läbitavale avamaale.\nPaindlikkuseks nimetatakse koera võimet kiiresti ja kergelt vahetada jooksusuunda. Koer peab suutma säilitada jooksurütmi maastikul olevatest takistustest ja pinnavormi muutustest hoolimata.\nVastupidavuseks nimetatakse koera võimet läbida kogu distants heas vaimses ja füüsilises vormis. Koera vastupidavus on füüsilise ja psüühilise vastupidavuse summa.\nMida on vaja maastikujooksul osalemiseks?\nMaastikujooksu võistlustel saavad osaleda basenjid, kes on vähemalt 15 kuud vanad. Proovijooksudel saab aga loomulikult käia ka noorema koeraga.\nSelleks et võistelda on koeral on vaja võistlusraamatut. Võistlusraamat väljastatakse Eesti Kennelliidu registris olevale koerale. Võistlusraamatu väljastamiseks esitab koera omanik avalduse, mis vormistatakse EHLi poolt kinnitatud blanketile. Võistlusraamat väljastatakse peale koera testjooksu positiivset sooritamist.\nVõistleval koeral peab olema FCI nõuetele vastav suukorv ja võistlusmantel ( punane, sinine või valge) ning kaelarihma kasutamisel mittepoov kaelarihm. Kui oled võistlustele tulemas esimest korda, siis saab suukorvi ja vesti ka kindlasti mõnelt teiselt basenjiomanikult laenata.\nLiskas peab koeral olema kaasas tema vet.pass, mis sisaldab infot tehtud vaktsiinide kohta. Koer peab olema vaktsineeritud vastavalt EKL-i ja Eesti Vabariigi määrustele.\nVõistlustele ei tohi tulla emase koeraga, kellel on jooksuaeg (isegi mitte lihtsalt niisama pealtvaatajana).\nTule võistluspaika aegsasti, mitte viimasel hetkel.\nVõistluspaika saabudes tuleb kõigepealt anda võistlusraamat sekretariaati ja vajadusel tasuda osavõtutasu.\nVeterinaarkontroll tuleb läbida vähemalt 1 tund enne oma tõu võistluse algust juhul kui võistluskutses ei ole märgitud teisiti.\nKoerad võistlevad kataloogis määratud tõugude järjekorras. Koerad võistlevad paarikaupa. Paarid moodustatakse loosimisega. Juhul kui koeri on tõus või võistlusklassis paaritu arv, võib loosimisel paariliseta jäänud koer võistelda üksinda.\nJälgi, millal toimub sinu tõu startide loosimine – sealt saad teada millal on sinu koera kord osaleda! Sekretär annab igale osalejale stardinumbri mis on vastavalt sinist või punast värvi. See tähistab võistlusmantli värvi – sinu koer on vastavalt kas punase või sinise võistlusmantliga. See sedel mille sekretär sulle annab on vajalik paber – selle pead andma stardis saatjale, ära seda kaota!\nVõistlus koosneb eel- ja finaaljooksudest. Lõpptulemuse saamiseks liidetakse eel- ja finaaljooksu punktid.\nKoerad, kes ei saavuta eeljooksus vähemalt poolt (50%) võimalikust punktisummast, ei või finaaljooksudest osa võtta. Juhul kui finaaljookse ei saa mingil põhjusel läbi viia, tehakse paremusjärjestus eeljooksude punktisummadele põhinevalt.\nKui sinu koer ei pääsenud seekord finaali, saad sekretäri käest jooksuraamatu kohe, kui sellesse on kantud kõik vajalikud andmed. Loomulikult hoolid enda koerast nii palju, et ei jää kohe peale jooksusooritust sekretäri juurde tulemusi ootama, seda teed sa ju peale seda kui oled oma koera ”maha jahutanud”. Ära ole koera peale pahane kõik päevad ei ole vennad.\nKui sinu koer aga pääses edasi finaali, mine koeraga uuesti veterinaarkontrolli. Ilma veterinaarkontrolli uuesti läbimata koera finaaljooksudele ei lasta.\nFinaaljooksude paarid moodustuvad eeljooksude paremusjärjestuse alusel. Juhul kui finaaljooksudel osaleb tõust või võistlusklassist paaritu arv koeri, jookseb eeljooksudel väikseima punktisumma saanud koer üksinda. Paaride stardijärjekord ja mantli värvid finaaljooksus loositakse.\nNüüd on üle jäänud vaid oodata – finaaljooksude punktid tehakse tihti teatavaks alles auhinnatseremoonial ning jooksuraamatud antakse osalejatele tagasi selle raames. Juhul kui kaks või enam koera on finaaljooksude järel võrdse punktisummaga, saab finaaljooksudel rohkem punkte saanud koer parema koha. Juhul kui koerte punktisumma on ikka võrdne, saab parema koha koer, kelle finaaljooksu punktid on järgnevates alades tähtsusjärjekorras paremad: innukus, paindlikkus, taiplikkus, kiirus ja vastupidavus.\nViisakas on apodeerida ka teistele tõugudele, mitte vaid enda omale ning nii palju kannatust võiks ikka olla, et peale enda tõu autasustamist vaatad ka teised lõpuni mitte ei torma minema.\nMaastikujooksu sertifikaat (SERT)\nSertifikaat antakse koerale, kes saavutab vähemalt 2/3 maksimaalsest võimalikust punktisummast järgmistel tingimustel:\n1) maastikujooksu sertifikaadid antakse võistlusklassi parimatele koertele, kes ei ole veel saanud maastikujooksu CH tiitliks vajalikku arvu sertifikaate (CH tiitliks on vaja 5 sertifikaati)\n2) ühel aastal võib koerale omistada maksimaalselt 4 sertifikaati\n3) puuduva(te) munandi(te)ga koerale sertifikaati ei anta\n4) juhul, kui suurima punktisummaga koeral ei ole õigust SERTi, vastu võtta, omistab kohtunik SERTi suuruselt järgmise punktisumma saanud koerale, kes saab SERTi vastu võtta\nSertifikaadid jagatakse järgnevalt:\n2-5 eeljooksu starti tulnud koera ühes tõus või võistlusklassis – 1 SERT\n6-10 eeljooksu starti tulnud koera ühes tõus või võistlusklassis – 2 SERTi\n11 või rohkem eeljooksu starti tulnud koera ühes tõus või võistlusklassis – 3 SERTi\nühel võistlusel jagatakse maksimaalselt 3 sertifikaati võistlusklassi kohta\nJuhul, kui koer ei saa sertifikaati vastu võtta, antakse talle auhinnaks sertifikaadi kandidaadi tunnistus.