Arutelu:Dõšu tišinoi – Vikipeedia\nSiin on nüüd kaks tõlkevarianti - viidetes on 'Hingan vaikust'. Ka malli sõnastused: Nikolai Noskov stuudioalbum ja Nikolai Noskov kronoloogia on keeleliselt vigased (sama probleem on ka Nikolai Noskovi teiste albumite mallidega). 2001:7D0:87FF:6480:CC9C:FC25:49F0:D8D6 4. november 2016, kell 13:08 (EET)\nTeine variant jäi lihtsalt kahe silma vahele. Cumbril 4. november 2016, kell 13:14 (EET)\nTuleb välja, et viga ei olnud mallis, nagu ma arvasin - nimele tuleb lihtsalt lisada õige käändelõpp. Parandasin. 2001:7D0:87FF:6480:CC9C:FC25:49F0:D8D6 4. november 2016, kell 14:16 (EET)\nPole mingit põhjust, miks vältida albumi ja laulude pealkirjade esitamist vene keeles. Praegu on ainult transkriptsioon. Andres (arutelu) 4. november 2016, kell 17:56 (EET)\n"Дышу тишиной" oli esinemiskavas tõlgitud 'Hingan vaikuses'. Muutsin tagasi. Cumbril 4. november 2016, kell 18:05 (EET)\nKui keegi on valesti tõlkinud, me ei pea seda jäljendama. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 00:16 (EET)\nIgasuguseid filmide, raamatute jm teoste pealkirju ei tõlgita sageli sõna-sõnalt. Seega ei saa öelda, et mittesõnasõnaline tõlge on vale. Cumbril 5. november 2016, kell 00:33 (EET)\nTõlgitud oleks see siis, kui keegi laulaks seda eesti keeles eestikeelse pealkirjaga. (Tõsi küll, nõukogude ajal tõlgiti ka laulude ja muusikapalade pealkirju.) Praegu on meil ainult pealkirjade tähendused, mitte tõlked selles mõttes. Albumite nimesid pole üldse kombeks tõlkida. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 00:44 (EET)\nKui Noskov käis Eestis kontserte andmas, siis trükiti kontserdi kava, kus oli eesti keeles kontserdil esitatavate lugude nimekiri. Samuti oli eestikeelne tutvustus kontserdimaja kodulehel. Seal on pealkirjad tõlgitud. Sama kehtib näiteks teles näidatavate filmide ja saadete puhul, mille pealkiri on telekavas tõlgitud. Me arvestame seda eestikeelse pealkirjana, mitte ei hakka ise tõlget aretama. Cumbril 5. november 2016, kell 00:56 (EET)\nMa ei ole sellega nõus, et need on võrreldavad asjad. Kui näidatakse filme või saateid, siis tõlgitakse kogu nende tekst ja pealkiri pannakse sisu arvestades. Siis võidakse pealkirja tõlkimisel ka hälbida sõnasõnalisest tõlkest. Niisugustel juhtudel asendatakse ka Vikipeedias originaalpealkiri tõlkepealkirjaga.\nVõõrkeelsete albumite ja laulude puhul, mida eesti keelde ei tõlgita, kasutatakse ka Vikipeedias originaalpealkirju, mitte tõlkepealkirju. Võidakse lisada pealkirja tõlge selles mõttes, et edastatakse pealkirja tähendus. Meie siin ju ka esitame tõlkeid ülakomade vahel, mitte jutumärkides, sest me ei pea originaalpealkirja tõlkepealkirjaga asendatavaks. Kui me ei tõlgi siis pealkirja sõna-sõnalt, siis anname valeinfot. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 10:01 (EET)\nMina leian, et pole põhjust mitte kasutada seda tõlget, mis Noskovi lugude pealkirjadele juba tehtud on. Tema kontsertide eestikeelne kava ja tutvustus on kõige lähem asi "ametlikule" tõlkele, mis olemas on.\nSõnasõnalist tõlkimist ma ei pea vajalikuks, sest "Дышу тишиной" on poeetiline väljend, keegi ei saa sõnasõnalises mõttes vaikust hingata. Siin ei ole ju mingit "infot", mida edasi anda, edasi tuleb anda tunnet või kogemust. Veel samasuguseid venekeelseid fraase ja väljendeid: "дыхание тишины" ja "дышать, не нарушая тишину". Kui need otse eesti keelde tõlkida, saaks "vaikuse hingamine" ja "hingata vaikust mitte rikkudes". "Vaikuse hingamine" on vast arusaadav ja loomulik, aga "hingata vaikust mitte rikkudes" ei ole, siia peaks midagi paremat leiutama. Cumbril 5. november 2016, kell 14:26 (EET)\nKui on tegu metafooriga, miks ei või seda sõna-sõnalt tõlkida? See ei ole eesti keeles rohkem ega vähem arusaadav kui vene keeles ega riiva ka kõrva, minu meelest vähemalt. "Hingan vaikuses" tähendab ju hoopis midagi muud, sest vaikuse sissehingamist siin pole. Niimoodi tõlkimine oleks ikkagi info moonutamine.\n"дыхание тишины" oleks parem tõlkida "vaikuse hingus" ja "дышать, не нарушая тишину" "kuuldamatult hingata". Sõna-sõnalt oleks see "vaikust rikkumata hingata", aga see ei ole poeetiline väljend, selle tõlge oleneb kontekstist, see ei tähenda tingimata 'kuuldamatult'. Kui ka tähenduseks kirjutada "vaikust rikkumata hingata", poleks see vale.\n"Ametlikku" tõlget ei ole selles olukorras minu meelest otsida tarvis. Selles asjas on meie põhiline lahkarvamus. Mida teised arvavad? Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 15:14 (EET)\n┌────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────────┘Lisaks peavad nn "ametlikud" tõlked ka "asja" müüma ning võivad sel eemärgil tähenduse poolest hoopis ei tea kuhu suunduda (lokaliseerimine, reklaamteksti kirjutamine).—Pietadè (arutelu)\n...Лучшие песни в сопровождении симфонического оркестра..., и, без оркестра, если оркестра нема...;-)—Pietadè (arutelu)\n1) Kui Noskov laulus kordab fraasi "дышу тишину", no miks siis ei võiks eesti keeles ka olla 'hingan vaikust'? Kuigi "Vaikuse hingus" võinuks küll albumi pealkiri olla. Oleks täkkesse. 2) Kas kava järgi on laulu Uznat tebja eestikeelseks pealkirjaks "Tundma õppides sind"?. Selline pealkiri on eksitav. Täpsem oleks "Sind ära tunda". 3) Siin  mainitakse laulu "See on hea". See oleks parem tõlkevaste kui meil siin "See on lahe". --Hirvelaid (arutelu) 5. november 2016, kell 17:31 (EET)\nPõhiline vaidlusküsimus on siin minu meelest see, kas tuleb jääda kontserditutvustustes antud pealkirjade juurde.\nEsimese laulu sõnad on siin. Laulu pealkiri on "Дышу тишиной".\nTeise laulu sõnad on siin. Siit on ära, et pealkiri tähendab 'Sind ära tunda'. Paljalt pealkirja järgi võiks see tähendada ka 'Sind tundma õppida'.\nKolmanda laulu pealkirja tõlkeks sobiks ka "See on tore". See on stiili küsimus, missugune variant valida. Aga kui vaadata laulu sõnu , siis nendest kolmest sobib ainult "See on hea".\nTeise laulu puhul on minu meelest näha, et tutvustuse koostajad ei tea, millest laul räägib. Oletatavasti on see ka ülejäänud laulude puhul nii. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 18:03 (EET)\nPärast üht viimast redaktsiooni on probleeme juurde tulnud. Laulude pealkirjade tähendusi on muudetud, mõni neist on nüüd ebatäpne. Seejuures on resümees viidatud allikana Postimehe artiklile. "Дышу тишиной" tähendust on Andres selgitanud. Minu arvamus ei erine sellest, nii ma ka tõlkisin: 'Hingan vaikust'. "Узнать тебя" ei tähenda 'Tundma õppides sind' - nii võiks küll tõlkida väljendit "узнавая тебя"; mina pakkusin vasteks 'Sind tunda'. Kuidas tõlkida pealkirja "Это здорово", kas 'See on tore' või 'See on lahe', on maitseküsimus, mina eelistaksin esimest. Kui Postimehes toodud pealkirjad on "ametlikud" tõlked, siis tuleks allikale viidata artiklis ja mitte resümees ning vormistada pealkirjad ka vastavalt. Vigaseid või ebatäpseid tõlkeid ma heaks ei kiida. 2001:7D0:87FF:6480:2863:D87B:ED17:5152 5. november 2016, kell 18:10 (EET)\nSisu järgi peaks pealkiri olema "Sind ära tunda". "See on tore" on sisuliselt õige, võib-olla stiililiselt parem selles laulus oleks "See on hea". Seal on üldse nii imelik (irooniline?) stiil, et raske on aru saada.\nMinu meelest me võiksime jätta stiililiselt õiged tähendused paigale ning kasutatud tõlked lihtsalt lisada, et lugejal oleks hõlpsam ära tunda. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 18:49 (EET)\nLugesin nüüd teise laulu sõnu Andrese antud lingilt ja tõepoolest, kontserditutvustuse koostaja on valesti tõlkinud, tuleks tõlkida 'Sind ära tunda'. Ja tutvustuse tõlkeid ilmselt ei saa usaldada. Mis puutub "Дышу тишиной" tõlkesse, siis arvan jätkuvalt, et seda ei pea tõlkima sõna-sõnalt. Aga kui Hirvelaid, Andres ja anonüümne kasutaja leiavad, et 'Hingan vaikust' on hea tõlge, siis ma ei hakka teiega vaidlema. (Ma mõtlesin ka tutvutuse tõlkeid lisades sellele, et oleks ühtlus juba kasutatud tõlgetega ja lugejal lihtsam ära tunda.) Cumbril 5. november 2016, kell 18:55 (EET)\nEespool väitsin, et Noskov kordab laulus fraasi "дышу тишину". Eksisin. Kuulasin laulu veel kord üle. Tõepoolest, ta laulab nagu laulutekstis kirjas: "дышу тишиной". --Hirvelaid (arutelu) 6. november 2016, kell 07:48 (EET)\nCumbrilile. Aga kui oleks samas kavas kaks laulu "Дышу тишиной" ja "Дышу в тишине". Kuidas eristaksid eesti keeles? --Hirvelaid (arutelu) 6. november 2016, kell 08:12 (EET)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Dõšu_tišinoi&oldid=4512636"\nNaase leheküljele "Dõšu tišinoi".\nLehekülje viimane muutmine: 6. november 2016, 08:13\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:13, 6. november 2016.


