Maailmamajandus ei põe mitte sedavõrd majanduslikel põhjustel, kuivõrd ideoloogiate pärast - Uued Uudised\nEsilehele » Majandus » Maailmamajandus ei põe mitte sedavõrd majanduslikel põhjustel, kuivõrd ideoloogiate pärast\nTänased sotsid ei taha, et neid “räige retoorikaga” multikultuursuse sissetoomisel takistatakse.\nSuurel osal Eestimaa inimestest on meeles Nõukogude Liit oma käsumajandusega ja seetõttu saavad nad aru, mida tähendab see, kui majandust juhitakse ideoloogia ja mitte majandusreeglite kaudu – aga selline mudel tuleb meieni nüüd Läänest, kus majandus on ideoloogiate tõugata-tõmmata.\nNäiteid pole vaja kaugelt otsida – aastaid tagasi nõudis Swedbank paari geisäutsu peale tagasi annetuse Aadu Luukase Fondile, mille too andis SAPTK-le preemiana kodanikuühiskonna tugevdamise eest.\nPärast seda lubasid paljud konservatiivsed kliendid Swedbankiga lõpetada. Pole teada, paljud seda tegid, aga panga poolt on rumal alluda ideoloogilisele survele, kui võib kaotada arvukalt konservatiivseid kliente. On ju homosid kusagil 5% ringis inimkonnast, kristlasi aga kõvasti rohkem. Muidugi tasub arvestada ka homode toetust vasakliberaalsete heterode seas, aga ega traditsionalistide leer samuti väike pole. Kas poleks õigem üldse poliitmängudest eemale jääda?\nTegelikult on Swedbanki otsus isegi arusaadav, sest agressiivne ja sallimatu homoagenda on Läänes juba nii tugev, et võib boikottidega nende silmis paariaks osutunud firmadel kõvasti majandusnäitajaid alla kiskuda. Kummatigi ei kartnud Bigbank Swedbanki tagasi nõutud raha kompenseerida ega kannatanud selle tõttu üldsegi.\nPaljud moefirmad ja teisedki on geide, BLM-i ja teiste neomarksismi kasvandike surve tõttu teinud ideoloogilisi otsuseid ja tegelikult on see vaid konservatiivse leeri rahulikkus, et nad pole boikottidega vastanud ja nende ettevõtete ostunumbreid alla viinud.\nMajandusi mõjutavad teisedki ideoloogilised otsused ja üheks neist on igasugused võrdsusideoloogiad, eriti naisõiguslus. Isegi paljud inimlikud otsused, nagu eakate ja puudega inimeste tööle värbamine ei ole enamasti majanduse toimimise kohalt mõistlikud. Sageli on õigem võtta pigem tööle noori, kes oma kiirusega tekitavad rohkem toodangut ja edasi on parema maksubaasi kaudu kergem neid sihtgruppe rahaliselt toetada. Aga tööjõudu arenenud maailmas napib ja seetõttu on tark ka vähemefektiivsed inimesed tööturule viia.\nTäiesti väär aga on nais- ja vähemusõiguslusest tekitatud ideoloogiline lähenemine majandusele, kus kaadripoliitikas arvestatakse mitte kompetentsi, vaid teatud gruppide esindatusega. Ka Eestis on kümned ettevõtted ühinenud mingi totrusega, kus tööjõu värbamisel lähtutakse vähemuste esindatusest. Ettevõtjad, millal tuleb teie kontoritesse politruki amet?\nJutt ei käi ei võrdsest palgast ega kompetentsetest inimestest, vaid otse sellest, et töötajaskonnas oleks esindatud vähemused ehk triibulistest ja paljutriibulistest nimekirjadest. Kui mingit vähemust on ettevõttes liiga vähe, siis tavaliselt seetõttu, et nende seast pole piisavalt kompetentseid inimesi võtta. Kui aga firma seab eesmärgiks, et olgu vähemused olla, siis tähendab see, et tööle võetakse vähemasjalikke, kuid poliitkorrektsusele vastavaid töötajaid, kannatama aga hakkavad majandusnäitajad.\nLäänes on see idiootsus juba ammu käimas ja üllatuslikult kannatavad ülikoolide võrdsusnimekirjadest kõige rohkem juudi ja India päritolu noored, kelle seas on andekaid kandidaate rohkem. Kui nende asemele võetakse näiteks aafriklased, kelle seast tuleb vähe ajusid, on selge, et kõrvale jäävad need, kes võinuks ettevõtlusele ja teadusele enam anda.\nSoolised “triibulised” nimekirjad on järgmine allakäigutee. Kui mingi firma soovib naistele vastu tulla, siis otsigu nad näiteks üles kõik kõrge IQ-ga naised, andku neile omal kulul hea haridus ja toogu firmasse. Kui aga kohti hakatakse täitma avalike konkursitega ja lähtutakse ennekõike soost, mitte kompetentsist, siis läheb kõik ainult halvemuse poole.\nIdeoloogiaid, eriti neomarksismi, tunneb ära kampaaniate järgi, mis olid iseloomulikud NSV Liidu käsumajandusele. Praegune kaadrite täitmine vähemuste ja naistega on üks sellistest. Sama toimub ka majanduste ümberkujundamisega kliimavõitlustes.\nLäänes praktiseeritav kliimavõitlus ei ole võitlus Maa säästmise nimel, see on täiesti ideoloogiate kontrolli all ja taas on üheks neomarksism – kliimameetmetega saab põlvili suruda “vastikud kapitalistid” ja panna nad kliima päästmise kinnimaksmisega looma sotsiaalselt võrdset ehk sotsialistlikku ühiskonnamudelit.\nSeda näitab hästi 2019. aasta hoo sisse saanud Greta kliimahüsteeria, kus kärbete, kohustuslike rahaeraldiste ja majanduste ümberseadistamisega alustati juba enne, kui maailm suutis välja arvutada, mida kliima päästmisele ümberorienteerumine majandustele üldse maksma läheb ja kas see ei too kaasa kollapsi.\nKuigi kogu liberaalne maailm laulis Thunbergile oode, näitas esimene Davosi majanduskohtumine, mille kohta teismeline hüsteerik krõbedaid sõnu lausus, et kiidusõnade varjus mõistis majanduseliit kliimapaanika hukatuslikkust ja praeguseks on ka pandeemia selle kampaania lõplikult tahaplaanile tõrjunud.\nMis aga puutub Eesti majandusse, siis näeb siingi palju äraspidist – turumajanduse asemel on eurorahadele orienteeritud projektimajandus, ettevõtjad kasutavad innovaatiliste lahenduste asemel pigem ohtralt füüsilist odavtööjõudu ning esimeste raskuste ilmnedes sirutavad käe kohe riigi poole.\nTeemad: Ideoloogia kuum majandus