\nJooksutulemuse mittearvestamine (diskvalifitseerimine)\nKohtunike kolleegium võib koera diskvalifitseerida kui:\n– koer katkestab jooksu\n– koer häirib võistluse käiku (näiteks kui koer pääseb vabaks ja jookseb rajale kellegi teise jooksu ajal)\n– koer häirib tahtlikult kaasvõistlejat\n– võistlevat koera tema soorituse parandamiseks mõjutatakse mistahes moel (heli, žestid jne)\n– koer ei järgi peibutise liikumissuunda ja lõikab rada nii, et see põhjustab ohtliku olukorra ja/või saavutab seetõttu märgatava edumaa teise võistleja ees\n– koer on ohtlikult agressiivne\nOhtlikult agressiivne on koer kes ei ole peibutisest huvitatud vaid ründab või üritab rünnata kaasvõistlejat. Vahetu enesekaitse on lubatud. Rünnakuks ei loeta kehalist kontakti kui koer püüab saavutada paremat positsiooni peibutise järel.\nKui koer jookseb talle loosiga mitte määratud jooksus loetakse see käesoleva eeskirja rikkumiseks, tema tulemust ei arvestata, võistlusraamat jääb korraldajale ja EHLi juhatus otsustab toimkonna esildise alusel sanktsioonide üle.\nMaastikujooksuvõistluste liigid on avatud võistlused või tiitlivõistlused.\nIsased ja emased koerad jooksevad koos, tõugude kaupa, välja arvatud juhul, kui mõlemas sugupoolest on vähemalt 6 osalejat. Sellisel juhul võivad koerad joosta sugude kaupa eraldi võistlusklassides, kui korraldaja on nii märkinud võistluskutsele.\nTõu või võistlusklassi võistluse võib korraldada ainult siis, kui osa võtab vähemalt 2 samast tõust koera. Juhul, kui võistlustel on ainult 1 oma tõu esindaja, võib ta osaleda, kuid talle ei omistata SERTi, SK-d( sertifikaadi kandidaat ) ega tiitleid\nTiitlivõistlustel võivad võistelda kõik aktsepteeritud tõud, tiitlid jagatakse tõugude lõikes.\nTiitlivõistlustel ei saa võistelda ülemõõdulised koerad ning puuduvate munanditega koerad.\nEesti Maastikujooksu Meistrivõistlused. Osa võivad võtta kõik aktsepteeritud tõud kui kohal on antud tõust vähemalt 6 koera. Meistritiitlid jagatakse tõugude kaupa igas võistlusklassis.\nOsavõtuõigus on kõigil koertel, kellel on vähemalt 1 arvestatud maastikujooksu tulemus antud aastal. Meistrivõistlustele eelnenud jooks ei tohi olla diskvalifitseeritud. Koerale, kes Eesti Maastikujooksu Meistrivõistlustel saavutab tõus või võistlusklassis parima punktisummaga aktsepteeritud tulemuse, omistatakse ametlik Eesti Maastikujooksu Meistri (EMM) tiitel ning tiitlivõistluse nimetusega ’’võitjamantel.’’ Võitnud koera nime ette on omanikul õigus kirjutada märge EMM- ja antud aastaarv (nt EMM-03).\nDerby. Võistlustest võivad osa võtta koerad, kes antud aastal on saanud võisaavad 3 aastaseks. Tiitel antakse välja juhul, kui kohal on antud tõust vähemalt kaks koera. Võitnud koertele omistatakse tõugude või võistlusklasside kaupaametlik tiitel Derby Võitja Maastikujooksus ning tiitlivõistluse nimega „võitjamantel“. Võitnud koera nime ette on omanikul õigus lisada märge DVM- ja antud aastaarv (näit DVM-03).\nVeteranide Meistrivõistlus. Osaleda võivad koerad, kes on saanud 6 aastaseks. Tiitel antakse välja juhul, kui kohal on antud tõust vähemalt kaks koera. Võitnud koerale omistatakse ametlik tiitel Veteranide Maastikujooksu Meister ja „võitjamantel“ ning omanikul on õigus lisada võitnud koera nime ette tiitel VMM- ja antud aastaarv (näit VMM-03).\nEesti Karikas. Võistlus peetakse võistlushooaja alguses ja osaleda on õigus igast lubatud tõust parimatel. Osalemise tingimused ja osalejate arvu määrab EHLi juhatus ning need näidatakse ära võistluskutses. Võistluse võitnud koerale omistatakse ametlik tiitel Karika Võitja Maastikujooksus (KVM) ja „võitjamantel“ ning võitnud koera nime ette on omanikul õigus lisada tiitel KVM- ja antud aastaarv (näit KVM-03).\nMida võtta kaasa maastikujooksule\nVõistlusraamat (ehk jooksuraamat)\nraha osalemistasu maksmiseks\nvõistlusele sobilik kaelarihm (väike, kerge ja soovitatavalt plastpannaldega)\nvesi ja kauss koerale\nKaasas võiks veel olla:\nEndale süüa ja vett\nTekk või lahtikäivad toolid, et oleks mugav põlluääres aega veeta\nKummikud (isegi kui tundub et ilm on ilus ja ei hakka sadama, siis põld ise võib ikka märg olla)\nVihmavari või keep\nKuidas koera maastikujooksuks treenida?\nMaastikujooks on selline ala, kus omanikust just väga palju ei sõltu. Koeral kas on hea instinkt või ei. Üks väheseid asju mida ise aga mõjutada annab on vastupidavus. Kõige parem trenn on lihtsalt vabalt jooksmine ja teiste koertega mängimine ja seda erineval maastikul – metsas, liivas, lumes.