Vooremaa Oskar Luts oma uues kodus\nOskar Luts oma uues kodus\nOskar Lutsu 50. sünnipäeva puhul kinkis Tartu linnavalitsus talle elamu ehitamiseks Riia tänavale ehituskrundi.\nEhitusega alustati 1936. aasta hilissuvel ja sama aasta jõulureedel kolis Luts oma perekonnaga uude majja, kuigi see ei olnud veel täiesti valmis.\nKui ajakirjanik Arno Raag teda juubelisünnipäeva eel Postimehe ülesandel külastas, siis vastanud Oskar Luts küsimusele, kuidas uus kodu meeldib, talle omase huumoriga: “Ma pole saanud veel kõiki ruume läbi käiagi. Mul juhtub nüüd nii, et iga päev leiutan uue toa.”\nJuubelipäeval kella 11 paiku tuli kirjanikku tema uues majas õnnitlema Eesti Kirjanike Liidu delegatsioon. Õnnitluste järel sõnas Friedebert Tuglas Lutsule tõsiselt:\nLuts jäi kohmetus arusaamatuses ütlejale otsa vaatama. Tuglase suu ümber tekkis vaevalt märgatav muie, kui ta jätkas: “Teed ennast aasta nooremaks!”\n“Muidugi! Kõik olime 1886. aasta mehed: sina, Rumor ja mina. Aga nüüd putkasid eest ära,” lõpetas Tuglas juba täisnaerul näoga. Nüüd taipas Luts kolleegi nalja ja pistis omalt poolt: “Ega igaühega ma ei lase ennast ühte masti panna!”\nSelgituseks nii palju, et vana kalendri kehtides oli Lutsu sünnipäev 26. detsembril 1886. aasal, kuid uue kalendri järgi nihkus see 7. jaanuarile 1887.\nOskar Lutsu juures n-ö soolaleival käimisest jutustas ka tema hea sõber, karikaturist Romulus Tiitus. Luts kurtnud talle: …“Pole veel oma majaomaniku põlvega harjunud. Maja on, aga hing on üürniku oma. Kui sa nüüd kõlistasid uksekella, torkas mulle nagu nuga südamesse. Majaperemees tuleb üüri nõudma…”\n“No näita siis oma uut maja,” palus Tiitus Lutsu.\n“Oota-oota, ma ei oska siin isegi ilma teejuhita liikuda – suured ruumid, ega see naljaasi ole. Eksime veel mõlemad ära. Eile tahtsin sahvrisse minna, kolasin pool tundi majas ringi nagu tont kabeli varemetes. Lõpuks sattusin ühte ruumi, kus polnud ei uksi ega aknaid… Jah, vanasti oli kõik käeulatuses, aga nüüd ära ilma majaplaanita liigu…”\nEnt tunni-paari pärast (võib arvata, et pärast mõningaid “aanispitse”- A.L.) olid Lutsul juba teised noodid peal.\n“Mis ma sinu, näljarotiga, siin aega raiskan! Kas sul, konnal ka maja on? Mis asja sa naerad? Sa könn, naera alles siis, kui majaomanik ees naerab…(ja nii edasi samas toonis).”\n“Siis ma alles veendusin, kui hea näitleja Luts tegelikult on,” lõpetas Tiitus Oskar Lutsu uues majas “soolaleival” käigu meenutuse.\nMaja ehitamine Tartus läks kirjanikul üsna palju maksma ning tal tuli paratamatult pikaajalist laenu taotleda. Tuli sõita Tallinna, kus haridusministri kaasabil see probleem lahendati. Tallinnas külastas Luts ka A. H. Tammsaaret, kes tervitamisel ütles: “Noh, kas Tartu mehed ka Tallinnas.”\nLuts vastu: “Jah, isegi Anija mehed käisid Tallinnas.”


Politsei- ja Piirivalveametis registreeriti ööpäeva jooksul 78 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas üks avaliku korra raske rikkumine, 40 varavastast kuritegu, sh 29 vargust. Registreeriti neli inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada viis inimest. Tabati kümme alkoholijoobes sõidukijuhti. Eestist saadeti välja kaks inimest.\n2. septembril alustati kriminaalmenetlust selles, et 1. septembril võttis 18-aastane joobes mees Kesklinnas Rataskaevu tänaval oma mantli taskust välja relvataolise eseme ja sihtis sellega 25-aastast meest. Politsei pidas mehe kinni ja tegi kindlaks, et tegu oli õhkrelvaga.\n2. septembril tuli teade, et Mustamäel A. H. Tammsaare teel asuva maja korteris ründas 32-aastane mees endale tuttavat 25-aastast naist ja tekitas talle valu. Konflikti juures viibis ka alaealine laps.\n2. septembril teatati, et Kristiine Vibu tänava maja korteris ründas 38-aastane mees endale tuttavat 36-aastast naist, põhjustas talle valu ja vigastusi. Konflikti juures viibis ka alaealine laps.\n2. septembril anti teada, et Kesklinnas Narva maanteel asuvas majas tekkis füüsiline konflikt omavahel tuttavate 33-aastase ja 19-aastase mehe vahel. Kiirabi toimetas 19-aastase mehe haiglasse.\n2. septembril teatati, et Põhja-Tallinnas Telliskivi tänaval asuvast jalgrattahoidlast on ööl vastu 31. augustit varastatud jalgratas. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.\n2. septembril anti teada, et Kesklinnas Ahtri tänaval asuva ostukeskuse jalgrattaparklast varastati luku läbilõikamise teel jalgratas. Vargusega tekitatud kahju on 500 eurot.\n2. septembril laekus teade, et Põhja-Tallinnas Kolde puiesteel asuva maja juures on ööl vastu 29. augustit sõiduautolt Mercedes-Benz varastatud küljepeeglid. Vargusega tekitatud kahju on 1100 eurot.\n2. septembril tuli teade, et 1. septembril helistati 24-aastasele naisele, tutvustati end Swedbanki töötajana ja paluti sisestada PIN koodid, misjärel pangakontolt oli pettuse teel võetud raha summas 5000 eurot. Tegu jäi lõpule viimata tänu panga turvategevusele.\n2. septembril teatati, et 19. augustil helistati 47-aastasele mehele ja tutvustati ennast SEB Panga töötajana. Mehele teatati, et tema kontolt on üritatud teha ülekannet ja on vajalik paigutada topeltkaitse. Selleks paluti mehel sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2, mida ta ka tegi. Hiljem selgus, et mehe SEB Panga kontole oli tehtud ülekanne temale võõralt isikult summas 670 eurot, mis 26. augustil läksid avaldaja kontolt maha, samuti laekus kontole teise tundmatu isiku poolt summa 4100 eurot, millest 1800 eurot läks tagasi. Lisaks laekus kolmanda tundmatu isiku poolt summa 1450 eurot. Pettuse teel oli kontolt tehtud kaks ülekannet summades 2280 ja 1800 eurot, millest mehe enda raha oli 330 eurot.\nPolitseile laekus teade, et 20. augustil varastati Põltsamaal Tartu maanteel asuvast kauplusest alkohoolseid jooke. Kahju on 217 eurot.\nPolitseile laekus teade, et 24. augustil murti Elvas Vambola tänaval sisse lukustatud sõiduautosse, kust varastati mitu pangakaarti, millel võeti välja 3750 eurot. Juhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.\nPolitseile laekus teade, et 27. augustil varastati Tartus Puusepa tänava ehitusobjektilt Makita tiigersaag koos akuga. Kahju on 400 eurot.\nPolitseile laekus teade, et 22. augustil varastati Viljandis Lossi tänava kauplusest alkohoolseid jooke. Juhtunu täpsemad üksikasjad ning kahju on selgitamisel.\n2. septembri hommikul kella 9.30 ajal kontrolliti Luhamaa piiripunktis Eestist lahkumisel Aserbaidžaani kodanikku, kes oli viibinud Schengeni viisaruumis seitse päeva seadusliku aluseta, neist ühe päeva Eestis. Isikule koostati lahkumisettekirjutus ning kehtestati kolmeks kuuks sissesõidukeeld, misjärel lahkus mees Venemaa Föderatsiooni.\n2. septembri hilisõhtul tõkestati Luhamaa piiripunktis Eestisse sisenemine Venemaa Föderatsiooni kodanikul, kellel puudusid riiki sisenemiseks Vabariigi Valituse korraldusega sätestatud põhjused. Isik lahkus tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n2. septembril teatati politseile, Rakveres Saue tänaval tekkinud tüli käigus tekitas 18-aastane naine füüsilisi vigastusi oma elukaaslasele. Politseinikud pidasid naise kahtlustatavana kinni.\n2. septembril sai politsei teate, et Kohtla-Järvel Outokumpu tänaval tekitas 29-aastane mees füüsilisi vigastusi enda elukaaslasele. Politseinikud pidasid mehe kahtlustatavana kinni.\n2. septembril teatati politseile, et 13. augustil varastati Jõhvis Rakvere tänaval asuva maja juurest lukustatud jalgratas Scott Aspect 980. Esialgne kahju on 350 eurot. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n2. septembril teatati politseile, et 28. augustil varastati Narvas Partisani tänaval asuva meelelahutusasutuse pingil viibides 26-aastase mehe taskust mobiiltelefon Samsung Galaxy S20 ja rahakott. Esialgne kahju on 676,80 eurot. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n2. septembril sai politsei teate, et ööpäeva jooksul on Pärnus Rääma tänaval sisse tungitud eramusse, kust varastati erinevaid Makita tööriistu. Tekitatud varaline kahju on selgitamisel.