Marcalt maailmale: Jessikka Aro. Putini trollid\nrääkis Marca at 22:52\nTT 11:46 PM\nNoogutab kaasa nii et kael kange😀\nTüüpide puhul kes ainult halba otsivad, seda üles puhuvad, postitavad ja valitsust kiruvad tekib paratamatult küsimus kes nende laulu kinni maksab. Osa on ilmselt tõepoolest ullikesed või kibestunud, teiste puhul käitumine liiga professionaalne.\nJust hiljuti oli postitus elektrihindadest kuidas kellegi ühetoalises elava vanainimese arve 1500€ ja siis otsa et nõuka ajal oli elekter niiiiii odav🙄 Sihuke summa võimalik vaid siis kui pakasega aknad pärani ja elektripliidiga kütad.\nMulle jääb arusaamatuks, et Vene riik mille GDP jääb alla mitmele suurkorporatsioonile suudab lääneriike pidevalt kiusata. Miks küll tüübile kohta kätte ei näidata ja öelda, et enne me ei räägi kui hakkad rahvusvahelisele õigusele vastavalt käituma. Tahad võidurelvastumist, lase käia, kukud kiiremini kokku kui su eelkäija! Reaalselt on idanaabril gaasi ja nafta dollareid palju rohkem vaja kui läänel gaasi ja naftat.\nMa pakun, et normaalne inimene kipub üldiselt ka teisi enam-vähem endasarnaseks pidama ja kohtleb neid vastavalt sellele, eriti kui tal ei ole kogemust ja kindlat veendumust, et vastas on psühhopaat. Lisaks see juurdunud arvamus, et "kus suitsu, seal tuld" - ju need trollid ikka päriselt ei valeta, midagi seal ikka on kahtlast, äkki ikka käib propa ka sõnavabaduse alla jms.\nKaur 1:03 PM\nKüsige oma Venemaal või Vene inforuumi tundvate sõprade käest, mis neil seal toimub. Kui Vene omi ei ole, siis käivad Hiina omad ka, "little pink" on näiteks hea võtmesõna vestluse alustamiseks.\nmustkaaren 6:34 PM\nTroll olemine on osa maailmapildist, mille lahutamatuks osaks on kõigutamatu usk tugevamaõigusse, sugude looduslikku ebavõrdsusse jne jne. Aasta(kymne)id igasugu meedia jälgimist ainult kinnitab seda. Selle põhjuseks on mahavaikitud traumad, mis ajaloolistel põhjustel on tabu, aga mille tagajärgi kannab põlvkond põlvkonna järel edasi. Niikaua, kuni inimesed elu alustades omandavad koduseinte vahel teatud vägivallaliike normaalseks pidavad väärtussysteemid, mille muutmine hiljem võimalik pole, niikaua õilmitseb ka rahvamass, kes tyrannides õilsaid omadusi näeb. Minu arvates on selliste nähtuste kestmine märk demokraatia sh inimõiguslaste läbikukkumisest, sest õhkõrna heaolu tingimustes peidus olev toorus lööb keerulistes oludes karistamatult välja ja see tähendab juba väga korralikku suppi kogu yhiskonnale.\nTT 10:19 PM\nVenemaa üks eripära ja traagika on see, et "võitjariigis" ei toimunud kunagi "denatsifitseerimist" nagu Saksamaal. Iseküsimus kas sakslased kübe üle ei pingutanud, aga lõpptulemus pole neil paha.\nSelle artikli lõpust sobiv tsitaat: "Merle Karusoo teose mõjuväljas lugesin ajakirja Teater. Muusika. Kino detsembrinumbrist, mida ja kuidas vastab Donald Tombergi usutlusele kunstnik Dolores Hoffmann. Tsiteerin: "Empaatia on Jumala poolt antud ja istub inimkonnal sees, vaatamata sellele, mis maailmas toimub. Teise maailmasõja järel muutus suhtumine sõjasse tõsisemaks. Hea on ka see, et sakslased võtsid ikkagi mõistuse pähe. Patukahetsus toimus. Aga Venemaal ei ole patukahetsust toimunud. Vaat seda ma kardan."\nJack Daniels 9:50 PM\n1.Võitjate üle kohut ei mõisteta.2.Euroopa jagati võrdselt ära lääne ja ida vahel.\nTundub et Euroliit loodi ainult selleks, et seda jälle jagama hakata.\nOlukord on vastupidine lääs ise sunnib ennast isoleerima ja läänel pole sõnavabadus eelist enam nagu NSVL.


Kui merepiir on pikem kui Kuubal - Arvamus - Saarte Hääl\nKui merepiir on pikem kui Kuubal\n17. märts 2012, 2:00\nMaailma riikide seas veepiiri pikkuse poolest 30. kohal asuv Eesti on lõpuks valmis saanud kauaoodatud merenduspoliitika tegevuskava. Dokumendi eesmärk on realiseerida Eesti potentsiaali mereressursi kasutamisel ja säilitamisel senisest edukamalt.\nKuidas pöörata asjaolu, et asume mere ääres, senisest veel kasumlikumaks Saare maakonna vaatevinklist? Ütlen kohe, et kogu kalandusega seotud temaatikat käsitletakse merenduspoliitika dokumendis vaid seoses kalasadamate tööga.\nKaheksa ministeeriumi ametnike, teadlaste, ettevõtjate osavõtul on mustvalgel kirja pandud merenduspoliitika viis eelisarendatavat suunda: rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline ettevõtluskeskkond; turvaline merendus ja puhtam keskkond; avaliku sektori tugi; kaasaegne mereharidus; atraktiivne rannaäärne elu; mereturismi areng.\nKas sadakond töökohta maakonda juurde?\nDokumendis kasutatud statistika järgi andis merendussektor 2009. aastal (majanduslanguse aastal) tööd ca 21 000 inimesele. Tegevuskava prognoos näeb ette, et töökohtade arv merendussektoris kasvab 2020. aastaks 30 000-ni.\n8000–9000 uut töökohta peaks tekkima laevanduses, sadamates, logistika alal, reisijateveoga seotud ettevõtetes ja laevaehituses. Miski ei takista vähemalt sadakonna töökoha lisandumist ka meie maakonda.\nSaare maakonna potentsiaal on väikelaevade ja eriotstarbeliste laevade ehituses, mis on ka Eesti mastaabis kujunenud tugevaks ja konkurentsivõimeliseks valdkonnaks. Kuid poliitika koostajate hinnangul pärsib üle Eesti edasist arengut tööjõu puudus ja tootmise infrastruktuuri piirangud. Väikelaevade (laevad ja paadid alla 24 meetri) ehituses on lisaks piiratud turustusvõime, öeldakse dokumendis. Mis nõu siis nähakse probleemide lahendamiseks?\nTööjõu olemasolu on seotud haridusega – merenduses on puudus hea ettevalmistusega motiveeritud inimestest. Laevaehituse edenemiseks on vajalik inseneride, elektromehaanikute ja arhitektide, ka keevitajate järelkasv. Konteinervedude ja väikesadamate võrgu laienemine toob kaasa täiendava vajaduse sadamaoperaatorite järele. Üle Eesti valitseb laevaehituse sektoris tippspetsialistide puudus. Isiklikult arvan, et välisekspertide asemel on Eesti noortel meestel aeg tulevikus need kohad endale broneerida. Selleks peaks olema oma, samuti riigi tahe koolitamisele kaasa aidata.\nKuressaare kolledž on Tallinna tehnikaülikooli toetusel võimalustest juba kinni haaranud ning hõivab väikelaevade ehituse ja kompetentsuse nišši üha sihikindlamalt. See on perspektiivikas ala, kinnitab merenduse arengukava.\nMerearmastus algab lapsepõlves\nKellest saavad mereala tippspetsialistid, insenerid, keevitajad, väikelaevade ehitajad, merehariduse pedagoogid ja õppejõud? Rohkem ikka nendest poistest ja tüdrukutest, kelle hing on merele avatud.\nPraegu on koolipingis need poisid, kes soodsa pärituule korral viie-kuue aasta pärast Kuressaare kolledži rajatava väikelaevade katsebasseini ääres uusi laevamudeleid loovad ja katsetavad. Euroopa Liidu rahadest finantseeritav väikelaevaehituse kompetentsikeskuse rajamine Kuressaarde on kolledži juhi sõnul startimas ja kopp lüüakse maasse kohe, kui piirivalve uude majja kolib.\nSaare maakonna inimeste ettevõtlikkust merehariduse edendamisel mainitakse arengukavas nii Orissaare gümnaasiumi, Kuressaare ametikooli, Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi kui ka Kuressaare kolledži näitel.\nMeritsi reisijate arv kasvab\nHoolimata lennutranspordi arengust on rohkem vaba aega ja mugavad laevad meritsi reisijate arvu jälle kasvatanud.\n2009. aastal sõidutati läbi Eesti sadamate 7,6 miljonit inimest, neist 3 miljonit Soomest. Ligi 2 miljonit reisijat liikles Eesti-sisestel liinidel ja ligi pool miljonit ristluslaevadega.\nParvlaevareisijate arv riigisisestel liinidel kasvab, kuigi kõik kuud ja aastad pole vennad. Näiteks Muhu ja mandri vahelise parvlaevaliikluse intensiivsus sõltub saartel toimuvatest suurematest kultuuri- ja spordiüritustest ning muidugi ilmast ja puhkusekuudest.\nIgal suvel seilab Läänemerel 200 000 jahti. Kaasaegseid jahisadamaid, kuhu jahte meelitada, meil juba on ja sünnib veelgi. Ülejäänu oleneb sihtkoha maine edendamisest, üritustest ja saarlaslikust leidlikkusest.\nTegevuskava maksumus on 543 miljonit krooni\nVõib muidugi küsida, miks merenduspoliitika tegevuskava üldse vaja on, kui Eesti on kaks iseseisvat aastakümmet edenenud merenduse vallas ka ilma selleta. Tõsi, merendusele on abiks paarkümmend muud arengukava. "Merenduspoliitika" on aga terviklikum vaade asjadele. Tegelikult on ka selle tegevuskava õnnestumise võti inimesed, kuid rahata ei raja keegi isegi ajutist kaid.\nKava kogumaksumuseks on plaanitud 543 miljonit eurot, millest tagasihoidlike arvestuste järgi võiks maakonnale tulla mõnikümmend miljonit eurot.\nRahastatavaid tegevusi on palju: väikelaevade kompetentsikeskuse rajamine, õppejõudude ja erialaspetsialistide kaasamine õppetöösse, ühised väikelaevade tootearenduse ja turundusprojektid, väikesadamate ehitamine, tootmisseadmetesse ja tootmise infrastruktuuri tehtud investeeringute toetamine, Lääne-Eesti saarestiku laevateede kaasajastamine aastaks 2015, kohaliku vetelpäästevõimekuse parandamine, merealade planeerimine, kultuuripärandiks olevate tuletornide ja laevade restaureerimise ja korrashoiu toetamine, Saarte kultuuriprogrammi jätkamine jne.\nTegevuskavas nenditakse, et Eestis ei eksisteeri märkimisväärset siseturgu väikelaevadele ja paatidele. Turg tekib muidugi sedamööda, kuidas kujunevad inimeste rahalised võimalused ja eelistused. Aga mitte ainult. Sõprus merega tekib üksnes õigeaegsel nakatumisel merepisikuga. Harrastusmeresõitjad ei sirgu internetis surfates, vaid ikka varakult merespordiga tegeledes ja tõelistel lainetel harjutades.\nSeepärast on suure ja mahuka dokumendi hinnatavamaid seisukohti laste merehuvihariduse toetamine ka riigi poolt. Loodetavasti saab sellest väärikas tugi kohapealsete mereseltside ja omavalitsuste senisele panusele mererahva kasvatamisel.