\nInstinkti ergutamiseks võib ka juba kutsikast saati mängida sikutamismänge ja lasta kutsikal nööriotsas mänguasja taga ajada.\nAlati on hea ka eraldi harjutada koera suukorviga ja seda juba võimalikult varakult. Enamus koeri ei talu suukorvi just eriti hästi ja kui instinkt pole kõige tugevam, siis võivad nad suukorvi tõttu jooksu pooleli jätta.\nPilte Harju mk-s toimunud maastikujooksult\nVideo Maastikujooksult Tšehhis, kus rajale lubatakse korraga 3 koera.\nKoostas: Anneli Lind\nEesti Hurtade Liit. http://www.sighthounds.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74%3Aekl-hurtade-maastikujooksu-voistluste-korraldamise-ja-hindamise-juhend&catid=9%3Areeglid-ja-dokumendid&Itemid=27&lang=et


Kuidas on läinud Eesti golfimängijatel Gecko Touril? - Ajakiri Golf\nKuidas on läinud Eesti golfimängijatel Gecko Touril?\nUudised 29.01.2017 2 Min lugemine\nAlanud golfiaasta on läinud The Gecko Touril käima kiire graafikuga, juba on peetud 6 osavõistlust ning tuleb öelda ,et meie golfimängijad on tuuri hästi alustanud.\nEsimesel osavõistlusel 9.-10. jaanuaril Parador (Málaga) Golfväljakul saavutas Sander Aadusaar oma esimese profina mängitud võistlusel jagatud 10. koha tulemusega väljaku Par ja ringid 70 ja 74 lööki, kokku 144 lööki. Mark Suursalu oli sellel võistlusel jagatud 45. kohal tulemusega +13 ja ringid 76 ja 81 lööki, kokku 157 lööki.\nKolmandal osavõistlusel 16.-17. jaanuaril Atalaya Golf Country Club – Old Course oli juba heade golfitulemuste kord. Sander Aadusaar saavutas jagatud 8. koha tulemusega -3, ringid 72 ja 67 lööki, kokku 139 lööki. Mark Suursalu jäi temast maha 1 löögiga saavutades jagatud 12. koha tulemusega -2, ringid 71 ja 69 lööki, kokku 140 lööki. Selle võistluse võitis Noemi Jimenez tulemusega -6 ,ringid 69 ja 67 lööki, kokku 136 lööki. Võit tuli peale 4 mängija play offi. Mehed suundusid peale viimast play-off rada tõenäoliselt rangele harjutama. Noemi Jimenez on Ladies European Touri mängija ja hoiab LET Order of Merit edetabelis 72. kohta.\nMarbella Club Golf Resort osavõistlusel liitus tuuriga Marten Palm saavutades jagatud 35. koha tulemusega +14 , ringid 78 ja 80 lööki, kokku 158 lööki.\nParaíso Golf Club’is oli esimest päeva lust vaadata. Sander lõi 68 ja Mark 65 lööki. Kokkuvõttes lõpetas Sander Aadusaar jagatud 16. kohaga tulemusega -5 , ringid 69 ja 68 lööki, kokku 137 lööki ja Mark Suursalu saavutades jagatud 39. koha tulemusega +1 , ringid 65 ja 78 lööki, kokku 143 lööki. Marten Palm lõpetas 68. kohaga tulemusega +12 ringid 81 ja 73 lööki, kokku 154 lööki.\nVõistluse võitis Jordi Carcia Del Moral tulemusega -10 pärast 3 mängija play-offi.\nKui küsisime The Gecko Touri peakohtunikult JP Salakarilt, kas ta teeb tuuri mängijatele ainult lihtsaid lipupositsioone, saime vastuseks, et lipupositsioonid on profituuri kohta tavapärased, kuid mängijad on oma tasemega neist lihtsalt üle. Pidavat ainult naerma.\nEilse päeva seisuga oli Sander Aadusaar The Gecko Tour edetabelis 41. kohal tulemusega 796.87 punkti ja Mark Suursalu 73. kohal tulemusega 262.5 punkti.\nThe Gecko Tour on mängijatele hea talviseks harjutamiseks. Veebruaris ootavad ees tähtsad Ecco Touri Winter Series võistlused, kus on võimalik saada suveks Ecco Touri kaart.\nAllikas: Estonian Tour


Kommentaarid - FOTOD: Maasikas: rändeprobeemiga toimetulek on Euroopa Liidu koostöövõime lakmustest - DELFI\nFOTOD: Maasikas: rändeprobeemiga toimetulek on Euroopa Liidu koostöövõime lakmustest - kommentaare 1-6\nselle asemel ,et laevad lihtsalt hävitada koos sissetungijatega ja ebaseaduslikule piiriületajale lihtsalt tina anda,käib Itaalia merevägi neid Aafrika vetes päästmas ja euroopasse toomas, lõpmatuseni see jama nagunii ei kesta, kui brüssel ei taha seda jama lõpetada siis on ainult aja küsimus mil Euroopa liit laguneb,Tänu kesk Euroopa riikidele ,kes keeldusid immigrantidest sai alguse Euroopa liidu lagunemine\nHerra Maasikas! Pean Teid kurvastama, nimelt olete Teie arvult 1700-mesajas Euroopa poliitik kes sellise avaldusega avalikult peavoolumeedias viimasel kahel aastal esinenud on! Aga tulemus? Õige, mitte muhvigi..... Ja seega Teie avaldus on kui tühja tünni kõmin....\nInimkaubandus nagu narkokaubanduski on kriminaalne tegevus. Kõik asjaosalised Aafrikasse vangi, probleem laheneks jalamaid.\nvõiks tõesti plaati juba vahetada kogu see kamp seal ELs. ma ei saa aru, mille eest nad kõrget palka saavad???\nMis on rändeprobeem? Kas see on prüsseli tõlge inimärile?\nEnne tuleks muuta EL-s seadusandlust ja paljud probleemid jääksid ajutisteks, mitte alatisteks. Näiteks kui sõda lõppenud, peavad põgenikud naasma kodumaale - näiteks miks on Euroopa täis sadu tuhandeid eks-Jugoslaaviast pärit tegelasi? Seal sõjategevus ammu lõppenud.