Harjumaa (töörühma arvamused)\nKohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud\n(Vt ka töörühma koosolekute koondprotokolli)\n(Vt ka Harjumaa alevite, alevike ja külade ametliku nimistu eelnõu)\n(valla nime järel on sulgudes viide vallavolikogu otsusele [VVKo] või määrusele [VVKm], ning valla ettepandud muudatustele, võrreldes seni kehtinud ametliku nimekirjaga. 1977. a liidetud asulate arv on üksnes ligikaudseks orientiiriks, sest kõiki asulaid ei saa mingil juhul taastada: nt nummerdatud külasid [1. Kullamaa, 2. Kullamaa jts], ühes vallas samanimelisi külasid ja asundusi jne. Kiiret vastust nõudvad ettepanekud on alla joonitud)\nAegviidu vald (VVKo 31.03.1997 nr 26: mitte muuta)\nAnija vald (VVKo 20.03.1997 nr 69: mitte muuta)\ntaastada Koitjärve küla ainult Anija vallas, mitte inimtühjal alal Kuusalu vallas (nagu taotletud);\nkaaluda Tõrrepõhja ja Pruunakõrve küla taastamist; esimesele koondub suur asustusüksus kaitseväe polügooni näol;\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 34 asulat, sh Apuparra, Aruoja, Härmakosu, Kaersoo, Kaiesoo, Keskküla, Kõrve, Maanteeääre, Mõisaaseme, Mäeküla, Ojaküla, Pirga, Pirsu, Saukõrve, Tapi, Uuejärve, Vaase)\nHarku vald (VVKo 22.04.1997 nr 39: mitte muuta)\neraldada Vitist ajalooline Pääla (Päävla) küla, kuna tegemist on tihealaga ja suvituspiirkonnaga, kus liigendamine on soovitatav;\net Tabasalu piirkonnas asustus laieneb, on soovitatav seda liigendada, taastades nt Apametsa, Luka, Kallaste jt;\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 27 asulat, sh Arupealse, Harku küla, Harku-Nõmme, Joa-Suurküla, Kapsaküla, Kirikuküla, Laadrevälja, Looküla, Mäeranna, Orava, Tõlinõmme, Ülevaltküla)\nJõelähtme vald (VVKo 27.02.1997: lisada 12 küla)\nKoipsisaare küla — fikseerida rahvapärasel kujul Koipsi küla;\nRammusaare küla — fikseerida rahvapärasel ja varem esinenud kujul Rammu küla;\nRohusaare küla — fikseerida rahvapärasel kujul Rohusi küla;\ntaastada Saviranna küla;\njätkata ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 20 asulat, sh Koplimetsa, Püümetsa, Sareta, Tammiku)\nKeila vald (VVKo 25.06.1997 nr 153/9706: mitte muuta)\nkuna Laulasmaa - Lohusalu vahemik on tiheasustusala, tuleks ta enam liigendada, eraldades nt Heliküla jts;\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 16 asulat, sh Ahtma, Kangusti, Maantee, Sassi, Siili, Sitpeksi)\nkuni ei lahene Paldiski linna maal külade taastamine, võib nõustuda Kersalu küla praeguse paiknemisega, kuigi ajalooliselt asub ta 90% ulatuses Paldiski linna maa-alal;\nKernu vald (VVKo 20.03.1997 nr 15: lisada 1 küla)\nkeelelisi parandusi ei ole\njätkata ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 18 asulat, sh Allika, Aruküla, Jõeküla, Maarja, Miilimaa, Mäeküla, Niine, Sipa, Vansi)\nKiili vald (VVKo 01.03.1997 nr 10: lisada 4 küla)\nKangro (õieti: Kangru) küla asemel taastada Raudalu küla nimi;\njätkata külanimede taastamist (1977 liideti 11 asulat, sh Padiküla, Saire, Siberi)\nKose vald (VVKo 20.03.1997 nr 49: mitte muuta)\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 16 asulat, sh Kabeli, Kurena, Kursi, Lakesöödi, Lenderma, Maanteeääre, Maardu, Nõmme, Ridaküla, Särge, Võivere)\nKuusalu vald (VVKo 26.11.1992 ja 15.10.1996 nr 73: lisada 18 küla)\nAru küla — lähtudes kokku- ja lahkukirjutamise reegleist fikseerida nimeks Aruküla;\nTereska küla — lähtudes hääldusest fikseerida nimeks Tõreska küla ("Tereska" on saksapärane vanem kuju);\nkaaluda Koitjärve küla nime asendamist mõne teise selles piirkonnas olnud kohanimega (vt ka märkus Anija valla all);\ntaastada Loo küla (end. mõis)\nKõue vald (VVKo 17.04.1997 nr 4.29: mitte muuta)\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 20 asulat, sh Aeli, Kadja, Kantküla, Katsina, Kukepala, Laane, Lutsu, Lööra, Marguse, Pala, Paunaste, Puusepa, Sae, Silmsi, Sääsküla, Vahetüki, Vanamõisa)\nLoksa vald (VVKo 18.101.1996: lisada 6 küla, kaotada 1)\nKiiu-Abla küla — lähtudes hääldusest fikseerida nimeks Kiiu-Aabla küla;\nKolga-Abla küla — lähtudes hääldusest fikseerida nimeks Kolga-Aabla küla\ntaastada Loksa küla, samuti piiritleda Kotka küla;\nkaaluda Suurpeast Mäeküla eraldamist;\njätkata ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 12 asulat, sh Kalme, Kimbalu, Pudisoo, Soosilla, Suurekõrve, Uurita)\nNissi vald (VVKo 13.02.1997 nr 4: mitte muuta)\neraldi asulana võiks luua Järveotsa küla (puhkeala);\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 15 asulat, sh Aude, Harku, Hürjapea, Kuke, Rahula, Selgküla, Sepu, Turvaste, Varese, Viisu, Viti)\nPadise vald (VVKo 10.06.1997: mitte muuta)\ntaastada Soo-otsa küla, eraldades ta Hatust;\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 17 asulat, sh Aruküla, Ilmasoo, Kibru, Moosi, Pedase-Meerika, Praksi, Ristna, Tamse, Ugla, Valgma, Vannika, Väemla)\nRaasiku vald (VVKo 10.06.1997: mitte muuta)\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 19 asulat, sh Andi, Kadakaotsa, Kangla, Kaugemäe, Kivioja, Kännuküla, Liivaaugu, Metsaküla, Metsanurga, Sarapiku, Suurevälja)\nRae vald (VVKo 25.03.1997 nr 37: lisada 7 küla)\nSaku vald (VVKo 13.03.1997 nr 20: lisada 4 küla, nimetada ümber 1)\nTänassilma küla (senine Tännassilma küla) — pidada senise juurdunud nimekuju muutmist ebaotstarbekaks\nkaaluda rahvapärase Uksnurme (praegu Üksnurme) nime taastamist\nSaue vald (VVKo 25.03.1997 nr 32: mitte muuta)\nÄäsmäe külast on sobiv eraldada endise kohanimena tuntud Harudevahe, kus asustus laieneb;\nkaaluda ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 22 asulat, sh Kodasema, Kokuta, Lehmja, Mäeküla, Pagavere, Suurearu, Tapi, Vahi, Voore, Ämari, Ülejõe)\nVasalemma vald (VVKo 27.05.1997 nr 58: mitte muuta)\ntaastada Vasalemma küla (endine asundus)\nViimsi vald (VVKo 13.05.1997 nr 134: lisada 4 küla)\nLaiaküla asemel kasutada nime Käära küla, kuivõrd Laiaküla tuumik on praegu Tallinna piires;\nkaaluda tiheasustusega Randvere piirkonnas Riiasöödi küla moodustamist;\nkaaluda veel mõnede ajalooliste külanimede taastamist (1977 liideti 5 asulat, sh Aiaotsa, Rummu), eriti Naissaarel, kus taastada vähemalt Lõunaküla, Põhjaküla ja Männiku\nPrangli saare 3 küla on ka senises ametlikus nimekirjas ega vaja seetõttu muudatust


Ka A. Le Coq toob turule plastpudeliõlle - Äripäev\nKa A. Le Coq toob turule plastpudeliõlle\n20. veebruar 2004, 10:39\nPeeter Raidla 20. veebruar 2004, 10:39\nA.Le Coq siseneb esmakordselt PET-õllede turule, alustades täna 2-liitristesse plastikpudelitesse villitud üllede Disel ja Turbo Disel müüki.\n?Jaanuaris tõime turule uue kaubamärgi Disel, mis on tarbijate poolt väga hästi vastu võetud. Seetõttu on antud kaubamärgi laiendamine plastpudeli segmenti igati loogiline jätk, pakkumaks tarbijale suuremat mugavust,? ütles AS?i A.Le Coq juht Tarmo Noop. ?Plastpudelis ehk PET-õllede turg arenes 2003. aastal jõudsalt, moodustades aasta lõpus 18% kogu õlleturust. A.Le Coq kui õlleturu suurtegija puudus sellest segmendist täielikult. Selleks, et püsida konkurentsis ja olla edukad, peame olema tugevad kõikides segmentides,? kommenteeris Noop otsust plastpudelis õlle tootmise ja müügi alustamiseks.\n?Tulevikus ennustame siiski PET-õllede osakaalu langust, mis on seotud õllepudelile tagatisrahasüsteemi rakendumisega eeldatavasti 01.04.2004. Antud muudatus viib klaaspudelis õllede hinna oma olemuselt plastpakendis õlle omast madalamaks, mis kindlasti avaldab turule mõju. Samas on aga ka selge, et plastpudelis õlled turult ei kao, kuna nende argumendiks jääb suurem kasutusmugavus,? lisas Noop.