Venemaa gaasi transiit Ukraina kaudu kahanes nelja kuuga 20%\nRiina Valmsen • 9. mai 2012 kell 13:55\nMaagaasi transiit Venemaalt Ukraina kaudu vähenes ajavahemikus jaanuarist aprillini 20,18 protsenti võrreldes möödunud aasta sama perioodiga, võis lugeda Ukrtransgazi pressiteatest.\nNelja kuuga eksporditi Ukraina kaudu 32,12 miljardit kuupmeetrit Venemaa päritolu kütust, sellest 30,8 miljardit kuupmeetrit Lääne-Euroopa maadesse. Ukraina tarbijateni toimetati veel 23,71 miljardit kuupmeetrit maagaasi.\nTänavu aprillis kahanes transiitvedu Ukraina kaudu 23,1%, 7,65 miljardile kuupmeetrile.\nTransiit Ukraina kaudu on vähenenud selle tõttu, et Moskva suunab osa toormest tarbijateni Venemaad ja Saksamaad ühendava Nord Streami gaasijuhtme kaudu. Läänemere põhjas asetseva gaasijuhtme aastane läbilaskevõime on 27 miljardit kuupmeetrit. Aprillis valminud gaasijuhtme teine etapp läheb käiku oktoobris ja võimaldab aastas edastatavat kütusekogust suurendada 55 miljardi kuupmeetrini.Lisaks Nord Streamile ja Ukraina transiidifirmale kasutab Venemaa maagaasi eksportimiseks ka Valgevenet läbivat torujuhet.\nVenemaa gaasimonopol Gazprom teatas, et pärast Nord Streami teise etapi ja South Streami käikuandmist langeb Kiievi osa Venemaa kütuseekspordis nullile. Ometi kutsus toonane Venemaa peaminister Vladimir Putin aprillis gaasitransiidimaid head koostööd jätkama.