Ise tehtud. Hästi tehtud.: Mõned kooslused, millest ei väsi. Salat suitsulõhe, kartuli ja munaga\nMõned kooslused, millest ei väsi. Salat suitsulõhe, kartuli ja munaga\n400 keedetud ja kooritud kartuleid\n4 muna, poolpehmeks keedetuna\nKastme tegemiseks sega omavahel mesi, sinep ja sidrunimahl. Vajadusel maitsesta soola ja pipraga. Lisa pidevalt segades õli ning sega kõik ühtlaseks.\nSalati jaoks tõsta taldrikule roheline salatipadi. Tükelda suitsulõhe ja koori ning tükelda ka keedetud munad (võiksid olla soojad). Koori sibul ning lõika poolratasteks.\nKuumuta pannil õli ning prae kuumas õlis katrulisektorid krõbedaks. Tõsta kartul salatipadjale, sinna peale tõsta lõhetükid, munasektorid, sibularattad ja kõige peale puista hakitud rohelist sibulat. Kalla kõik salatikastmega üle, viimistle soola ja pipraga ning serveeri kohe.\nPaleoretsepti puhul asenda kartul näiteks ahjupastinaagiga või aurutatud lillkapsa või brokkoliga\nLabels: kala, kartul, köögivili, lõhe, muna, Oma Maitse, paleo, salat\nMmm, see ajab tõesti isu peale!\nAga enne, kui kellelgi äpardus juhtub - sidrunimahla peaks kastmes olema vist 3 sl, mitte 3 dl? :)\n12. aprill 2014 16:21\nKatrin, suur tänu märkamast ja märku andmast. Loomulikult ei tuleks salatit sidrunimahla sees ujuvana serveerida :)\nIkka 3 sl, mitte 3 dl. Tegin ka postituses paranduse ära.\n12. aprill 2014 16:26


üldplaneering | Tartu sotsiaaldemokraadid\nTag Archives: üldplaneering\nKadri Leetmaa: Linnapargid kui suitsetaja kopsud\nKolmapäev, 25. november 2015 Kommenteeri\nMis kasu on võimsatest kopsudest ahelsuitsetajale? Jah, võib-olla hakkavad käre köha ja veel hullemad tõved teda kimbutama mõni aasta keskmisest hiljem, kuid kui ta väga püüab, siis õnnestub tal sellegipoolest oma tervis tuksi keerata. Täpselt sama lugu on Tartu kesklinna parkide ja linna üldise tervisega. Tartu äärelinnades ja linna ümbruses on ülikiiresti kosunud teenindussfäär, sinna on rajatud mitmeid kultuuri- ja haridusasutusi, planeerimisel on mahukad kontorihooned, rääkimata sellest, et lahkunud on hulk linna endisi maksumaksjaid.\nEsmaspäev, 16. november 2015 Kommenteeri\nParaku on kirveidki kingitud, ähvardatud ja valega allkirju kogutud. Vihjan kampaaniale, mis räägib Tartu peatsest lämbumisest, sest linna kopsud ehk pargid kavatsetakse hävitada. See on asi, mis vajab õiendust, et inimestel tekiks võimalus objektiivsete faktide najal oma seisukoht kujundada. Väide, et kesklinna üldplaneering on võtnud taastada sõjaeelse Tartu tihedalt hoonestatud kesklinna ja kaotab siit kõik sõja tagajärjel tekkinud pargid, on ju paremal juhul liialdus. Igal juhul eksitav.\nJarno Laur: elu ja melu kesklinna\nNeljapäev, 10. september 2015 Kommenteeri\nAvalikkuse ja linnavolikogu ette jõudev kesklinna üldplaneering on tööriist. See annab kesklinna arendamise raamistiku nii, et Tartu säilitaks oma kompaktsuse, mille tagab piirkonna «raskuskeskme» paiknemine just linna südames. Planeering on koostatud, kujundamaks kesklinnas välja ajaloolise ülikoolilinna, nüüdisaegse rahvusvahelisi tarku töökohti koondava ärikeskuse ning linna- ja regioonikeskuse sümbioosi. Tulemuseks on senisest tihedamalt hoonestatud ning aktiivsema inimtegevusega linnasüda.