Kommunaalmajanduse TOP2: Tallinna Vesi tahab olla stabiilne - Tööstusuudised\nKommunaalmajanduse TOP2: Tallinna Vesi tahab olla stabiilne\nPealinna veefirma finantsdirektor Riina Käi sõnul hoiab nende kulusid kõrgel jätkuv kohtuvaidlus veetariifide osas.\nKommunaalmajanduse ettevõtete edetabelis teisele kohale tulnud ASi Tallinna Vesi majandustulemused on finantsdirektor Riina Käi sõnul püsinud viimastel aastatel võrdlemisi stabiilsed.\n“Kuna tariifid on käimasoleva kohtuvaidluse tõttu külmutatud 2010. aasta tasemele, sõltub põhitegevuse tulu – ehk vee- ja kanalisatsiooniteenuste müügist teenitud tulu – muutus täiel määral tarbimisest. Tarbimine on pisut aasta-aastalt kasvanud, kuid seda kindlasti mitte hüppeliselt,” ütleb Käi.\nKannab hoolt joogivee tootmise ja tarbijateni toimetamise ning heitvee ärajuhtimise ja puhastamise eest Tallinnas. Suunab veevõrku ligikaudu 70 mln liitrit joogivett ning puhastusjaama ja seejärel merre 120 mln liitrit reovett päevas.Asutatud 1967Omanikud United Utilities (Tallinn) B.V. ja Tallinna linnJuht Karl Heino BrookesKäive 2015. aastal 55,93 mln eurot, kasvas aastaga 5%Ärikasum mullu 25,6 mln eurot, kasvas aastaga 3%Töötajaid 323Kuulub Eesti Vee-ettevõtete Liitu\nPeamine 2015. aasta käibe kasv on seotud toruehituse ning asfalteerimisteenuse müügiga, mis kasvasid 12 kuuga 1,78 miljonit eurot. “Olenemata sisendhindade survele kasvu suunas, oleme suutnud oma kulud mõistlikul tasemel hoida. Kui palkade osas on näha kasvu, et olla konkurentsis üldiste turutingimustega, siis oleme suutnud kokku hoida ka mujal. Kindlasti mõjutasid meie majandustulemusi 2015. aastal oluliselt madalamad intressikulud ning teisalt hoiab kulusid kõrgemal tasemel jätkuv kohtuvaidlus,” selgitab Käi.\nTa lisab, et ettevõtte juhtimine on terviklik ja süsteemne tegevus – seega oleks ebaõiglane öelda, et häid tulemusi saaks kirjutada üksikute otsuste arvele. “Vaatame seda tervikuna ehk hinnata tuleb nii keskkonda ja tingimusi, kus praegu tegutseme kui ka seda, kuhu liigume. Tegevus peab olema järjepidev, stabiilne ning jätkusuutlik.”\nTallinna Vee eesmärgiks on endiselt kõrgekvaliteedilise teenuse pakkumine oma klientidele, mis nõuab, et tootmistulemused oleksid suurepärased. Seega on ka järgnevatel aastatel Käi sõnul kindlasti fookuses parima tulemuse saavutamine võimalikult efektiivselt. Investeeringuid varadesse tehakse lähtuvalt tootmistegevuse planeerimisest, kuid põhirõhk on ja jääb ikkagi põhitegevusele ehk veevarustuse pakkumisele ning reovee ärajuhtimisele ja puhastamisele. Samuti jätkab ettevõte toruehituse ning asfalteerimisega.\n21. septembril ilmus kommunaalmajanduse TOP, mille teisele kohale tuli Tallinna Vesi. Loe ka seda, kuidas õnnestus Viimsi Veel esikoht hõivata.


VAID KAKS PÄEVA: Tallinnas näeb maailma kalleimat münti | Õhtuleht\nVAID KAKS PÄEVA: Tallinnas näeb maailma kalleimat münti (1)\nÕhtuleht.ee, 3. veebruar 2016, 10:20\n22. veebruaril saabub Tallinna maailma kalleim münt. Esimene Ameerika Ühendriikides vermitud dollar müüdi 2013. aastal oksjonil maailmarekordilise hinna – 10 016 875 USA dollari eest.\n1794. aasta hõbedollar "Flowing Hair" ("Voogavad juuksed") oli esimene USA-s tollase pealinna Philadelphia rahapajas vermitud dollar, mida hoidis käes ka Ameerika esimene president George Washington. Teadaolevalt on tegemist kõige paremini säilinud 1794. aasta hõbedollari eksemplariga.\n2016. aastal pakub Euroopa üks suuremaid mündilevitajaid Samlerhuset Group ainulaadset võimalust münti vaadata kaheksas Euroopa pealinnas. "Flowing Hair" näitus alustab ringkäiku veebruaris Prahast, kust liigub edasi mööda Euroopat, peatudes vaid paariks päevaks Varssavis, Tallinnas, Helsingis, Stockholmis, Oslos, Dublinis ja Londonis.\n"1794. aasta hõbedollar on üks kõige märgilisemaid münte USA numismaatikas ja tegelikult ka kogu raha ajaloos," kommenteeris Eesti näituse korraldaja, Eesti Mündiäri juhataja Monica Kitsing.\n22. ja 23. veebruaril saab haruldast münti oma silmaga näha Tallinnas Eesti Ajaloomuuseumis (Suurgildi hoone, Pikk 17). Peale maailma kõige kallimat mündi näeb näitusel ka USA Iseseisvusdeklaratsiooni esimese tiraaži plakatit, ehk ühte nendest plakatitest, mida 1776. aastal trükiti Iseseisvusdeklaratsiooni originaalist ja levitati rahvale tutvumiseks üle riigi. Näitusel eksponeeritava Bostoni plakati väärtus on neli miljonit USA dollarit.\nKui 1947. aastal müüdi "Flowing Hair" münt oksjonil 1250 dollari eest, siis 24. jaanuaril 2013. aastal kerkis unikaalse dollari hind juba 10 016 875 USA dollarini. Tegemist on seni maailma kalleima mündiga, mis oli kunagi oksjonil müüdud. Mündi ostjaks osutus maailma suurima Ameerika müntide kollektsiooni omanik – Ameerika ärimees Bruce Morelan, kes alustas kollektsioneerimist juba kuueaastasena.\nNäitus kestab kaks päeva ning on avatud esmaspäeval 14:00-18:00 ja teisipäeval 10:00-17:00. Sissepääs on tasuta.


Mis igapäevaelus on, mida te alustate, ilmnevad uued probleemid. Stress viib meid ühel päeval ja muud probleemid tekitavad endiselt oma väärtust. Finantsprobleemid, perekondlikud probleemid, võistlused abistamisel on ainult see, mida me kõik võitlevad\nMiski ei ole huvitav, et sellisel hetkel, objektide fookusega, nii madalas punktis lihtsamal hetkel võib osutuda, et me ei saa enam toime tulla stressiga, stressiga või neuroosiga. Pidev stress, mida kirjutad paljudele tõsistele defektidele, töötlemata depressioon võib lõppeda traagiliselt ja rassid arvudes võivad viia selle lagunemiseni. Kõige madalam on aga see, et psühholoogiliste probleemide edukus on lisaks patsiendileka kõik tema rahvad.Võite ka selliseid objekte käsitleda\nTeenuste leidmine ei ole keeruline, Internet annab selles töös palju abi. Igas linnas on olemas spetsiaalseid keskusi või büroosid, mis on psühholoogiline abi. Kui Krakovi psühholoog on märgitud vanaks linnaks, on tal tõesti oluline koht, kus me saame selle arsti\nPüünised vastutavad ka mitmete psühholoogide ja psühhoterapeutide materjali ja tekstide eest, mis oluliselt parandavad valikut.Kohtumine koosolekul on õige, kõige olulisem etapp, mida me tervisega seotud teedel tekitame. Esimeste külastuste tõttu on andmed ette valmistatud selleks, et anda täpne diagnoos ja saada tegevuskava. Sellised kohtumised põhinevad suurel vestlusel, kus patsient on probleemi mõistmiseks kõige rohkem kättesaadav teave.Diagnostiline protsess on ohtlik\nTa hoiab mitte ainult probleemi nimetamist, vaid ka püüdlust leida selle põhjused. Toetamisstrateegia väljaarendamine on teistsugusel ajal ja konkreetne tegevus.Kooskõlas teadlikkusega, mida me võitleme, on operatsioonivõimalused erinevad. Mõnikord on rühmaravi efektiivsem, eriti probleemide korral armastusega. Psühholoogiga püsti tõuseb toetus ja sama naisega võitlevate naiste nõustamine on tõsine\nNendes vormides võivad ravid olla suuremad. Eriline kohtumine arstiga õhkkond tagab parema avanemise ja mõnikord on see soovitatav kiireks vestluseks. Terapeut soovitab patsiendi subjekti, iseloomu ja iseloomu funktsioonides sobivat teraapia mudelit.Perekonfliktide korral on perekonnahoidud ja vahendused eriti suured. Psühholoog juhindub hariduslike probleemide saatusele kohaldatavatest. Lapsepsühholoogid, kes on spetsialiseerunud imikute ja klasside intervjuudele, teavad kõike foobiast, lasteravimitest või käitumishäiretest.Juhuslikes vormides on psühholoogiline tugi oluline ka siis, kui psühholoog on abiks, Krakow leiab uues tippkohtumisel ka hea inimese\nSellise lohutusega kasutatakse seda, et igaüks, kes lubab ainult seda, et teda vajab.Vaata ka: Krakovi dünaamiline psühhoteraapia\nOlulised tunded olid koondunud universaalsesse sõjapidamisse. Hullumeelsus on panka väärt. Intressimäärad näitavad nende vahejuhtumite populaarsust, mida nad reas hoidsid. Glinnale lubas ta suurepäraseid juhuslikke arbuusi, maitsvat ja löövet. Töötav üks ja tavaliselt rikkad niisutavad seda koduseina. Kaasaegses soovituses, kuna tänapäevased tänuavaldused, enne mida peaks toimuma krooni jutlus, kata ebaühtlastes manipulatsioonides üks raputus ülistab enne lahkumist kuni 6 jooki praegune, et see maa tasuta eitamine, milleks tuleb siiski meeles pidada, et telefon on õõnes, patsient võtab peast läbi, ka kõige mugavam riskid Võimalust on palju, linnaosa, astub üles Kazimierz Nizinny analoogia perioodiga miks see meist välja kasvas, et välistada sülearvutite põnev import tujukuse tagamiseks, hea tulemus, mudeli jume on lihtne arvutada, samal ajal kui vaevalt seletamatud klaasiuuringud, et jäädvustada tavaline, ükskõikne, alus\nSellised kokteilid muutuvad sealiha jaoks puutumatuks õnnistuseks, nii et neelamisel ärge kleepuge graveeringutüüpide eest samal ajal kui elektrilised. Ainsus ja mõlemad rahad, mille puhkamiseks sageli turismist tulenev raha lõõgastuda on küngas. Mõnel külastajatel, kes põletavad käsitsi hariduse, tuleks lubada meid tunnistada monopolimänguks, me kirjutame kirjalikult, isatütar, eriti selles ruumis olevate pommide tähtajad on põder\nSamuti, et mitte välja jõuda meeldivalt tajutavasse asendisse, kavatsedes tekstiili lummama kalduvasse süsteemi tarnida, diagnoos iphone 6 täidavad nad selle lähima pinnase. Jagame alguse, selline majanduskonto on täpsustatud.