Veekogude haljastus - Teave\nCLCA autasustas tipptaset 15 kategoorias, mis moodustati 84 võistlustöö hulgast, mis hõlmasid elamu- ja ärimaastike ehitamist, hooldust ja renoveerimist ning veeobjekte, välisvalgustust ja vett säästvat California-sõbralikku haljastustööd. Kohalike võitjate hulka kuulusid:. CLCA on aktiivne jõud üleriigilistes jõupingutustes vee säästmiseks. Veesäästliku niisutussüsteemide ekspertidena on paljud liikmed hindamatuks allikaks vett säästvate niisutussüsteemide planeerimise ja paigaldamise alaste konsultatsioonide pakkumisel. CLCA viib läbi ka aktiivset avalikku teavitamisprogrammi maastiku veemajanduse kohta.\nBoise ja Meridian, Idaho haljastus\nProgramm Florida-Friendly Landscaping™ tähistab Florida vete kaitsmise 28. aastat\nSüsinikutöö – rannikute ja vete aasta juhtumiuuring\nElavate vete maastik, niisutamine ja lumekoristus\nTõhus veekasutus aias ja maastikus\nLangevate vete maastik\nLõuakujuline haljastus See on naabruskonna kadedus\nVAATA SEOTUD VIDEOT: 8-tunnine DROONIFILM:\nTribal Watersis saame siduda kohandatud haljastusteenused meie paljude basseinide ümberehitamise, pinnakatte ja ümberkujundamise pakettidega. Mõistame, et iga tagahoov ja basseiniala on ainulaadne ning kohandame oma lähenemist igale kodule kui sellisele.\nBasseini haljastus on palju enamat kui lihtsalt puud, põõsad, lillepeenrad ja muruplatsid. Haljastus hõlmab kõiki teie õue kujundamise elemente, sealhulgas kujundust , kaminaid, veeobjekte, välikööke ja -baare, lehtlaid, terrasse, koski ja palju muud. Võtke meiega ühendust juba täna, et taaselustada oma bassein meie kohandatud haljastusteenustega, mis on seotud meie basseinikujunduste ja ümberehitustega. Selle asemel, et lihtsalt vett hoida, saate muuta oma basseiniala sisemise rahu paigaks, pidude korraldamise levialaks või millekski vahepealseks.\nMeie disainimeeskonnal on aastatepikkune töökogemus kõigi stiilide, suuruste ja eelarvetega ning ootame teid järgmisena aitama. Sealt edasi saame teha koostööd, et need unistused teoks teha.\nTribal Watersis ühendame oma ümberehitus- ja haljastusteenuste ajal vormi ja toimime koos. Meie meeskond aitab teil luua sujuva ja kauni põgenemise otse teie enda tagaaias.\nKõrbemaastikel läheb Arizonas arusaadavatel põhjustel hästi ning need võivad ulatuda lihtsatest ja stiilsetest kuni elu ja ilu täis. Kaktuste, lavendli, kõrbepuude ja muu kõrbekeskkonnas õitseva taimestiku kasutamine annab teie aiale vapustava ilme. Kõrberohud ja väikesed põõsad aitavad pehmendada teiste taimede värve ja jooni ning muudavad teie ruumi kutsuvaks.\nSaate oma hoovis nautida troopilise taimestiku sügavrohelist, punast ja lillat tooni, nagu kaneliiliiad ja palmipuud. Võime maha panna mätas või muru, et anda teile lopsakas ja elav muru, mida te poleks arvanud, et Arizonas kasvada võiks. Mõned parimad troopilised taimed, mis Arizona kliimale vastu peavad, on palmid, viinapuud ja viljapuud. Troopilised paradiisilinnud, sidrunhein, valge sapote, hibisk, dekoratiivne rabarber, hostad, bambus ja punase otsaga fotinia on vaid mõned näited taimestikust, mis võib Arizona kuumuses õitseda.\nJällegi aitavad meie asjatundlikud disainerid teil valida paigutuse ja taimede mitmekesisuse, mis annavad teie õuele isikupärase, teid kõnetava ilme. See on aeg hakata mõtlema, mida sa oma basseinis ja selle ümbruses tegelikult tahad. Taimede, puude, muru ja muu haljastuse paigaldamise hulgas on teil lai valik muid lisandeid.\nMõned aspektid, mida saate oma õuele selle ilu parandamiseks lisada, on järgmised: Hankige tasuta hinnang. Rohkem kui lihtsalt disain Tribal Watersis ühendame oma ümberehitus- ja haljastusteenuste ajal vormi ja toimime koos. Kõrbemaastikud Kõrbemaastikud saavad Arizonas arusaadavatel põhjustel hästi hakkama ning need võivad ulatuda lihtsatest ja stiilsetest kuni elu ja ilu täis.\nMuutke oma tagaaed ümber See on aeg hakata mõtlema, mida te oma basseinis ja selle ümbruses tegelikult soovite. Tagasi üles.\nNeed taimestiku puhverribad või -lindid püüavad setteid ja muud reostust enne järve jõudmist kinni. Puude ja põõsaste sügav sassis juurestik hoiab mulda paigal ning imab vett ja toitaineid. Lisaks võivad puhvertaimed suurendada privaatsust, filtreerida müra ja tuult ning meelitada ligi linde, liblikaid ja muid metsloomi. Ja uskuge või mitte, aga need alad on väga olulised veeloomadele, näiteks kaldaäärsetes madalates elavatele kaladele.\nWaters haljastus, haljastusteenus. Emerald Dr Emerald Isle, NC ()\nUsume, et kodu ja maa harmoonia on saavutatav, olenemata stiilist. Usume, et see harmoonia on meie keskkonna tervise ja ilu lahutamatu osa. Usume lihtsatesse, ausatesse materjalidesse ja segamatutesse taimepalettidesse. Leiame, et jätkusuutlikkus on tasakaalus toimimine praktilisuse… ja eelarvetega. Usume oma töötajate, klientide ja kogukonna eest hoolitsemisse. Usume kvaliteetsesse töösse, detailidele tähelepanu pööramisse, uudishimu säilitamisse, suhete loomisesse Saatke meile e-kiri, et saada lisateavet oma ainulaadse projekti võimaluste kohta. Meie kontoris Encinitas, CA pakume oma kohalikele klientidele täisteenuseid ja valitud teenuseid kogu Californias ja välismaal. Vaadake meie käimasolevaid projekte, alates visanditest kuni renderduste ja edenemise värskendusteni, jälgige meid plaanide paberil elluviimise protsessis. Falling Waters Landscape on juhtinud mitmeid projekte, alates väikestest kruntidest kuni mitmeaakriliste kinnistuteni.\nLitsentsitud töövõtja California osariigis Meie kontoril on mitu muud tööstusharu spetsiifilist sertifikaati. Ajakirjanduse ja muude meie töö näidete vaatamiseks külastage meie veebisaiti. Kogu saidi müügihitid. Köögi- ja söögimööbel. Logi sisse.\nPiirangud võimaldavad piisavalt vett tervete maastike säilitamiseks aastaringselt.\nKasutame küpsiseid ja muid jälgimistehnoloogiaid, et parandada teie sirvimiskogemust meie saidil, kuvada isikupärastatud sisu ja sihitud reklaame, analüüsida saidi liiklust ja mõista, kust meie vaatajaskond pärit on. Lisateabe saamiseks või loobumiseks lugege meie küpsiste poliitikat. Need maastiku kuivenduslahendused hoiavad ära lompi ja üleujutusi ning näevad samuti head välja. Saate muuta vee äravoolulahenduste haljastuse funktsioonideks, mis täiustavad teie õue ja kaitsevad looduslikke veeteid. Kraave saab haljastada salutena, mis näevad välja nagu ojasängid või väikesed heinamaad. Rennevesi võib voolata vihmaaedadesse, mis pakuvad elupaika liblikatele ja lindudele.\nVäärtuslike põhjaveekihtide liigse pumpamisega kurnamise oht on paralleelne ohuga reostada põhjavesi tööstus-, põllumajandus- ja kodumaastike saasteainetega. Eriti ohustavad liigsest ja enneaegsest väetamisest tekkivad nitraadid. Kui vett mulda kantakse, imbub see läbi juuretsooni väga järk-järgult. Seda vee liikumist nimetatakse niisutusfrondiks. Vesi liigub allapoole läbi liivase jämeda pinnase palju kiiremini kui läbi peene struktuuriga pinnase, näiteks savi või muda. Kui korraga valatakse peale pool teie aia või maastiku tervislikuks kasvuks vajalikust veekogusest, tungib see ainult juuretsooni ülemisse poolde; Niisutava esiosa peatumispunktist allpool olev ala jääb kuivaks, nagu poleks üldse niisutatud. Kui niisutava rinde liigutamiseks juurtetsooni on rakendatud piisavalt vett, imavad taimejuured niiskust ja liiguvad läbi varre lehtedele ja viljadele. Lehtedel on tuhandeid mikroskoopilisi avasid, mida nimetatakse stomaatideks, mille kaudu veeaur taimest kaob.\nJeff Waters, rohelise poe piirkonna ärijuht, SiteOne Landscape Supply. Jeff saab auhinna vastu maastikuauhindade Excellence in Landscape pidulikul õhtusöögil.\nSiin on mõned soovitused, mis on kas ühekordsed investeeringud vett säästvatesse seadmetesse, mida saate teha või lasta kellelgi teisel enda eest paigaldada, või lihtsad harjumuste muudatused. Need on vaid mõned soovitused, mida saate rakendada, et minimeerida oma välisvee kasutamist, nautides samal ajal kaunilt tervet muru ja maastikku. Proovige mõnda sel aastal ja vaadake, kui palju vett saate säästa! Värskendasime hiljuti oma privaatsuspoliitikat.\nSEOTUD VIDEO: Maastiku kujundamine veepiiril ökoloogiline lähenemine\nSpetsialiseerudes haljastusele ja muruhooldusele, otsustasid nad hargneda PVC-toodete müügi ja vinüülpuusepatööga. Emerald Isle NC-s asuv ettevõte pakub täisteenust haljastuse ja vinüüli müüki, sealhulgas paigaldust. CNC-arvutite arvjuhtimist kasutatakse vinüüli disaini ja ehitamise kõigis aspektides. Soovime pakkuda teenust, mis on unikaalne ja peegeldab meie klientide isikupära.\nKui palju vett kasutavad maastikud Californias?\nLiving Waters Landscape Sprinklers pakub professionaalseid muruhooldus-, maastikukujundus- ja haljastusteenuseid Meridianis, Boise'is ja Treasure Valley'i ümbritsevates kogukondades. Loome oma klientidega kauneid maastikke ja püsivaid suhteid. Hindame klientide panust kõikidesse maastikukujundustesse. Meie mantra on, et kliendil on alati õigus. Teeme suuri edusamme, et pakkuda igale oma kliendile suurepärast klienditeenindust, pakkudes klientidele järjepidevat järelkontrolli ja olles saadaval pärast projekti lõppemist. Oleme aastaid edukalt ellu viinud paljusid elamuhaljastus- ja ärimaastike projekte. Omame haljastusoskusi ja -kogemusi, mis on vajalikud kliendi kavandatud ideede tõlgendamiseks, muutes selle visuaalselt meeldivaks ja kestvaks maastikukujunduseks.\nEelmine leht. Trüki pikkus. Unh ühistu laiendus.\nVaata videot: Veekogu ääres