2013. aasta märtsis osales Y-galerii Tartus teist korda feministliku kultuuri festivali LadyFest Tallinn programmis. Sel aastal kaaskorraldasime Rebeka Põldsamiga näituse "Eesti feministliku kunsti kaanoni visand. vol 1", kus osalesid kunstnikud ja rühmitused: F.F.F.F., Anu Juurak, Kai Kaljo, Ly Lestberg, Marge Monko, Anu Põder, Ene-Liis Semper, Liina Siib, Mare Tralla, Valie Export Society. Näituse ettevalmistamisel kerkis esile nii mõnigi huvitav probleem: avalikest kunstnike sõnavõttudest selgus, et naiskunstnikud on väga ettevaatlikud kasutamaks enda loomingu kohta iseloomustust "feministlik" ning tundlikud selle suhtes, kuidas nende loomingut sellesse konteksti integreeritakse; nõustun Rebeka Põldsamiga, kes nimetas rahvusvahelist LadyFesti formaati kontraseksismiks, mis eksponeerib eranditult naisautorite loomingut; pidasin oluliseks teha näituse EBASELGED KEHAD osalejate valik valdavalt nende Tartu rohkem või vähem tuntud kunstnike hulgast, kes pidevalt nähtaval ei ole, kuid mis ei tähenda, et nad loominguliselt aktiivsed poleks. Sellele järgnevalt on mul hea meel esitleda näitust EBASELGED KEHAD kui kommentaari LadyFesti "kaanonite" näitusele, mille abil püüti kaardistada vastuseid, et mis on kohaliku feministliku diskursuse (põhiteesiks "isiklik on poliitiline") probleemipüstitused. Tartu avalikus kultuuriruumis aktiivselt feminismiga ei tegeleta ja seega lahendan enesele võetud ülesande kunstnike autoripositsioonide kaudu - kes ja kuidas kunstiväljal naiselikkust/mehelikkust representeerivad. Kaspar Jassa (s 1973) elab Tartus ja töötab Eesti Rahva Muuseumis giidina; on õppinud Tartu Ülikoolis slaavi filoloogiat; tema tekste on avaldatud Sirbis, Vihikus, Müürilehes jm. Installatsioonis "Tartu kere" (2013) otsib Kaspar võimalikku sobivat keret "Tartu vaimule". Margit Lõhmus (s1985) on õppinud Tartu Ülikooli maaliosakonnas ja Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide magistrantuuris, täiendanud end Ida-Londoni Ülikoolis vahetusüliõpilasena. Mitme aasta vältel on ta projektis "Armastusetuba" lahanud inimsuhteid, hetkel uusim käsitlus Pärnu Linnagaleriis näitusel "The truth is". Näitusel EBASELGED KEHAD väljas olev foto “My point is in pointlessness” (2013) on n kaader pikast jätkuvast fotoseeriast, mille kaudu kunstnik jälgib oma mõtete päritolu. Rauno-Thomas Moss (s 1977) elab Tartus ja töötab Tartu Ülikooli maalikunsti õppetoolis lektorina. Maal "Jumalaema" (1999) on valminud juba tudengina TÜ maaliosakonna II kursusel. See töö sündis kunstniku sõnul täiesti automaatsena - polnud kavandeid ega ideed, vaid ta maalis näo ja seejärel keha ja käed (sellest ka tugevad anatoomilised vead). "Kuigi ma kujutan sellel maalil arhetüüpset Jumalaema, kelle südamest kumab hõõguvat kiirgust ja kelle näos väljendub ebainimlik rahu ja tarkus, siis mulle meenutab see hoopis minu esimest suudlust. Ja selle tüdruku nimi on juhtumisi samuti Maria". Maal kujutab naist ja naise rolli pühana – emana, püha naiselikkusena, säilitajana ja sünnitajana ning millegi veel muu – müstilisena (ka sünnitamata). Samas meenutab see kuntsnikule isiklikke katsumusi maaliosakonnas ja tema esimest suudlust. "Viimane suudlus oli aga palju säravam, erutavam ja ilusam. Ja see viimane on see, mida ma tahan mäletada ja kujutada. Selleläbi annan ka loa seda maali esimest korda avalikkuses esitada," lisab ta. Eva Mustonen (s 1986) on õppinud Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiiliosakonnas ja Gothenburgi Ülikoolis (HDK) disaini. Näitusel on tal väljas kolm teost: "Autoportree/Tool" (2012) käsitleb ühtpidi naiste ja meeste tööd kultuuris, teisalt isiklike mälestuste põiming, kangelanna konstrueerimine; "Menüü" (2009) on isiklik interpretasioon metafoorist "oled see, mida sööd"; "Salaõed vanas mõisas ehk autoportree Veenusega" (2010) on julgustükk, milles väljendub soov ilus olla. Marja-Liisa Plats (s 1984) on õppinud fotograafiat Tartu Kõrgemas Kunstikoolis, töötab illustraatorina. Viimased autorinäitused toimusid aastatel 2010 ja 2011 koostöös Anna Hintsi, Eva Labotkini ja Toomas Thetloffiga. Pärast seda läks ta Tartust ära ja elas ühe aasta Räpinas oma vanaema juures väikese talumajapidamise ärklitoas. Teda köitis naasmine kodupaika, kust oli 9 aastat tagasi lahkunud, et uurida, kui palju muutub mingi olulise koha tõlgendamine ajas. Õige pea hakkasid vanad kodused asjad rääkima lugusid. Näitusel eksponeeritud "Proloog" (2013) on üks selline lugu. Teos on tugevalt seotud ootamise temaatikaga. Kunstniku sõnul võib see olla proloogiks tema praegusele autoportreele. Vahur Puik (s 1978) on fotograafiat õppinud Vallo Kalamehe käe all Tartu Noorte Tehnikute Majas. Alustanud loodusfotograafina, töötanud fotograafina ööklubis, pärast seda tegutsenud filmifotograafina mitmete dokumentaal- ja mängufilmide juures. Hiljem töötanud