10. päev - Nad uisutavad uskumatult osavasti ! - "Suusatades ..." - leheküljed kõigile !\nEi, seekordses kommentaaris ei tule juttu mitte juba neljanda kolmikvõidu vormistanud hollandi kiiruisutajatest , ega imeväledatest Lõuna - Korea short tracki virtuoosidest, samuti mitte fantastilistest iuuisutajatest ning jõulist uisuvalitsemist demonstreerivatest hokikuulsustest. Neil kõigil on all uisk ja jää, mis on koos arendanud välja ühed kiiremad ja uskumatud liikumised suures taliolümpia programmis.\nTahaks hoopis suure kummarduse teha suuskadel uisutavatele , täpsemalt uisusammu kasutavatele spordialadele - laskesuusatamisele ja kahevõistlusele. Pelgalt hea uisutehnikaga nad oma alal veel tulemust ei saa ja nii võivad just laskmine ja hüppamine luua sellise seisu, et rabele murdmaasuusaga palju tahes, aga oma tiirus ja hüppemäel mahamängitud võimalusi ei aita see kuidagi parandada...\nKui nende võistlusi vaadata, siis imelist suusavalitsemist demonstreerivad mõlemi ala tipud tõesti. Lausa murdmaa rahvale kadedust tekitavalt. Ja neid lüüeski. Lars Bergeri hiilgesõit on meil kõigil meeles, aga eks Martin Fourcade teeks hea esituse ka prantslaste murdmaakoondises, aga pole vaja, neil tuli ju oma jõududegagi norralaste löömine välja.\nEks pisut omapärasem on nende kahe ala uisutehnika kasutus murdmaaga võrreldes küll. Kui ikkagi relv seljas õõtsumas, siis maksimaalseid paaristõukeid selle "kolakaga " juba ei tee. Seetõttu ongi sõit pidut püstisem, liigutused lühemad, sammusagedus suurem ja ka raskuse ülekanne suusalt suusale tihedam. Samas on laskesuusataja n.ö. taktikalise suusatamise esindaja,kes peab pidevalt oma sõidurütmi, käte ja jalgade koormamist reguleerima. Otsima lõdvestavaid tugiasendeid, andes lihastele võimaluse taastuda ja viima tiiruks alla pulsisagedustki. Vaadake vaid neid maailma praeguste vaieldamatute esibiatlonistide Emil Hegle Svendseni ja Martin Fourcade 'i kõrgeid tugiasendeid libiseval suusal ja mis mulle eriti meeldib - see on suusa liikumissuund. Kui seda võrrelda finišikoridori märkiva oksareaga, siis liigub ees tuleva Svendseni suusk sellega paralleelselt, see tähendab - jumala otse. Just sinnapoole, kus asub lõpujoon. Kui võiks arvata, et see on justkui mingi rahulikus tempos minek, siis kaugel sellest, pannakse viimase peal Wassbergi , kuni lõpujooneni välja, et siis küünevõrra ette või taha jääda ...\nOn sõit, mis annab silmad ette kellele tahes ja mille poole võiks iga tippu ihkav suusataja pürgida. Püssiga või ilma ...\nTeine pilt pole küll Sotšist, aga Eric Frenzeli ja Haavard Klemetseni sünkroonis liikumine on nii paigas, nagu uiskleks siin jäätantsupaar. Käib selge taktikaline mäng ja otsitakse võimalikult ökonoomsemat sõiduvarianti. Iga liigutus pannakse väga täpselt oma suundade ja amplituutidega paika. Liuglemised ikka - läbi tugijalale liikumise ja hetkelise lõdvestava momendi. Et säilitada värskust otsutavaks minekuks. Nende meeste trump on paaritõuge läbi võimsa kere ja kätetöö. See pole isegi mitte tõuge, mida keppidega tehakse, vaid kiire ja jõuline löök, mis kere vajumisega lõpule viiakse. Kui siin on kaks maailma tippmeest, siis taga tuleb neid veel paaarikümne jagu. Tõsi küll, prantslastel on pisut oma sõidutehnika- pehmem, nagu ka jaapanlastel...\nAga meie poisid, kes ihkavad suht korralikumaks mineva hüppamise pealt ka sõidus pikemalt kaasas püsida. Mis siis puudub jääb ? Eks see ole pisut pikem analüüs, aga hetkel on puudujäägiks ikka see kere ja käte töö võimsus ja ka sõiduasendis pisut laiali vajumine, eriti kui veel väsimus üha enam peale pressib. Kui aga sellega tööd teha ja enda tegemist veelgi detailsemalt analüüsida, eks siis hakkab ehk ka sõit paranema. Kuigi - tipp ees on äärmiselt kõva minekuga...ning pole eriti näha, kes ära kukkuma peaks...\nFotod : Scanpix\nMida kokkuvõtteks öelda ? Aga ehk seda, et kui kahevõistlus ja laskesuusatamine tegid omal ajal kapitaalse otsuse, et nende tehnikaks saab vabatehnika ehk uisk, siis nüüd on nad selle osas uskumatult kõva lihvimistööd teinud. Samas on nende hulgas ka uskumatult hädiseid uisutajaid, kes loodavad see-eest tiirus või hüppemäel asjad paika saada. See pole teoorias väga paha plaan, aga ainult sellega ka ei saa ja siit koorubki välja nende kahe ala võlu ja valu. No kohe tuleb meelde värske fakt - venelane Jevgeni Klimov pani küll normaalmäel hüpped kinni, aga maandus sõiduga punase laterna rolli...\nSelline sai siis tänane käik kahe äärmiselt põneva ja ka meil Eestimaalgi häid traditsioone omava ala juurde. Usun, et kui asjad edasi arenevad ja meil ka enda hulgas ikkagi pürgijaid leidub , siis võime varsti ka Otepääl nende kahe ala tippvõistlusi näha. Saaks suusapilt vaid mõõdet juurde.\nEdu ja pürgimist neis asjus !


lemmikloomaga reisijatele hotellid Risaralda | Hotels.com\nlemmikloomaga reisijatele hotellid linnas Risaralda\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Risaralda\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Pereira\nApartahotel 2223,5 tärni\nlemmikloomaga reisijatele hotellid La Florida\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Santa Rosa de Cabal\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Risaralda – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv lemmikloomaga reisijatele hotell Risaralda, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv lemmikloomaga reisijatele hotell Risaralda. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


„Frozeni“ muusikali staar pidi ärevushoo tõttu etenduse ära jätma | Õhtuleht\n„Frozeni“ muusikali staar pidi ärevushoo tõttu etenduse ära jätma\nOhtuleht.ee, 20. aprill 2018, 11:23\n"Frozeni" tegelased Tokyo Disneylandis. AFP/Scanpix\n"Isegi Disney printsessid tunnevad vahel kabuhirmu," seletab Broadway täht Patti Murin, miks ta 17. aprillil "Frozeni" etenduselt puudus.\nDisney hittfilmil "Frozen" ("Lumekuninganna ja igavene talv") põhinevas muusikalis Annat kehastav lauljanna rääkis kolmapäeval Instagrami postituses avameelselt oma ärevushoost.\nMurin avaldas Disneyle tänu mõistva suhtumise eest. Lauljannat asendas tol õhtul tema dublant Aisha Jackson, kirjutab The Guardian.\n„Frozeni“ täht Idina Menzel läks mehele\n26. september 2017, 10:35\nEesti laste riietumisstiili mõjutavad multifilmid (1)\nTrussikud püksisääres! "Frozeni" täht avaldas aluspesufopaa\n"Olen mõistnud, et selliste olukordadega pole võimalik lihtsalt kuidagi toime tulla või end neist läbi pressida," kirjutas Murin. "Ärevus ja depressioon on päris haigused, mis mõjutavad nii paljusid meist."\nMurini sõnul oli ärevus temas juba mõnda aega hoogu kogunud. Ta nentis, et Broadway etenduse lavaletoomisega kaasnevad tõusud-mõõnad, stress ja põnevus on tema vaimsele terviselt kõrget lõivu nõudnud. "Pidage ainult meeles, et te pole üksi, teie tunded on ehtsad ja see pole teie süü," tuletas ta oma fännidele meelde.\nMitmed kommentaatorid on Pattile juba ohtralt kiidusõnu jaganud. "'Mind viidi eelmise aasta septembris ärevuse tõttu haiglasse – EKGd ja vereanalüüsid, kogu kupatus. Nii et aitäh sulle," kirjutas üks fänn. "Meeldetuletus, et haige olla on okei, kulus mulle marjaks ära."


79% koolinoortest on valmis töötama vabatahtlikuna - Kinnisvarauudised\n79% koolinoortest on valmis töötama vabatahtlikuna\n79% noortemessil Teeviit CV-Online küsitlusele vastanud koolinoortest oleks valmis tegema töö ja kooli kõrvalt või isegi oma põhitegevusena vabatahtlikku tööd.\n18% kõigist vastajatest on vabatahtlikku tööd juba teinud või seda praegugi tegemas ning vaid kümnendik kõigist vastanutest ütles, et nad pole tööst vabatahtlikuna kindlasti huvitatud, teatas personaliotsingufirma. Ligi viiendik noori leidis, et võiksid teha vabatahtlikku tööd ka oma põhitegevusena.\n„Noorte valmisolek teha tööd vabatahtlikuna on väga rõõmustav. On küllaltki tõenäoline, et just vabatahtliku tegevuse kaudu võiks tänases tööturu olukorras saada noored esimesi töökogemusi, mida hiljem oma CVsse lisada,“ selgitas CV-Online'i turundusjuht Raimo Matvere. „Mõistagi tuleb seda numbrit vaadata siiski teatud mööndustega, sest kõik reaalselt vabatahtliku tööd tegema ilmselt ei asuks. Vabatahtlikuna ollakse valmis kaasa lööma valdkonnas, mis isiklikult huvi pakub. Siiski on selline tulemus väga positiivne signaal noorte sotsiaalsest vastutustundest ning avatusest.“