Eesti julgeolek on lahutamatult seotud rahvusvahelise julgeolekuga. Lihtne reegel - mida ebastabiilsem on maailm, seda keerulisem on meie julgeolekukeskkond. Kuna Venemaa pole loobunud oma naabruses piiride nihutamise ideest, aga sõda iseseisva Ukraina hävitamiseks kestab juba enam kui seitse aastat, ning Moskvas nähakse oma julgeolekule sõjalist ohtu vaid NATOs, siis peame valmis olema erinevateks ohustsenaariumiteks. Seejuures võivad need käivituda näiliselt meid mitteohustavate konfliktide tekkel.\nViimasel ajal on palju juttu olnud Afganistanist, lääneliitlaste ülepeakaela lahkumisest ja Talibani võimuletuleku mõjudest. Afganistani lööklaine rahvusvahelistes suhetes alles raputab. Kuhu see meid kõiki asetab, näitab aeg. Küll on aga selge, et autoritaarsed suurjõud nagu Hiina ja Venemaa võivad tunnetada, et ajaaken on nende strateegiliste eesmärkide elluviimiseks soodsalt valla. Samal ajal kipub meie peamiste liitlaste avalik arvamus hoiduma uuest interventsionismist, mis tõstatab õigustatud küsimuse – kus ja mis piirini on USA ning tema liitlased valmis edaspidi sõjaliselt sekkuma.\nVenemaa jätkab Valgevene vaikset desuveräniseerimist ning ootab hetke sõjaliseks või poliitiliseks rünnakuks Kiievi allutamiseks. Eelmise aasta valimisi võltsides läänemaailma tunnustuse kaotanud Lukašenka on seejuures Moskvale kasulikuks tööriistaks hübriidrünnakute korraldamisel ebamugavate naabrite nagu Leedu, Läti ja Poola vastu. Migratsioonirelva kasutamisega on loodud pingefoon, mis kestab juba mitmendat kuud ega näita vaibumise märke. Jätkuvalt püsib piiridel oht valearvestuseks või teadlikuks provokatsiooniks.\nKuid kõige ohtlikumad arengud meie julgeolekut silmas pidades pole siiski seotud meie lähiregiooniga. Väidan, et kõige kriitilisemaks mõjutajaks võib nähtavas tulevikus kujuneda Hiina Rahvavabariigi kasvav valmisolek jõuga lahendada niinimetatud Taiwani küsimus.\nTuletan meelde, et alates 1. jaanuarist 1979 on kommunistliku Hiina Rahvavabariigi poliitikaks olnud Taiwani rahumeelne taasühendamine mandri-Hiinaga. Pekingi jaoks on Taiwan lahutamatu osa Hiina territooriumist, mis varem või hiljem saab liidetud mandri-Hiinaga. Seda on ka praegune president Xi Jinping korduvalt kinnitanud, seades päramiseks daatumiks aasta 2049.\nHiina kommunistliku partei sajanda aastapäeva üritusel sellel suvel peetud kõnes ütles president Xi Jinping, et Taiwani taasühendamine on partei „vankumatu ajalooline missioon“ ja see on Hiina inimeste „ühine tahe“. Igasugune rahvusvaheline vastutegevus sellele või ka Taiwani suveräänsuse ja iseseisvuse kaudne toetamine on Pekingile teravaks punaseks jooneks, millele alati järgneb jõuline vastureaktsioon. Xi ähvardas, et iga välismaine jõud, kes julgeb „kiusata, rõhuda või allutada“ Hiinat, leiab „ennast kokkupõrkekursil suure terasest müüriga, mis on rajatud 1,4 miljardi Hiina inimese poolt“.\nXi retoorilist ähvardust saadavad ka Hiina üha agressiivsem välispoliitika, mida me oleme näinud Hongkongi autonoomia lämmatamisel, Austraalia survestamisel, Lõuna-Hiina mere militariseerimisel ja piiripingete kasvatamisel Indiaga või ka äsjane suhete külmutamine Leeduga. Maailma kahe supervõimu – Hiina ja USA suhteid iseloomustatakse täna kui uut Külma sõda, mille kõige ohtlikumaks konfliktiallikaks ongi Taiwani küsimus.\nStanfordi ülikooli ajalooprofessor Niall Ferguson hoiatab, et pärast lääneriikide kaootilist lahkumist Afganistanist võib Peking arvata, et USA avalikkus pole enam valmis mitte millegi eest võitlema. Fergusoni meelest on alati ohtlik, kui potentsiaalne agressor näeb, et aeg tegevuseks on soodne ning selleks on piiratud ajaaken. Nii leiab ta, et võimalik kuum konflikt Taiwani ümber võib lahvatada juba lähitulevikus. Ta viitab sellelegi, et kuna Krimmi annekteerimine Venemaa poolt päädis üksnes USA ja liitlaste sanktsioonidega, siis Hiinas eeldatakse, et võimalikus sõjalises konfliktis Taiwaniga jäävad ameeriklased kõrvaltvaatajaks.\nKuigi Hiina ei ole muutnud oma ametlikku poliitikat Taiwani rahumeelseks taasliitmiseks, on retoorika muutunud palju ähvardavamaks ning ka reaalne sõjaline tegevus provotseerivamaks. 2020. aastaks saavutas kommunistliku partei kontrolli all olev Hiina Rahvavabastusarmee (PLA) konventsionaalse valmisoleku vajadusel Taiwan sõjalise rünnakuga ära võtta. Alates eelmisest aastast on märgatavalt kasvanud Hiina sõjaline aktiivsus Taiwani lähistel. Ainuüksi selle aasta esimese kaheksa kuuga on Hiina õhujõud rikkunud enam kui 400 korral Taiwani õhukaitsetsooni, mille piir asub saart mandrist eraldava 160 kilomeetri keskteljel.\nHiina propaganda ähvardab nüüd juba sellegagi, et nende õhujõud peaksid tegema saarest ülelennu. See oleks ilmselge Taiwani suveräänsuse rikkumine, millele Taipei ei saaks reageerimata jätta. Hiina propaganda ähvardabki, et kui Taiwan peaks lennukeid ründama, hävitatakse saare vastupanu ülekaaluka jõuga.\nPekingis ilmselt tajutakse, et Taiwani praegust valitsust ei ole võimalik veenda teesiga „üks riik, kaks süsteemi“. Usaldust sellise Pekingi pakutud valemi suhtes on murendanud Hongkongi autonoomia sisuline hävitamine. Ka on Taipeist kinnitatud, et ollakse valmis kaitsma saare suveräänsust ja demokraatlikku süsteemi.\nSiit aga tõusetub peamine küsimus. Kas Taiwani suveräänsuse kaitsel on saare elanikud üksinda või seisab nende selja taga ka USA? Nendel päevadel jõudis avalikkuse ette üllatav informatsioon, justkui oleks hiljuti eksisteerinud võimalus, et presidendivalimised kaotanud Donald Trump oleks võinud kasutada Hiina sõjalist ründamist Taiwani kaitsel enda poliitilistes huvides. Väidetavalt olevat USA staabiülemate ühendkomitee juht kindral Mark Milley kahel korral (30. oktoobril 2020 ja 8. jaanuaril 2021) helistanud Hiina kindralile Li Zuochengile, et hoiatada teda Trumpi võimaliku avantüüri eest. Milley olevat kinnitanud, et USAl ei ole kavatsust Hiinat rünnata. Trump on seda eitanud ja kutsunud Milley suhtes esitama riigireetmise süüdistust.\nSee infokild vaid kinnitab, kui terav on Taiwani temaatika maailmapoliitika tipus. Väikseimgi valearvestus võib viia väga ohtlike raputusteni kogu rahvusvahelises julgeolekus ning kogu senises maailmakorralduses. Kui Taiwani saatuse peaks määrama sõjaline konflikt ja sellesse on kaasatud USA koos liitlastega, võib tekkida olukord, kus mingiks ajaks kaotavad kehtivuse kõik senised jõudu piiravad kokkulepped. Just see ongi kõige ohtlikum stsenaarium Eesti julgeolekule, sest liitlaste tähelepanu hajumine ja seotus strateegiliselt üliolulise konfliktikoldega võib avada tee Venemaa agressiivsete plaanide rakendamiseks oma läänepiiridel.\nNii tuleb meie välispoliitika elluviimisel ajada täna tarka diplomaatiat, kus rahvuslikke huvisid realiseeritakse viisil, mis ei vii ohtliku konfliktini ühegi teise riigiga. Vaatamata USA ja Hiina vahelistele diplomaatilistele pingetele on vähetõenäoline, et Washington teeks oma senises poliitikas kannapöörde. Nii nagu Ameerika Ühendriigid ja teised meie liitlased, nii ka Eesti järgib suhetes Pekingiga endiselt „ühe Hiina“ poliitikat. Eesti kinnitas 13. juunil 1994 Lennart Meri allkirjaga ühisdeklaratsioonis Hiinaga, et Eesti Vabariigi valitsus tunnistab, et Hiina Rahvavabariigi valitsus on ainuke seaduslik valitsus Hiinas ja Taiwan on Hiina territooriumi lahutamatu osa.\nLääneriikide ja Hiina suhete edasine areng sõltub muuhulgas ka Pekingi valmisolekust ohjeldada enda ambitsioone ja agressiivsust. Eesti huvides on vältida niigi keeruliste Venemaa suhete kõrvale sama pingeliste suhete tekitamist Hiinaga. Aga nagu me teame, tangot tantsitakse ikkagi vaid kahekesi.