näituste ja fotokogudega seotud ametikohtadel Eesti Rahva Muuseumis, Eesti Ajaloomuuseumis, Tallinna Tehnikaülikooli muuseumis. Mittetulundusühingu Eesti Fotopärand asutajaliige, Fotokunstnike Ühenduse liige. Hetkel pühendunud ajalooliste fotode asukohtade tuvastamise ja ülepildistamise rakenduse www.ajapaik.ee arendamisele. Fotoseeria "Järeltulija" (2011-2013) on valik Facebookis avaldatud "perealbumi" beebipiltidest (https://www.facebook.com/media/set/?set=a.10150377361244718.372015.649119717), mis pöörab tähelepanu infoajastuga kaasnevale olukorrale, kus me ei suuda enam oma avalikku kuvandit kontrollida. Kuna kunstnik on portreteerinud nägu näitamata, tekib vaatajas harjumatu pinge - tal ei ole võimalik saada kontakti kujutatavaga ning seeläbi ka foto autoriga. Y-galerii esitleb: Osalevad kunstnikud: Kaspar Jassa, Margit Lõhmus, Rauno-Thomas Moss, Eva Mustonen, Marja-Liisa Plats, Vahur Puik Koostas: Kaisa Eiche I need to accommodate some articles and therefore great UK hosts and this makes choosing very hard, but I am really afraid to decide, which superb UK web hosts differ of each other


Majanduskriis õõnestab brändilojaalsust - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 22. juuni 2009\nMajanduskriis õõnestab brändilojaalsust\nUSA majanduskriis on vähendamas brändilojaalsust kõikide kaubagruppide suhtes, vahendab täna avalikustatud uuringut uudisteagentuur Reuters.\nÜle poole suure lojaalsusega klientidest jäid truuks ainult nelja brändi tarbijad kümnest, selgub analüüsikeskuse Catalina Marketing Corpi Pointeri uuringust, mis kogus andmeid 23 000 kaubanduskeskuse ostude kohta.\nAjavahemikus 2007 kuni 2008. suure lojaalsusega tarbijateks jäid 49 protsenti oma lemmikkaubamärgile truuks, 19 protsenti neist ostsid vähem ning 33 protsenti neist loobusid täiesti oma lemmiktoote tarbimisest.\nSuure lojaalsusega tarbijateks nimetatakse neid tarbijaid, kellel mingi kauba või kaubagrupi ostudest moodustab 70 protsenti üks bränd.\nUSA edukaim kaubamärk on Coca-Cola Classic ning isegi selle brändi tarbijatest kahanes lojaalsus 25 protsenti, selgub uuringust. Procter Gamble hambapasta suure lojaalsusega tarbijatest hakkasid ostma ka teisi kaubamärke.\nSuured kaubamajad eesotsas Wal-Martiga on asunud agressiivselt müüma kaupu oma nime all. Nende kaupade hinnad on võrreldes tuntud brändidega tunduvalt odavamad.\nUuring hõlmas üle 32 miljoni ostja ning 685 juhtivat kaubamärki.


18.01.2012 / Komisjonide teated, Sotsiaalkomisjon\nRiigikogu sotsiaalkomisjon arutas nii oma esmaspäevasel kui ka teisipäevasel istungil valitsuse algatatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu. Arutelul osalesid sotsiaalminister Hanno Pevkur, Eesti Puuetega Inimeste Koja, Eesti Linnade Liidu ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu esindajad. Sotsiaalkomisjon otsustas oma eilsel istungil saata valitsuse algatatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu (161 SE) Riigikogu täiskokku esimesele lugemisele 8. veebruaril. Komisjoni ettepanek on eelnõu esimene lugemine lõpetada.\nEilsel istungil väljendasid kohalike omavalitsuste esindusorganisatsioonid muret, et konventsioonis sõnastatud eesmärkide saavutamiseks ei ole piisavalt vahendeid ning riik peab siin appi tulema. Eelkõige puudutab see nende sõnul avalike hoonete juurdepääsetavuse küsimust. Margus Tsahkna väljendas siin sotsiaalkomisjoni poolset toetust. „Sotsiaalkomisjon toetab igati sotsiaalministeeriumi läbirääkimistel järgmise Euroopa Liidu eelarveperspektiivi üle, et sealt oleks võimalik neid vahendeid ka vastavale valdkonnale leida. Konventsioon annab selleks lisaargumendi,“ selgitas Tsahkna.


Põleb nagu tsüstiit. Tsüstiidi põhjused meestel\nSellised abinõud võivad provotseerida soolestiku ja tupe düsbioosi. Seda ravimit iseloomustab väljendunud diureetiline toime. Kusepõie põletik läheb harva ära ilma valu sümptomi ilminguta.\nSaadud infusioon lahjendatakse puhta veega mahuni ml. Ravim on purjus soojalt. Enne seda on soovitatav seda natuke raputada. Võtke pool klaasi 2 korda päevas umbes minutit enne sööki. Ravi kestus on nädalat.\nPärast spetsialistiga konsulteerimist saate ravi korrata. Üleannustamine Ortosifooni määrduvad neerutee lehed võivad üleannustamise korral põhjustada valulikke aistinguid maksas, maos ja neerudes. Seda ravimit ei soovitata võtta kaugemale.\nKoostoime On ebasoovitav ühendada ravim alkoholiga. Müügitingimused Toode on heaks kiidetud retseptita väljastamiseks.\nLadustamistingimused Teekotte tuleks hoida kuivas ja pimedas kohas ning hoida väikeste laste käeulatusest eemal. Säilitusaeg Ravimi maksimaalne kõlblikkusaeg on 4 aastat. Pärast seda aega ei saa seda kasutada.