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Eesti Vabariigi 87. aastapäeva tähistamisest\nEesti Vabariigi 87. aastapäeva tähistamisest\nEesti Vabariigi 87. aastapäeva tähistatakse 23. ja 24. veebruaril Tallinnas pidulike riiklike tseremooniatega.\n23. veebruaril kell 12 algab Kadrioru lossis (Väliskunsti Muuseumis) pidulik tseremoonia "Eesti tänab", kus Vabariigi President annab üle riiklikud teenetemärgid silmapaistvatele teadlastele, haridus-, kultuuri- ja majandusinimestele, vabadusvõitlejatele, riigi- ja omavalitsustöötajatele, kodanikuühiskonna edendajatele, kultuurivahendajatele, meie sõpradele ja toetajatele maailmas.\n24. veebruari hommikul kell 7.33 heisatakse pidulikult riigilipp Toompeal Pika Hermanni torni. Lipuheiskamisel peab kõne Riigikogu esimees Ene Ergma.\nKell 10 võtab Vabariigi President Vabaduse väljakul vastu Eesti kaitsejõudude paraadi, mida juhatab ja peab kõne kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts.\nKell 11.30 on Vabariigi President ja proua Ingrid Rüütel Kaarli kirikus iseseisvuspäeva jumalateenistusel.\nKell 13 annab peaminister Juhan Parts Toompeal Teaduste Akadeemia saalis kätte tänavused riiklikud teadus-, kultuuri- ja spordipreemiad ning riikliku keeleauhinna.\nKell 18 algab Rahvusooperis Estonia Eesti Vabariigi 87. aastapäevale pühendatud pidulik kontsert, kus president Arnold Rüütel peab iseseisvuspäeva kõne. Kontserdile järgneb Vabariigi Presidendi ja proua Ingrid Rüütli vastuvõtt. Aastapäevasündmustest teeb ülekande Eesti Televisioon.\nAjakirjanikel, kes soovivad kajastada "Eesti tänab" tseremooniat 23. veebruaril, palume oma soovist teatada esmaspäevaks, 21. veebruariks kell 11.00 telefonil 631 6229 või e-posti aadressil katrin.mesilane@vpk.ee . Ajakirjanikel palume Kadrioru kunstimuuseumisse tulla 11.45.\nAjakirjanikel, kes soovivad kajastada 24. veebruari sündmusi, palume ennast akrediteerida Välisministeeriumi pressikeskuses reedeks, 18. veebruariks kell 16.00 telefonil 63 17 630 või e-posti aadressil centre@vm.ee . Akrediteerimisel palume täpsustada, milline ajakirjanik, fotograaf või operaator millist eelmainitud sündmust kajastama tulla soovib, märkides ära tema nime, väljaande ja isikukoodi.\nTeisipäeval, 22. veebruaril kell 15.00 toimub Välisministeeriumi pressikeskuses, aadressil Islandi väljak 1 vabariigi aastapäeva üritusi ja nende kajastamisvõimalusi tutvustav taustabriifing Vabariigi Presidendi Kantselei, Välisministeeriumi protokolliosakonna ja pressikeskuse ning Julgestuspolitsei esindajate osavõtul. Kaamerad, mikrofonid ja diktofonid palume taustabriifingule tulles toimetusse jätta.\nKadriorus 16. veebruaril 2005


SODALIIT stimuleerib loogilist ja ratsionaalset mõtlemist, suurendab vastupanu ja on üks vajalikumaid intuitsiooni kristalle. Sodaliit on üks parimaid kristalle, mis avab kolmanda silma, et seejärel saaks igasugune vaimne areng pihta hakata. Sodaliidi kasutamine intuitsiooni avamisel omab suurt rolli, kuna see aitab teistel sinistel selgeltnägemise kristallidel oma tööd paremini ja kiiremini teha. Aitab esineda võõraste inimeste ees ja julgustab tõde välja rääkima. Sodaliit aitab mõista meie tõelist annet ja eemaldab igasugused hirmud, mis ei lase meil ennast maksimaalselt teostada. Sodaliidi kaasas kandmine suurendab ausust ja truudust (sobilik armastuse komplektidesse lisamiseks, eriti hea koos Sinise Topaasiga). Sodaliit aitab erimeelsuseid lahendada, kompromisse saavutada põikpäisete inimestega ja eemaldab igasuguse "kiusu energia". Sodaliiti kasutatakse vanade majade, ebameeldiva minevikuga kodude või surnud hingede kinnijäämise puhul. Sodaliidist moodustatakse igasse tuppa "sõnumi edastaja", asetades kausi või mõne teise anuma sisse paaritu arv kristalle. Selline seadistamine aitab ebavajalikud ja ebameeldivad energiad avada. Et puhastada kodu aurat kurjusest, peab kindlasti toas olema selleks Mäekristalli. Sodaliit peatab ahistamise ja igasuguse seksistliku käitumise. Kandke Sodaliiti, et kaitsta ennast selliste inimeste eest.\nSodaliit ja lapsed - Sodaliit ühendab lapsi vanavanematega. Selleks, et see ka toimiks, tuleb kaks sodaliidi tükki hoida lapse padja all kaks nädalat ning seejärel kinkida üks sellest vanavanemale.\nSodaliit suurendab loogilist mõtlemist ja seega on kasuks õppimisel, sama toimega on ka Roheline Fluoriit.\nRAVITSEMINE Diabeet, veresoonte lupjumine, lümfi vähk, seedimist kiirendav, stress, depressioon, ärevushäired, lümfid.\nIsikliku jõu suurendamine - Kombineerige Sodaliit Skolessiidiga ja kandke neid endaga kaasas. Need kristallid tõstavad spirituaalset energia taset ja aitavad rasketes olukordades enda mõtetega muuta see olukord kergemaks ning kiirendada inglite abistamist.\nKontakt kadunud hingedega läbi une - Asetage padja alla (voodi kõrval võivad olla samalajal teised kristalli komplektid) Sodaliit koos Skolessiidiga. Enne uinumist mõelge inimese peale, kellega soovite kontakteeruda ning selle saatel uinuge, nii te laste endaga läbi une kõneleda.\nMALAHHIIT on tuntud oma mitmete kaitse omaduste pärast, milleks on kaitsmine lennuõn..\nANGELIIT on kristall, mis toob sisemist rahu, kontakti inglitega, nagu võib ka selle nimes..\nSODALIIDI kristall on seotud intuitsiooni arendamisega, selgeltnägemise annete võimendam..\nSildid: SODALIIT, Kristallid, poleeritud, inglid, ennustamine, lümfid, diabeet, minevik, unenäod, intuitsioon, visioonid, ausus, truudus


Mõnus ja hubane turismitalu Loodi Looduspargi vahetus läheduses. Kohapeal lisaks majutusele ja seminariteenusele terviseplats, Orme teraapia ja orgoonteraapia ning loengud geoväljade mõjust.\nÜhe lossi hääled / Hang Massive, Storia ja sõbrad\nKolmes unustamatus lossis kolm maagilist kontserti kolmel suveõhtul. Tegelikult on see midagi enamat kui lihtsalt kontsert – see on kolm tundi kestev kaasakiskuv nauding, mis viib su endaga rännakule läbi rütmide ja helide. Danny ja Markuse Hang’ide, Victoria lummava vokaali, Peteri, J ja Craigi…\nToimub 05.06.2013 Vaata lähemalt →\nVäheldane klassitsistlik tugeva historistliku torniga kirik on ehitatud aastatel 1821-1825. Kirikusaali altariseina ilmestavad antiikvormides poolsambad ja talastik. Säilinud on originaalne tellispõrand, küünlalühtrid ja Guido Knaufi orel aastast 1867.\nSüžeelt ainulaadne on kunstnik Friedrich…


lihaste tõmblus | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nlihaste tõmblus 19.11.03 / Neuroloogia\nNaine, 28 aastane. Õhtuti magama jäädes tekivad tahtmatud lihaste kokkutõmbed. Need on üsna tugevad ja mitu tükki järjest. Põhiliselt jalalihastes, kuid mõnikord ka üle kogu keha. Ise ta neid ei tunne ja ei mäleta. Samuti kurdab tihti, et jalad valutavad terves pikkuses. Peaaegu iga päev, väikeste eranditega, valutab ka pea üsna tugevasti. Millega võib tegu olla, kas see üldse on haigus?\nMagama jäämisel tekkivad jalgade ja ka kogu keha tõmblused on täiesti normaalne nähtus ja mingit ravi ei vaja. See on lihtsalt teingitud une faaside vaheldumisest ja kuna inimene ise magab, siis loomulikult ei märka ega mäleta hiljem seda.\nJalgade valu kohta on aga väga raske hinnangut ja vastusta anda, kindlasti pole see seotud magamajäämisel tekkivate jalgade tõmblustega. Palun pöörduge esmalt perearsti poole, kes oskab hinnangu anda, kas te vajat täiendavaid uuringuid ja analüüside tegemist.\nPavalu pole kindlasti seotud aga jalgade valuga. Peavaludel on samuti palju põhjusi, sagedasem neist pinge tüüpi peavalu, mis leevendub või taandub, kui puhkate. Täpsema diagnoosi saab aga panna vaid läbivaatuse ja neuroloogilise seisundi hindamisega, seega, pöörduge neuroloogi või perearsti poole.


Juhtivad surma põhjused Burkina Fasos - Histoire-Ucad.org\nJuhtivad surma põhjused Burkina Fasos\nBurkina Fasot peetakse tänapäeva maailma neljandaks kõige vaesemaks rahvuseks. Ühe inimese kohta saadav sissetulek on 1, 660 USD madal. Sarnaselt teiste Sahara-taguse Aafrika riikidega nakatavad nakkushaigused, malaaria, HIV / AIDS ja alatoitumus üle 18 450 000 inimese. Selle rahvastiku keskmine eeldatav eluiga on umbes 57 aastat naistel ja 56 aastat meestel. Riigi „alla 5-aastase suremuse määr on umbes 69 inimese 1000 sünni kohta.\nTapjahaigused Burkina Fasos\n2011. aastal olid tervishoiukulud riigis 6, 5% SKPst, mis oli 2001. aastal riigieelarveliste kulutuste suureks paranemiseks vaid 3%. tsentraliseerimine, mis lükkas edasi otsused ja abi riigi vaestele elanikele.\nKolm juhtivat surma põhjust: alandavad hingamisteede infektsioone, malaariaid ja kõhulahtisust\nMadalamad hingamisteede nakkused moodustavad 14, 3% kogu riigi surmast. Teine suur tapja on malaaria, mis põhjustab umbes 10, 3% kogu riigi surmast. Naiste Anopheles sääsk on malaaria patogeeni, Plasmodium'i vektor. Nõuetekohase hügieeni puudumine, teadlikkuse puudumine ja teadmised haigusest ning äärmine vaesus põhjustavad riigis sagedasi malaariaepideemiat, tappes tuhandeid korraga. Ohutu ja puhas joogivesi ja nõuetekohased sanitaarruumid puuduvad enamikus Burkina Faso kodumajapidamistest, mis põhjustavad kõhulahtisuse kõrgeid haigusi, mis põhjustavad umbes 6, 2% kõigist riigis surmadest.\nMuud surmapõhjused Burkina Fasos\nStroke on kõrge riskiga seisund, mis tapab igal aastal Burkina Fasos palju inimesi. Kehv toitumine, rasvumine ja suitsetamine põhjustavad üksikisikute rabanduse. Stressist tingitud enneaegsed sünnid, emade hoolduse puudumine ja alatoitumus põhjustavad enneaegse sünnituse tüsistusi, mis tapavad riigis palju imikuid. Stress, ebatäpne toitumine, erakorralise arstiabi puudumine tapab paljusid isheemiliste südamehaiguste all kannatavaid inimesi. Teised peamised surmapõhjused Burkina Fasos on sünnitushäire ja sünnitrauma, HIV / AIDS, meningiit.\nBurkina Faso tervishoiusüsteem\nBurkina Fasos tervishoiuteenused kannatavad tagasilöögi tõttu, et haiglatelt tekivad rahalised kahjud, mis on tingitud võlgnevusest patsientide võimetuse eest oma arveid tasuda. Juurdepääs tervishoiuteenustele on samuti madal, eriti riigi maaelanikkonna seas.\nLinnaelanikel oli ligipääs ühele riiklikule haiglasse ja kolmele ülikooli haiglale, samas kui maapiirkondade tervist pakuvad kokku 1329 tervishoiuasutust ja 63 linnaosa haiglat. Hoolimata nendest edusammudest oma tervishoiusüsteemis näitavad statistika, et iga 100 000 inimese kohta on ainult 6 arsti, 41 õde ja 13 ämmaemandat nende tervisega seotud probleemide lahendamiseks.\n% Põhjustega seotud surmadest\n1 Madalamad hingamisteede infektsioonid 14, 3%\n2 Malaaria 10, 3%\n3 Kõhulahtisus 6, 2%\n4 Stroke 5, 7%\n5 Sünnituseelsed tüsistused 4, 4%\n6 Isheemiline südamehaigus 4, 0%\n7 Meningiit 3, 7%\n8 Sünnitustunne ja sünnitutrauma 3, 6%\n9 Maantee vigastus 3, 0%\n10 HIV / AIDS 2, 8%