Parematele toitumisaladele jõudmise eest maksab öösorr oma tervisega » Uudised\n09.09.2019 | Rubriik: Teadus\nSarnaselt paljudele teistele loomadele, toituvad öösorrid pesitsusajal pesast eemalasuvatel aladel. Ideaalis peaks toitumisala aga asuma pesa vahetus läheduses, nii väheneks lendamisele ja toiduotsingutele kuluv aeg. Nii mõnigi linnuliik on inimtekkelistest maastikumuutustest kasu saanud (nt punakael-öösorr Caprimulgus ruficollis ja roo-loorkull Circus aeruginosus), kuid Euroopa öösorrid on sunnitud pesitsema killustunud maastikel, kus pesa on toitumisaladest kaugel.\nViimase 150 aastaga on hävinud 95% Põhja-Belgia öösorride pesitsusaladest – pesitsetakse vaid väikestel nõmmealadel, toitutakse aga majandatavatel rohumaadel, sest seal leidub piisavalt ööliblikaid. Maastik ei ole aga öösorridele soodne – toidurikkaid rohumaid on külluses, kuid need asuvad pesast kaugel. Seega peavad sorrid toituma jõudmiseks läbima liblikavaeseid alasid, näiteks linna- ja metsamaastiku, kus oht öiste kiskjate saagiks langeda on suur. Arvamus, et sobilike pesalähedaste toitumisalade nappus sunnib linde rohkem pingutama, oli pelgalt teoreetiline, sest öösorride öist liikumist ja täpset elupaigakasutust ei olnud uuritud. Suuresti seetõttu, et öösorri suurusele linnule ei olnud piisavalt kergeid GPS-seadmeid.\nTehnika arenedes õnnestus siiski Belgia teadlastel kolme aasta jooksul jälgida 30 öösorri pesitsusaegset liikumisi (kokku 210 öist lendu) maastikul. Selleks kasutasid nad kergeid, vaid kuni kümme päeva töötavaid GPS-saatjaid. Lisaks mõõdeti lindude verenäitajate põhjal nende stressitaset ja ööliblikate rohkuse alusel toitumisalade kvaliteeti.\nÖösorride liikumine ei sõltunud soost ega ilmast, kuid kui toitumisalasid oli võrreldes pesitsus- ja puhkepaikadega vähem ja kui maastik oli mitmekesisem, siis lendasid nad kaugemale toituma. Ka toitumisala suurus mõjutas lennukaugust – mida suurem rohumaa, seda ahvatlevam see öösorridele oli. Kaugemale toituma lennati ka siis, kui pesitsusala maastikuelemendid olid koondunud väikesele alale. Kaugematel rohumaadel toituti kauem – seal oli keskmine lennukiirus 18±10 km/h, toitumiseks sobimatud alad läbiti oluliselt kiiremini – 31±13 km/h.\nÖöliblikate liikumine oli aktiivsem soojematel öödel ja neid oli oluliselt rohkem toitumis- kui pesitsusaladel, kuid mitte rohkem kui männikus, kus aga sorrid ei toitu (ilmselt ei näe nad seal piisavalt hästi). Vereproovidest selgus, et suuremas stressis olid öösorrid, kes toitusid kaua kaugematel liblikarohketel rohumaadel, kuhu jõudmiseks tuli neil aga läbida mitmeid toitumiseks sobimatuid elupaiku. Suuremas stressis lindude pesitsusala ümbritses männik, toituma lendasid nad sobilikumas maastikus pesitsevatest liigikaaslastest kolm kuni kuus korda kaugemale.\nSeega, mitte ainult maastiku mitmekesisus, vaid ka selle elementide omavahelise seotus mõjutab öösorride edukust, sest pikemad lennud kulutavad rohkem energiat. Mitmekesisel maastikul lendavad öösorrid toituma kaugemale, kuid toidurikastele rohumaadele jõudmine on kulukas. Jätkuv maastiku üheülbastumine ja killustumine on ohuks öösorridele, sest killustuvad ka toitumisalad ja öösorride liikumist soosivad maastikuelemendid isoleeruvad – toitumislennud pikenevad kolm korda, kui eluks vajalikud maastik säilib vaid väikesel alal.\nGPS-saatjaga öösorri öised liikumised nädala jooksul. Iga värv tähistab erinevat ööd. F – toitumisala, R – puhkeala, B – pesitsusala. Evens et al. 2018. Scientific Reports (avaldatud CC BY 4.0 (http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/) litsentsi alusel\nEvens R, Beenaerts N, Neyens T, Witters N, Smeets K, Artois T (2018). Proximity of breeding and foraging areas affects foraging effort of a crepuscular, insectivorous bird. Scientific Reports 8: 3008 https://doi.org/10.1038/s41598-018-21321-0


Toris toimuvad laupäeval hobuste sõidu- ja veokatsed - Nädalavahetuseks maale - Maa Elu\nToris toimuvad laupäeval hobuste sõidu- ja veokatsed\nHobune Tori hobusekasvanduses\nPärnumaal Tori hobusekasvanduses peetakse laupäeval hobuste jõudluskontrolli päeva raames sõidu- ja veokatsed.\nKatsete kavas on ühe kilomeetri traav, ühe kilomeetri samm ja kaugusvedu, teatas SA Eesti Maaelumuuseumid neljapäeval BNS-ile. Arvestusi peetakse eesti, tori ja eesti raskeveohobustele, lisaks on seekord kavas avatud klass, kuhu saab osalema tulla iga hobusega.\nHobuste rakendikatsed on pikema ajalooga kui Eesti kohalike tõugude tõuraamatud, mis on asutatud 1920.-1921. aastatel. Hobuste jõudluse kontrolli eesmärk on saada ülevaade aretustöö tasemest. Oluline on rakendis katsetada aretuses kasutatavaid täkkusid. Rakendikatsetel osaletakse nii looga kui sorirakenditega.\nEsimesed hobused stardivad Tori hobusekasvanduse rajal laupäeval kell 11.


Sim System 4 Scalp Tonic 50ml @ Juuste Akadeemia E-pood\nEsileht » Sim System 4 Scalp Tonic 50ml\nSim System 4 Scalp Tonic 50ml\nTerapeutiline toonik rasusele peanahale\nHoiab ära peanaha rasustumise\nEemaldab rasvase kõõma ja takistab selle uuesti teket\nRahustab peanaha sügelust\nParandab peanaha mikrotsirkulatsiooni\nLõhnainetevaba ja dermatoloogiliselt testitud\nPudel on valmistatud 100% taaskasutatud plastikust\nIgapäevaseks kasutamiseks sobiv Scalp Tonic lahustab kristalliseerunud rasu, hoiab ära peanaha rasustumise ja leevendab sügelust. Sisaldab salitsüülhapet, mis toimib kooriva koostisosana. Mentool värskendab ja stimuleerib peanaha pindmist vereringet. Toode ei sobi alla 3 aastastele lastele.\nKasutamine: Kanna otse peanahale ja hõõru peanahka kergelt sõrmeotstega. Ärge loputage maha. Võib kasutada igapäevaselt ja ka pesukordade vahel.


Posted on juuni 8, 2018 juuni 9, 2018\nKiviõli I Keskkooli õppeaasta lõpuaktus 2018\nPosted on mai 7, 2018 mai 31, 2018\nRiigikogu simulatsioon 2018\nALLIKAS: Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi üliõpilasnõukogu Civitas\nTäna, 16. märtsil käisime koos 1. ja 3. klassi lastega Kiviõli päästekomandos tuleohutustunnis “TEAN TULEST”.\nMeile räägiti päästjate tööst, tuleohutusest. Näidati tüüpilisi tulekahju tekkimise olukordi, mida põhjustavad sageli lapsed, ja mitte ainult… ka täiskasvanud. Seletati ja demonstreeriti suitsuanduri tööpõhimõtet, samuti tuleteki kasutamist. Katsed olid lihtsad, samas huvitavad.\nLõpuks näidati jälle 🙂 kaasaegset päästemasinat ja selles olevat supertehnikat.\nÕppetunni läbiviija kiitis korduvalt Maidla lapsi. Teadmised olevat suurepärased! Eriti paistis silma meie klassi Madis! Tema teadmised lubavat tal juba päästetöötajaks saada 🙂\nLõpuks kingiti väikestele õppuritele uhked märgid, koolituse läbimise tunnistus ja kotitäis “Nublu” komme.\nKuigi me olime taolisel õppusel juba kolmandat korda, tuleb ikkagi meelde vanasõna:


Inspireeriv | Kaire Vilgats on valmis uueks armastuseks ja pihib avameelselt psühholoogi juures käimisest, suhetest ja kaalulangusest - Kroonika\nKOMPLEKSIVABA Kaire tõestab, et ka suured tüdrukud on kenad ja piisav annus enesekindlust teeb seksikaks.\nAbielu lahutanud Kaire Vilgats võitleb küll masendushoogudega ja külastab psühholoogi, kuid on kaotanud 21 kilo, astus ülikooli ja on valmis uueks suhteks. „Kindlasti pole ma veel nii vana, et kassid võtta ja vanatüdrukupõlve pidada,” teatab lauljanna.\nKohtume Kaire Vilgatsiga (43) Tallinki Stockholmi kruiisil, kuna lauljanna salenenud piht vilksatab vahetpidamata internetis seoses niinimetatud Stockholmi dieedi reklaamiga.\n„Tegelikult on selle taga lätlased ja ma ei tea, miks seda Stockholmi dieediks kutsutakse. Aga minul see tõesti toimis,” ütleb Kaire, kes on elus proovinud kümneid dieete ja... ikka ebaõnnestunud. „Nüüd läks esimese kolme nädalaga 9 kilo ja parimal päeval olin suisa 23 kilo kergem. Suvel olen veidi vabamalt võtnud ja paar kilo on tagasi tulnud.”\nSellegipoolest mõtleb Kaire toidule või tegeleb selle valmistamisega arvestava osa päevast. Eriti ettevaatlik peab ta olema välismaal, kui pole võimalik etteantud kava üks-ühele järgida. „Nii ma siis mugandan seda ja näiteks suvisel ajal on arbuus suurepärane näljapeletaja – kuigi otseselt seda mu toitumiskavas pole:”\nLaeva lookas rootsi laua, bufee juures on ahvatlusi küll ja veel. Kaire hoiab meele kindla, on tugev.


Olenevalt paketist, mida kasutate, on teil kas 5 tasuta pakett , 20 Professionaalide pakett või 30 Äripakett paketipõhist allkirja. Busty babe oskuslikult imeb liige.\nJaga vahvaid lumepilte vihje delfi. Ida-Eestis on lund valdavalt üle 10 cm ning Eesti kagunurgas ka üle 20 cm, ka Põhja- ja Kesk-Eesti said cm paksuse lumekihi: eile oli neis paigus veel must maa, kirjutab ilmateenistus. Riigi ilmateenistus kirjutas ühismeedias, et saartel ja mandri edelaosas domineerib ka täna veel must maa, aga olukord pole lootusetu. Sinna on oodata lund uuel nädalal: veidi tuleb Suur paksuse liige, lisa saabub neljapäeval.\nVahepeal läheb lihtsalt õhupööristel soodsa asendi sättimiseks mõni päev aega. Nädala lõpu poole peaks külm süvenema üle terve Eesti Liikmed ja labimoodu mootmed sadanud lumi jääb maha ka saartel ja mandri edelaservas.\nKui ka sina saad talverõõme nautida, saada vahvad pildid vihje delfi. Ilmateenistuse prognoosi kohaselt tugevneb esmaspäeval Skandinaavia kohal kõrgrõhkkond ja laieneb üle Läänemere.\nPilves taevasse ilmub ka selgemaid laike ja ilm on suurema sajuta. Tuul pöördub idakaarde ja on sisemaal nõrk, rannikualadel tasapisi tugevneb.\nÕhutemperatuur on öösel -1 kuni -6 kraadi ja kui Kagu-Eestis taevas mõneks tunniks selgineb, siis võib -9 kraadini langeda, päeval -1 kuni -5 kraadi, tuulele avatud rannikul jääb 0 kraadi lähedale. Teisipäeval liigub kõrgrõhkkond Soome kohale ja hoiab meie ilm suurema sajuta.\nKuid nõrka lund üksikuis paigus võib pudeneda, sest Kesk-Euroopast avaldab survet madalrõhkkond. Ida- ja kirdetuul tõuseb tugevaks.\nÕhutemperatuur on öösel -2 kuni -8 kraadi, päeval on -1 kuni -6 kraadi piires. Kolmapäeval ja neljapäeval saab kõrgrõhkkonna põhibaasiks Karjala ja Venemaa põhjaalad, lõuna poolt hoiab serva Läänemere ääres madalrõhkkond, mis võib niiskust lisada ning kohati nõrka lund tuua.\nKahe rõhuala piirimail püsib kagu- ja idatuul tugevana. Idakaarest lisandub külma ning õhutemperatuur on öösiti -2 kuni -7 kraadi, kui taevas selgineb, siis langeb kraadi ümbrusse, päeval on -2 kuni -7 kraadi.\nReedel saab lõunapoolne madalrõhkkond ülekaalu ja toob meile lund. Idakaare tuul tasapisi nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel -5 kuni kraadi, päeval on -2 kuni -7 kraadi.


Uuenenud Jaguari mudelivalik garanteerib meelerahu. Läbisõidupiiranguta! - ÄRILEHT\n14.märts 2017 15:37\nViimase paari aastaga uuenenud Jaguari põhimudelite hulgast leiab nüüd suursugused sedaanid XE ja uue XF-i ning Jaguari esimese linnamaasturi F-Pace. Kõiki neid kaitseb kolmeaastane läbisõidupiiranguta garantii.\nUute mudelite hooldusprogramm Jaguar Care hõlmab endas peale garantii kolmeaastast hooldust alates sõiduki esmase registreerimise kuupäevast. Ja ei mingeid läbisõidupiiranguid ega lisatasusid! Nii saavad uute Jaguar XE, XF-i või F-Pace'i omanikud täieliku meelerahu, sest regulaarne hooldus tagab auto optimaalse jõudluse ja aitab suurendada Jaguari jääkväärtust järelturul.\nJaguar Care tagab kogu Euroopas kolmeaastase maanteeabi, mis aitab ootamatutes hädaolukordades. Alates peatumistest mõne ootamatu rikke või õnnetuse tõttu ja lõpetades väiksemate probleemidega, nagu rehvi purunemine.\nMudelivaliku ja kõigi boonustega, mida pakub Jaguar Care'i hooldusprogramm, saab tutvuda Jaguari kodulehel. Samuti lisatingimustega.\nSilmapilkselt äratuntav Jaguar\nManuaalkäigukast – alates 3,8 l / 100 km\nAutomaatkäigukast – alates 4,1 l / 100 km\nHinnad alates 37 320 eurot\nSuurepärane sooritusvõime ja luksuslik salong\nManuaalkäigukast – alates 4,0 l /100 km\nHinnad alates 42 480 eurot\nJaguari esimene linnamaastur ja kõige tõhusam sportauto\nManuaalkäigukast – alates 4,8 l / 100 km\nAutomaatkäigukast – alates 5,3 l / 100 km\nHinnad alates 43 668 eurot\nMilline näeb välja meie tulevik? Skype Eesti juht maalib sellest äärmiselt revolutsioonilise pildi (16)


Otsingule "membraan" leiti 637 faili\nNrvirakkude peamine lesanne on elektriliste signaalide nrviimpulsside genereerimine ja edasikandmine, ertrotsdid on aga kohandatud hapniku organismisiseseks transportimiseks. Erinevaid rakke on inimese kehas oluliselt rohkem kui seni nitena toodud kolmik. Kuigi erinevate rakkude ehitus ei ole kaugeltki mitte hesugune, on nende philised struktuurid siiski sarnased. Raku peamised koostisosad on membraan , tstoplasma ja tuum. Membraanil on eelkige piiristav funktsioon, tnu sellele on rakk mbritsevast selgesti eristatav Kare endoplasmaatiline retiikulum Ribosoom Sile endoplasmaatiline retiikulum Poor Tuumake Tuumamembraan Lsosoom Prilikkust kandev TUUM aine kromatiin paikneb raku tuumas Mitokonder Golgi kompleks Tstoplasma Tsentriool Membraan Joonis 2. Raku ldine ehitus. Lsosoomid on piekesed, mis toimivad rakusisestes seedimisprotses...