\nOrtosifoon määrdub raseduse ja imetamise ajal Neeruteed raseduse ajal kasutatakse põiepõletiku, urolitiaasi jne korral. Sünnitusarstid-günekoloogid on seda juba aastaid oma patsientidele soovitanud. See on efektiivne abinõu rasedatele, mis aitab toime tulla jalgade, silmade all olevate kottide tursemisega ja parandab üldist seisundit enne sünnitust. Kuid viimasel ajal on levinud arvamus, et neerutee on raseduse ja rinnaga toitmise ajal vastunäidustatud.\nJa kõik sellepärast, et selle nime all hakkasid nad müüma mitmesuguseid ravimtaimede segusid, millest paljud olid sel perioodil tõesti keelatud. Kuid Ortosifoon määrdub otse raseduse ajal ja imetamine on kasulik ainult siis, kui seda kasutatakse vastavalt juhistele. Peamine on selle ostmisel veenduda, et te ei osta ühtegi muud põleb nagu tsüstiit, mida nimetatakse ka "neeru teeks".\nArvustused Ortosifooni jaoks Ülevaated neeruteest on tavaliselt positiivsed.\nSageli soovitavad seda eksperdid. Eriti sageli võite leida ülevaateid neeru tee kohta raseduse ajal. Mõned naised segavad seda abinõu teistega ja ostavad neid ravimeid, mis näitavad, et nad on raseduse ajal vastunäidustatud.\nSeetõttu on väga oluline apteegis eelnevalt kontrollida, millist neeruteed soovite osta.\nIga kehas esineva haiguse või süsteemi talitlushäire korral valmistatakse neerutee erinevalt. Joomise annused ja kestus ei sõltu ainult haiguse tunnustest, vaid ka patsiendist endast, tema vanusest ja elustiilist. Enne vastuvõtu alustamist tuleb lisaks arvestada võimalike vastunäidustustega.\nTsüstiidi ravi meestel Ülaltoodud sümptomitega peaks mees konsulteerima uroloogiga. Arst määrab mis tahes ravi alles pärast hoolikalt kogutud patsiendi anamneesi, põhjalikku diagnoosi kõigis suundades: Bakteriaalne uriinikultuur, tuvastades patogeeni ja selle tundlikkuse antimikroobsete ainete suhtes.\nUrogenitaalne mustamine latentsete infektsioonide korral - STI-d Uriinianalüüs - see on informatiivne leukotsüütide, punaste vereliblede, lima suure sisalduse korral. Tuberkuloosi kahtlus on põhjustatud happelisest uriinireaktsioonist.\nKusepõie ultraheli tavaliselt ei tehta, kuna patsiendil on informatiivseks uurimiseks võimatu koguneda piisavas koguses uriini, kuid neerude ja eesnäärme ultraheli on kohustuslik, kuna need aitavad tuvastada põiepõletiku põhjust.\nKroonilise põiepõletiku korral on näidustatud tsüstoskoopia võõrkehade, kivide, kasvajate tuvastamiseks ja selle protseduuri ajal tehakse ka biopsia. Tsüstoskoopiat võib määrata ka ägeda tsüstiidi püsiva kulgemise jaoks ja selle eesmärk on määrata tsüstiidi enda tüüp ja lokaliseerimine, see tähendab, et kõigepealt hindavad nad visuaalselt limaskesta seisundit, ehkki võõrkehad ja kivid võivad aset leida ka.\nTsüstiit on tõsine kõrvalekalle, mida ei saa eirata. Ravile on vaja läheneda igakülgselt. Ravimite võtmine ja psühhosomaatiliste tegurite kõrvaldamine võib haigusest vabaneda ja vältida tõsiseid tüsistusi. Kusepõie põletiku psühhosomaatilise olemuse tunnused Tsüstiit on põies põletikuline protsess, mille iseloomulik tunnus on sagedane urineerimine. Nendega kaasneb terav valu.\nMõnikord on orgaanilise obstruktsiooni kinnitamiseks või välistamiseks vajalik tsüstouretrograafia, uroflowmetry, mis sageli ilmneb meestel põiepõletiku korral.\nPüsiva uriinipeetusega ägeda põiepõletiku ja tugeva valu, mida valuvaigistid ei suuda peatada, ravi toimub haiglas pärast põhjalikku diagnoosimist, põhjustaja tuvastamist või Urogenitaalsüsteemi kaasuvaid haigusi. Kuidas ravida põiepõletikku meestel? Üldised soovitused selle haiguse raviks on järgmised: Haiguse ägedal perioodil voodipuhkus, palavikuvastaste ravimite põleb nagu tsüstiit, rohke vedeliku joomine kuni 2,5 liitrit päevas, soolase, vürtsika, happelise toidu toitumine.\nMeeste põiepõletiku antibiootikumid. Pärast patogeeni tuvastamist ja selle tundlikkuse määramist antibiootikumide suhtes on vajalik antimikroobsete ravimite kasutamine: tavaliselt on need fluorokinoloonid Nolitsiin põiepõletiku jaoks, Normax, Cifran, Ciprolet Anitrofuraanid Furadonintsefalosporiinid nädala jooksul, ainult vastavalt arsti juhistele.\nKohustuslik meestel põiepõletiku korral peaks ravi hõlmama taimseid diureetikume, põletikuvastaseid ravimeid, näiteks taimeteed - karupuu tee, pohlamoosi leht, põldmari.\nTeema: Lahendus põiemurele.\nTingimusel, et inimesel pole ravimtaimede allergilisi ilminguid, leevendavad põletikulisi sümptomeid ravimtaimedel põhinevad ravimid, millel on abistav toime - Kanefron, tsüstiidi korral Cyston, Fitolizin. Võite kasutada ka jõhvikate kasulikke omadusi - kas juua jõhvikamahla, puuviljamahla põiepõletiku korral või võtta Monureli tablette jõhvikaekstraktiga.\nKuna ravimtaimed vähendavad antibiootikumi kontsentratsiooni, kasutatakse neid alles pärast antibiootikumiravi lõppu. Sest see, et eemaldatud sool on ärritav kusiti ja kuseteede-vesikulaaride reservuaarile.\nTuleb meenutada, et kuigi iseteraapivad naised kaotavad aega ja ei suuda haigusega kiiresti ja ilma komplikatsioonita jätta. Mis on ohtlik tsüstiit ravi puudumisel?