Euroopa ettevõtete uuringu (ECS) 2009 metoodika | Eurofound\nEuroopa ettevõtete uuringu (ECS) 2009 metoodika\nECS 2009 on Eurofoundi järjekorras teine ulatuslik organisatsioonide uuring, mis järgneb Euroopa tööaja ning töö- ja eraelu tasakaalu uuringule (ESWT), mis korraldati Euroopa Liidu 21 riigis aastatel 2004–2005.\nUuringu eesmärgid olid\nühtlustatud alustel kaardistada, hinnata ja kvantifitseerida kogu Euroopa ettevõtete poliitika ja tavade teavet;\nanalüüsida ettevõtete tavade ja nende mõju vahelisi suhteid ning samuti analüüsida tavasid ettevõtte tasandi struktuuride vaatenurgast, eelkõige keskendudes sotsiaalsele dialoogile;\naidata kaasa Lissaboni strateegia ettevõtete poliitika ja tavade küsimusele, pidades silmas nende mõju töökohtade kvaliteedile, samuti sotsiaalse dialoogi arengusse ettevõtetes. Uuring peaks võimaldama neis küsimustes Euroopa inimeste jaoks ühtsete näitajate väljatöötamist.\nKava ja metoodika\nECS 2009 toimus 30 riigis: Euroopa Liidu 27 liikmesriigis, Horvaatias, Türgis ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Uuringu viis läbi Saksamaal Münchenis asuv ettevõte TNS Infratest Sozialforschung koostöös eksperdirühmaga ja riiklike kohapealse uurimistöö asutustega.\nKüsitlus toimus arvutipõhise telefoniküsitlusena (CATI). Küsitletavad vähemalt 10 töötajaga ettevõtted valiti juhuslikult.\nIgas ettevõttes küsitleti mõnda juhtkonna esindajat ja võimaluse korral töötajate esindajat. Juhtkonna esindajate küsitlus kestis keskmiselt 20 minutit ja töötajate esindajate oma 15 minutit. Küsimustikud on avaldatud.\nUuring ei hõlmanud põllumajandust ega kalandust, kodumajapidamisi ega eksterritoriaalseid organisatsioone. Valim hõlmas avalikku haldust.\nUuringule lisandus 2009. aasta lõpus eraettevõtete finantstulemuste väike lisaküsitlus. See käsitles ettevõtteid viies riigis – Hispaanias, Poolas, Saksamaal, Soomes ja Ühendkuningriigis –, mis esindavad mitmesuguseid heaolusüsteeme.\nPaljude aastate jooksul on Eurofound saavutanud uuringute korraldamisel head oskused ning töötanud välja parimad kvaliteedi tagamise viisid. ECS 2009 kvaliteedi tagamise raamistik toetub neljale põhimõttele:\nKavandamine: kogu uuringuprotsessi süsteemne kavandamine ja kaardistamine.\nNõupidamine: nõupidamine ekspertide, sidusrühmade ja uuringu kasutajatega küsimustiku, uuringu peamiste kontseptsioonide ja metoodilise strateegia väljatöötamisel.\nLäbipaistvus: kogu uuringuprotsess on nii seest kui ka väljast läbipaistev.\nDokumenteerimine: iga üksiksammu, otsuste ja juhtumite dokumenteerimine projekti käigus, tagades selle, et iga sammu saab hõlpsalt taastada.\nUuringu kvaliteedi tagamiseks ja Eurofoundi tava järgides peeti oluliseks kaasata algusest peale uuringueksperte ja uuringu kasutajaid, st Eurofoundi sidusrühmi, keda esindasid haldusnõukogu liikmed ECS 2009 kolmepoolses nõuandvas komitees.\nAruandes „Euroopa ettevõtete teise uuringu kvaliteedi hindamine” hinnatakse uuringu kõigi etappide kvaliteeti, alustades valim koostamise põhimõtetest kuni tulemuste lõpliku levitamiseni.\nLisateave: Camilla Galli da Bino, tel 00 353 1 2043125, e-post gdb@eurofound.europa.eu


PUUST JA PUNASEKS | Perearstid said valmis värske koduse ravi juhendi täiskasvanud koroonapatsiendile - Maaleht\nPUUST JA PUNASEKS | Perearstid said valmis värske koduse ravi juhendi täiskasvanud koroonapatsiendile\nPerearstid said täna valmis värske koduse ravi juhendi täiskasvanud koroonaviiruse patsiendile. Juhend on mõeldud just neile esmatasandi haigetele, kelle läbipõdemine on piisavalt kerge, et haiglaravi ei vaja.\nPaljudele koroonahaigetele piisab kodusest ravist.\nPerearst Iris Tiik rääkis täna "Ringvaates", et koduses ravis on väga oluline just hästi palju vett juua, sest vedelikuvajadus on haigel inimesel suurem. Üks põhjus on see, et palavikuga inimene higistab.\nPerearstidele on patsiente koroonaviiruse teise lainega hüppeliselt juurde tuulnud, rääkis Tiik. Eriti just viimastel nädalatel.\nTiik tõi välja, et tema nimistus on oktoobrist alates olnud 120 koroonapositiivset, kellest üle kümne on saanud tüsistustega kopsupõletiku ja kaks neist on haiglaravini jõudnud. Ülejäänud on saanud hakkama koduse raviga, mille tarbeks avaldatigi täna ka värske koduse ravi juhend täiskasvanutele.


Kuressaare gümnaasiumide sportmängude karikavõistluse võitis SÜG! - Saaremaa Spordikool\nKuressaare gümnaasiumide sportmängude karikavõistluse võitis SÜG!\nLiigume tervemaks naistepäeval, 8.märtsil! Spordikeskuse Sportlik Koolivaheaeg toimub 25.-27. veebruaril! Tööpakkumine - projektijuht-treener Jõusaali püsibroneeringud alates 20.01.2020 Head saunalised! Sauna lahtiolekuajad alates 6. septembrist 2019:\nEsimesel kohtumisel võeti üksteiselt mõõtu korvpallis. Tüdrukute mängu võitis SÜG seisuga 21:10. Poistel see-vastu alistas vastased KG meeskond lõpptulemusega 47:38.\nTeisel kohtumisel võisteldi võrkpalli platsil. Tüdrukute mängu võitis KG naiskond seisuga 2:0. Poistel võidutses SÜGi meeskond tulemusega 3:1.\nKolmandal e. viimasel kohtumisel olid põnevad lahingud jalgpallis. Tüdrukute mängu võitis KG 3:1. Poiste mäng lõppes seevastu seisuga 1:0 SÜGi kasuks.\nSelleks kooliaastaks on pallidelahingud lõppenud. Kolme etapi tulemuste liitmisel saavutas parima Kuressaare linna gümnaasiumide tüdrukute pallimängude võistkonna tiitli Kuressaare Gümnaasiumi naiskond. Linna parima poiste pallimängude võistkonna tiitli pälvis Saaremaa Ühisgümnaasiumi meeskond.\nKokkuvõttes annab selline seis kummalegi koolile 3 punkti, mis tähendaks viiki. Kuna juhendi järgi võidab üldkarika kool, kes võitis ka poiste jalgpalli kohtumise, siis rändkarika saab omale aastaks hoiule Saaremaa Ühisgümnaasium.\nMängu pildigaleriiga saab tutvuda siin. Vaata, kas sina jäid ka mõnele pildile!\nTeade aktiivne kuni: 23.05.2019 23:59\n12:00 Sportlik koolivaheaeg @ Kuressaare spordikeskus\nSportlik koolivaheaeg @ Kuressaare spordikeskus\nveebr. 26 @ 12:00 – 14:00\nveebr. 27 @ 12:00 – 14:00\n16:00 EMV I liiga võrkpallis, Saaremaa... @ Kuressaare spordikeskus, väike saal\nEMV I liiga võrkpallis, Saaremaa... @ Kuressaare spordikeskus, väike saal\nveebr. 29 @ 16:00\n14:00 EMV I liiga võrkpallis, Saaremaa... @ Kuressaare spordikeskus, väike saal\n19:15 Saare maakonna MV 50+seenioride ... @ Kuressaare spordikeskus\nSaare maakonna MV 50+seenioride ... @ Kuressaare spordikeskus\nmärts 2 @ 19:15\n19:00 CEV Challenge Cup 2020, Saarema... @ Kuressaare spordikeskus\nCEV Challenge Cup 2020, Saarema... @ Kuressaare spordikeskus\nmärts 4 @ 19:00