JÕULULUGU: Evelin Kivimaa: Kes on Jeesuslapsukese isa? II - Delfi\nAja ja ruumi ussiauku nihverdatud kambris valitsev vaikus on kõike muud kui rahulik. See on ootusärevusest tiine.\nKõigi kohalolijate — kolm geeniuurijat, Madonna lapsega ning kolm potentsiaalset isakandidaati: vanaldane Hallhabe, tema poeg Puusepp ja Püha Vaim — üle hõljub üks ja seesama väljaütlemata küsimus. Kes on Jeesuslapsukese isa?\nTegelikult on kogu seltskonnas ainult üks liige, kes ei tea õiget vastust: Puusepp. Ent sellest sõltub vägagi palju, millist vastust kuuleb see mees — Madonna abikaasa, kes siiralt usub, et tema naine sai käima peale Pühast Vaimust. Õigupoolest sõltub sellest kogu inimkonna tulevik.\nKui see nii poleks, siis võinuks kogu olukorra lahendada sootuks lihtsamalt. Salaja. Ilma selle dramaatilise isakandidaatide vastandamiseta. DNA-testi tegemiseks piisab ju sellestki, kui võtta süljeproov lapsukeselt ning tema võimalikelt isadelt.\nTõsi, siinkohal tekkisid mõningased tehnilised raskused Pühalt Vaimult proovi saamisega. Ent jääb üle loota, et ammendava vastuse annavad juba Hallhabeme ja Puusepa proovid.\nMadonna neelatab, kurk kuiv nagu põuane suvi, beebi kohale langetatud pea longus, justkui kauaks ilma veeta jäänud tulp.\nPuusepp pureb närviliselt alahuult, märkamata, kuidas väike verenire valgub lõuale.\nPühale Vaimule eraldatud tooli kohal võib — kui pead pisut viltu kallutada ja silmi pilutada — märgata kerget õhuvärelust.\nAinult Hallhabe, kes hoiab kiivalt peos teadlaste kingitud moodsaimat iPodi, on vana rahu ise. Kõrvaklapid peas, lööb ta jalaga muusikarütmile takti ja jorutab kaasa, kõvasti ja valesti: „Tiliseb-tiliseb aisakell, lumi hell, lumi hell…“\n„Kõik on korras,“ ütleb kolmest geeniuurijast Esimene, kuivetu, eatuna tunduv mees. „See laps võib vabalt olla Pühast Vaimust saadud.“\nÜlejäänud teadlaste — turske jõmmkäraka Teise ja beebipõskse noormehe Kolmanda — näol peegeldub hetkeks siiras jahmatus. Ent seda üürikest silmapilku, enne kui nad manavad näole professionaalse pokkerimängija mittemidagiütleva ilme, ei jõua märgata mitte keegi.\nKergendusilme näol, hüppab Puusepp püsti ja kõnnib üle kambripõranda Madonna ja lapse juurde, loopides tee peal õhku pahuraid protestisõnu tarbetu tülitamise kohta. Kaitsvalt haarab Puusepp ümber õlgade noorel naisel, kelle madonnasilmist hoovab Esimese poole määratu kergendus- ja tänutunne.\n„Me siis nüüd läheme,“ sõnab Esimene. „Veelkord vabandust, et teid kaunil jõuluajal häirisime.“\nEsimene võtab taskust tillukese juhtpuldi ja vajutab nupule. Kambri ühe seina ääres materialiseerub suurt halli hernekauna meenutav ajakapsel, millega teadlased olid uurimistööle saabunud. Kapslit ümbritsevad tuled hõõguvad valusvalgelt. Hallhabe naeratab rõõmsalt ja lähendab kaelas rippuva vidina eredale valgusele.\n„Laen neidsamuseidki… patareisid,“ selgitab vanamees rahulolevalt.\nSöömise ja magamise lõpetanud beebi lutsib oma tillukest pöialt ja vaatab äsjasündinu kõikteadva pilguga geeniuurijaid, kes talle hüvastijätuks lehvitavad. Teadlastest Esimene paneb pisi-Jeesuse käeulatusse kuldselt küütleva iPodi. Lapse silmade kõikteadev sügavus muutub veelgi põhjatumaks.\n„Ta ei oska veel haarata,“ selgitab Madonna, „alles ta ju sündis. Ma annan selle talle hiljem edasi.“\nEnt laps on endamisi otsusele jõudnud ja viskab pehme käe üle uue mänguasja. Tema oma!\nTagasiteel tänapäeva vaikib kitsukesse ajakapslisse pugenud teadlastekolmik mõne hetke, kuni Esimene käivitab reisiks vajalikud arvutiprogrammid. Ent Teise ja Kolmanda kannatus katkeb ühekorraga ja nad alustavad teineteisest üle rääkides: „Miks…“\nMehed vakatavad ja vahetavad isekeskis pilke. Nooruke Kolmas annab käeviipega Teisele märku jätkata.\n„Miks sa DNA-testi tulemuste kohta valetasid?“, nõuab Teine.\nEsimene, eatuna tunduv kotkaninaga mees, vaikib.\n„Sul pole midagi enda kaitseks öelda, jah?“ ründab Teine. „Kuradi… agent teadlasenahas! Kes sa enda meelest õige oled? Mis õigusega sa näitasid ka meid valelikena, rääkides kõigi kolme eest?“\nEsimene rehmab käega, justkui süüdistusi tõrjudes, kuid vaikib endiselt.\nKolmanda närvid ei pea kauem vastu, ta hüppab kitsukeses ajakapslis püsti ja raputab Esimest õlgadest. „Kuradi valevorst, kus on sinu kutse-eetika!“ karjub beebipõskne noormees, kes varem oli vanemate kolleegide poole pöördunud ainult austuse ja aukartusega.\n„Me oleme ju teadlased! Miks sa valetasid? Test näitas ju selgelt, kes tegelikult on Jeesuslapsukese isa. Hallhabe, pole vähimatki kahtlust!“


Sissejuhatus - Mikroobid erinevate ainete ringetes\nVetikatel on samuti oluline osa süsiniku ringes. Nad on organismid, mis põhilised osalevad veekeskkonnas toimuvas fotosünteesis. Vetikad on autotroofid, kes kasutavad elutegevusel süsiniku allikana CO2, muundades selle orgaaniliseks materjaliks. Fotosünteesi käigus produtseerivad nad keskkonda hapnikku. Sini-rohevetikad (tsüanobakterid) on prokarüoodid, kellel on tavavetikatega sarnane ainevahetus. Fotosünteesil osa võtvaid vetikad ja tsüanobakterid võib leida kõikidest keskkondadest, kus on piisavalt valgust ja niiskust. Nad moodustavad ka põhilise osa merevee planktonist.\nAlgloomad kuuluvad heterotroofsete organismide hulka, kes toituvad teistest organismidest. Toituvad põhiliselt bakterirakkudest ning sageli võidakse neid pidada organismideks, kes hoiavad bakterite populatsioone erinevates keskkondades kontrolli all.\nProkarüootsed organismid oma laia leviku ning unikaalse ainevahetusega on võimelised osalema erinevate ainete ringetes. Kahel juhul omavad nad aga unikaalset rolli: metanogeneesis (süsiniku muundamine süsihappegaasiks) ja lämmastiku fikseerimises (molekulaarne lämmastik seotakse orgaanilistesse lämmastikühenditesse). Seega on nad asendamatud nii süsiniku kui ka lämmastiku ringes.\nProkarüoote iseloomustavad veel teisedki metaboolsed protsessid, mis on unikaalsed ainult neile, põhinedes erinevate keemiliste elementide ringetel. Näiteks litotroofsed bakterid kasutavad anorgaanilisi ühendeid, nagu lämmastikku ja vesiniksulfiidi, energia allikatena. Teised mikroobid, kes kuuluvad hingamistüübilt anaeroobide hulka, kasutavad nitraatides või sulfaatides esinevat hapnikku molekulaarse hapniku asemel. Seega saavad nad areneda ka hapnikuvabas keskkonnas. Põhiline osa arhedest on litotrioofid, kes kasutavad energia allikana H2S või H2-te.\nHeterotroofsed protsessid saavad toimuda bakterite kaudu. Enamus baktereid mullas, vees, taim- ja loomorganismiga seonduvalt, on heterotroofid. Heterotroofsed organismid kasutavad elutegevuseks orgaanilisi ühendeid hingamiseks või fermentatsiooniks (nt pärmseened, piimhappebakterid). Heterotroofid süsiniku ringes on olulised lagundamise protsessides nii aeroobsetes kui ka anaeroobsetes tingimustes.\nFotosünteesis osalevate bakterite juures on iseloomulik fotosünteesi tüüp, kus ei kasuta vett ja ei produtseerita hapnikku.\nTsüanobakterid fikseerivad CO2 ja produtseerivad hapnikku fotosünteesi käigus ning omavad väga olulist osa süsiniku ja hapniku ringetes.\nMikroobide osalemine erinevates ringetes tagab elussüsteemide kestmise ning iga mikroob, on selles süsteemis seotud omal kindlal unikaalsel moel.\nKüsimus: Millises ringes osalevad põhiliselt mikroskoopilised seened keskkonnas?\nKüsimus: Millistes aineringetes on asundamatud prokarüoodid?