\nSelline MP põletiku ilming muutub sageli märkamatuks ja võtab kroonilise kursuse, mis võib avaldada ootamatuid retsidiive. Põletikuline protsess võib ilma õigeaegse ravita põhjustada ohtlikke tagajärgi. Kõige ohtlikumad neist: pahaloomuliste kasvajate oht; struktuursed muutused MP-s interstitsiaalne tsüstiit - põletiku levik põie lihaskoes, mis põhjustab kudede kortsumise, funktsioonide maksejõuetuse, kunstliku reservuaari või ortotoopilise siirdamise siirdamise tõttu veehoidla mahu vähenemise.\nPõletikuliste protsesside ravi põies peab olema tingimata vajalik.\nSelliste ohtlike tagajärgedega ei ole võimalik oodata taktikaid ja osaleda enesehoolduses. Ainult põhjalik uurimine ja õige ravimeetod võimaldavad teil edukalt lõpetada ravi võimalikult lühikese aja jooksul ilma tagajärgedeta.\nKas tsüstiit võib olla valuta? Tsüstiit on põie haigus, kus elundi seinal tekib põletik, ärritab limaskesta ja viib külgnevate pehmete kudede ja närvilõpmete juurte pigistamiseni. Sellisel juhul kogeb patsient urineerimisel, suguelundite põleb nagu tsüstiit ja pideva sügeluse korral tugevat valu, mida on võimatu vabaneda. Kuid juhtub ka, et tsüstiit areneb ilma väljendunud sümptomaatilise pildita. Selline põiehaiguse vorm on üsna ohtlik, sest naine ei pruugi isegi kahtlustada, et kuseteedes on tekkinud põletik, mis võib viia paljude tõsiste tüsistusteni ilma õigeaegse ravita.\nMiks areneb tsüstiit ilma valu ajal urineerimisel, kuidas tuvastada patoloogia ja millised on haiguse ravid.\nPõhjused, miks haigus ei ole valus sümptom, on seotud keha individuaalsete omadustega, patoloogilise mikrofloora tüübiga, mis kutsus esile põie seina põletikku ja mitmed teised tegurid.\nIsegi valu puudumisel on võimalik tuvastada tsüstiiti, sest haigus väljendub mitmete muude märkidena.\nKui õigeaegselt pöörata tähelepanu muutustele kehas, võib patoloogilist protsessi õigeaegselt ravida ja vältida tõsiste tüsistuste teket. Valu sümptomite puudumise põhjused Tsüstiit ilma valuta on haruldane nähtus. Järgmised tegurid põhjustavad põieelse protsessi teket kusepõie ilma valulike sümptomite tekkimiseta: haiguse krooniline kulg; pikaajalised ravimid koos valuvaigistitega, millel on mitmesugune toime; sageli raseduse seisund. Kui haiguse äge vorm ei ole õigeaegselt paranenud, muutub see väga kiiresti krooniliseks staadiumiks.\nErinevalt ägedast tsüstiidist iseloomustab kroonilist põletikku väljendunud sümptomaatilise pildi puudumine.\nKuid see ei ole alati nii, palju sõltub inimese valuläve tasemest. Põletik, mis mõjutab põie seinu, toob kaasa asjaolu, et kahjustatud elundi suurus suureneb vastavalt, see hakkab kõrvalolevaid siseorganeid pigistama ja sel põhjusel on valu. Kroonilise tsüstiidi korral on valu, kuid see on ebaoluline, sageli valus. Kui inimene on valu suhtes piisavalt salliv, ei pruugi ta sellist sümptomit lihtsalt tunda.\nValu puudumine põletiku ajal on tingitud ka sellest, et nakkusliku patogeensuse mikrofloora põhjustatud haigus areneb samaaegselt gripi või tõsise põleb nagu tsüstiit.\nSeetõttu võtab inimene tsüstiidi sümptomeid ülemiste hingamisteede haiguste kliinikusse. Mõnel patsiendil diagnoositakse patoloogia hilisemas arenguetapis, sageli komplikatsioonidega, põhjusel, et enamik sellele haigusele iseloomulikke sümptomeid puuduvad.\nMiks ei saa olla tsüstiitiga valu? Patsiendil on individuaalne eripära - kesknärvisüsteemi kahjustus, mille tõttu häiritakse valu tundlikkust.\nNärvilõpmete juurte talitlus põhjustab asjaolu, et aju ei saa vajalikke impulsse. Valueta patoloogia, mis on seotud närvilõpude kahjustamisega, esineb peamiselt eakatel.\nKusepõie põletik läheb harva ära ilma valu sümptomi ilminguta. Levinumad patoloogilised seisundid, kus inimene lihtsalt ei tunne valu. Sageli on selliste sümptomaatiliste ilmingute puudumine tingitud asjaolust, et inimene on võtnud kaua aega valuvaigistava toimega ravimeid teiste haiguste ravimise tõttu, mis avalduvad tugeva valu all. Ravimite mõjul tuhmub tsüstiidi ja teiste sellega seotud haiguste valu.\nRaseduse ajal esineb tsüstiit sageli, põhjuseks - hormonaalsete tasemete restruktureerimine, immuunsüsteemi depressioon. Rasedatel naistel esineb see haigus sageli ilma valu sümptomita. Selle puudumist selgitab asjaolu, et põie haigus ei ole nakkuslik.\nSage urineerimine, mis nii hirmutab naisi, on seotud loote suuruse ja põie suurenemisega. Ühest küljest on see protsess täiesti normaalne, teisest küljest ei tohiks seda ravida hooletult, peate konsulteerima arstiga, et veenduda, et kuseteede organites ei ole viirust ega nakkust.\nKuidas ära tunda valutu tsüstiit? Loe ka: Kasside kuseteede häirete tuvastamine ja ravi Veri uriinis Veel üks põiepõletiku tavaline sümptom: hägune uriin, millel on eriline lõhn ja verejälgede olemasolu.