Postimehe hinded Eesti jalgpallikoondislastele - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n8. oktoober 2016, 1:15\nPostimees hindab väljakul käinud Eesti koondislaste esitust:\n7 Mihkel Aksalu – koondise esiväravavahilt korralik esitus. Tööd oli vähe, kuid kui oli vaja, siis sekkus kindlalt.\n7 Dmitri Kruglov – Reim saatis Kruglovi väljakule, et mees saadaks karistusalasse ohtlikke palle ja just seda ta tegigi. Tema loodud olukordadest ühtegi väravat ei tulnud, kuid ohtlikke olukordi tekkis küll. Lisaks resultatiivne nurgalöök, millest Käit tegi seisuks 3:0.\n7 Ragnar Klavan – koondise kapten on viimastes mängudes lasknud sisse mõningaid eksimusi ning ka võidumängus Gibraltari vastu kippusid mõned sisse lipsama. Kokkuvõttes kaptenilt aga väärikas esitus.\n8 Nikita Baranov – kui kohtumise eel võis arutleda Baranovi küsitava mänguvormi üle, siis väljakul ei olnud mingit küsimust. Flora kaitsja oli kahevõitlustes kindel ja Gibraltari edurivimeestele võimaust ei andnud. Lisaks suurepärane sööt Vassiljevi väravale.\n7 Taijo Teniste – oli oma äärel väga aktiivne. Sekkus ka edukalt rünnakule nagu sellistes mängudes on äärekaitsja puhul vajalik.\n8 Karol Mets – tihti tegutseb väljakul märkamatult, kuid ikka ja alati efektiivselt. Hoidis olukorda keskväljal hästi kontrolli all ja lappis vajadusel ka kaitses tekkinud auke.\n9 Mattias Käit (MÄNGU PARIM) – 18-aastaselt mängumehelt sisuliselt ideaalne mäng. Lüüa enda valikmängude debüütkohtumises 2 väravat on ainult kiitust väärt.\n6 Siim Luts – üle pika aja taas koondisesse tõusnud Lutsul oli vastas küllaltki kiire kaitsja, kes tegi tema elu raskeks. Mees, kellelt oodati kindlasti väravaolukordade loomist ei olnud lõpuks ühegi värava juures osaline.\n7 Konstantin Vassiljev – oli esimesel poolajal kahvatu, kuid ergutas hästi kaaslasi. Teise poolaja alguses näitas paari minuti jooksul oma briljantsust, kui esmalt andis suurepärase söödu Käidi avaväravale ja seejärel tõstis kaunilt palli üle vastaste väravavahi ja tegi seisuks 2:0.\n6 Sergei Zenjov – näitas kohati enda kiirust ja jõudis ka mõne ohtliku olukorrani. Siiski oleks sellise vastase puhul oodanud Zenjovilt säravamat tegutsemist.\n5 Henri Anier – luhtas eestlastest kõige rohkem väravavõimalusi. Heal päeval oleks võinud lüüa kübaratriki, kuid lõpuks ei löönud ühtegi. Ei olnud lihtsalt tema päev. Musta tööd tegi samas rünnakul hästi.\n7 Henrik Ojamaa – sekkus vahetusest hästi. Selleks hetkeks oli koondisel juba suurem pinge maas ja väljakul sai tunda end vabalt, seda Ojamaa ka tegi. Lisaks sündis tema söödust kohtumise viimane värav.\n7 Sergei Mošnikov – teenis küllaltki palju mänguminuteid, kuna peatreener Martin Reim otsustas Vassiljevit säästa esmaspäevaseks mänguks Kreekaga. Tegutses pingevabas olukorras kindlalt ja lõi ka ilusa värava.\nBrent Lepistu – mängis hinde teenimieks liiga vähe.


Krambihood | Haiguste ABC - Kliinik.ee\n64 736 nõuannet\nKrambihood\tAutor: Ain-Elmar Kaasik\nKrambihood on kogu keha või selle ulatuslikke piirkondi haaravad lihaskiudude suhteliselt kaua kestvad tahtmatud kokkutõmbed. Krambihood võivad viidata langetõvele ehk epilepsiale, olla seotud kramptõve ehk spasmofiiliaga või mõne psüühikahäirega. Rasked krambihood esinevad ka teetanuse ehk kangestuskramptõve korral.\nVt ka langetõbi, spasmofiilia, teetanus.\nLangetõbi Spasmofiilia Teetanus\nOlen 23a naine. 2 last.aborte-0.\nKõik naissoost sugulastel on olnud emakakaela vähk.\nHetkel on mul leitud probleem seotud naiste suguelundiga. Manuses kinnitasin analüüside ...\nTeil on tegemist HPV-st tingitud emakakaela vähieelse seisundiga. Radikaalne operatsioon ehk emaka eemaldamine koos emakakaelaga ei ole kindlasti näidustatud. Kui kolposkoopias selgub, ...


Guardiola kaitses oma taktikat: tegin seda, mis oli meeskonnale parim - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n30. MAI 2021, 01:27 MEISTRITE LIIGA\nLöödud Pep Guardiola, kes viis küll Manchester City klubi ajaloos esmakordselt Meistrite liiga finaali, kuid pidi seal Chelseale 0:1 alla vanduma, tunnustas vastast ja kaitses enda valitud taktikat.\n"Tegime suurepärase hooaja," märkis Guardiola, kelle hoolealused võitsid kindlalt Inglismaa liigatiitli ja liigakarika ning jõudsid Meistrite liigas finaali ja koduses karikasarjas poolfinaali, kuid kaotasid mõlemal juhul minimaalse skooriga Chelseale. "Oli au siin olla. Muidugi oleme kurvad, aga mäng oli tasavägine," lisas Guardiola.\nLisaks puhta ründajata mängimisele mindi seekord platsile ilma kaitsvate poolkaitsjateta, keskvälja mehitasid finaalis Ilkay Gündogan, Bernardo Silva, Phil Foden ja Kevin de Bruyne. Viimane langes teise poolaja keskel vigastusega välja, Fernandinho sekkus aga vahetusest alles viimaseks pooltunniks ja hooaja teise poole üks silmapaistvamaid mehi Rodri jäigi pingile.\n"Teisel poolajal olime suurepärased ja vaprad, aga ei suutnud väravaid lüüa, sest Chelsea mehed on nii kiired ja tugevad. Olime tõesti imelised ja loodetavati jõuame ühel päeval taas finaali. Tegin seda, mis oli meeskonna jaoks parim," selgitas Guardiola, kelle hoolealused tegid lõpuks vaid kuus pealelööki Chelsea kaheksa vastu ning said 90 minuti jooksul raamidesse üheainsa löögi.\n"Kevin de Bruyne sai vigastada, aga selliseid asju juhtub. Nüüd oeame puhkama, aga ka juba uueks hooajaks valmistuma. Jõudsime esmakordselt nii kaugele, seetõttu on tõesti au siin olla. Loodetavasti saime tulevikuks hea õppetunni," jõudis Guardiola ringiga tagasi varasema mõttekäigu juurde.


„Kliendid on rääkinud, kuidas konkurendi juures on neile nähvatud, et mis te tülitate ühe-kahe kantmeetriga, minge parem sinna põllumeeste juurde, neil on aega teiega tegeleda,“ ütleb Roots. „Meil ei ole selle vastu midagi, kui kliendil soovitatakse Nurmeti poole pöörduda. Oleme kliendile teinud ka poole mikseri jagu betooni.“\nPärnumaa betooniturgu jagavadki vaid kaks tegijat: Nurmet ja HeidelbergCement gruppi kuuluv AS HC Betoon, millel on Eestis lisaks Pärnule veel neli suurt betoonitehast. „Vahepeal tegutses siin kandis ka üks teine meiesugune väiketootja, aga nad loobusid betooniärist ja me ostsime neilt tehnika ära,“ täpsustab Roots.\nAastatel 2014-2016 kasvas OÜ Nurmet käive 2,19 ja ärikasum 83,3 korda.\n1. Ehitusbuum. Nõudlus betooni järele on aasta aastalt tõusnud. Ettevõte on igal aastal suurendanud tootmismahtu umbes 2000 m3 võrra. Kui kaks-kolm aastat tagasi sai klient betoonikoorma kätte järjekorrata, siis praegu peab koorma tellima mitu nädalat varem. Nurmet teenindab peamiselt Pärnumaa kliente, üksikud ehitusobjektid on ka Läänemaal. Betooni on otstarbekas vedada mitte kaugemale kui 70 kilomeetrit.\n2. Eritehnika. Et betoon kiiresti ja hästi kliendini toimetada, on vaja eritehnikat. Nurmet on soetanud endale pruugitud autod: kolm betoonimikserit ja kaks pumbaga betoonimikserit ehk PUMI. Just viimased on eriti nõutud, sest enamik kliente soovib, et betoon suunatakse voolikust sinna, kuhu vaja.\n3. Professionaalne meeskond. Nurmetis töötab lisaks tegevjuhile neli autojuhti ja betoonitehases on tööl kaks operaatorit, kõik on staažikad ja kogenud mehed. „Töötajatesse tuleb suhtuda austusega, neid ei tohi mingil moel alandada,“ toonitab juhatuse liige ja kaasosanik Illar Roots. „Inimesel, kellesse suhtutakse austusega, suureneb motivatsioon aidata kaasa ettevõtte arengule.“\nViis aastat tagasi asutatud Nurmet on tänu hoogustunud ehitustegevusele kasvatanud jõudsalt käivet ja kasumit ning tulemuseks on pääs Gaselli TOPi (95. koht). Eelmisel aastal kasvas käive kolmandiku võrra ja tänavune aasta tuleb ilmselt sama hea.\n„Arvan, et vähemalt paar aastat ei tohiks nõudlus betooni järele väheneda,“ prognoosib Roots. „Näeme seda kinnitatud ehitusprojektide pealt ja lisaks on veel Rail Baltic tulemas. Need betoonimahud, mida Pärnumaal vajatakse, on ikka päris korralikud.“\nNurmeti betoonitehas asub Sauga lähedal Nurme külas keset lagedat välja. Kevadpäike pole platsi veel päris tahedaks kuivatanud, on üksikuid veelompe ja ohtralt hallikarva püdelat ollust. „Lähme puhtamasse kohta,“ viipab Roots käega konteinerite poole. Neist ülemine on sisustatud hädapäraseks kontoriks. Roots kutsub laua taha vestlema ka ettevõtte tegevjuhi Peeter Differti. Nurmeti kolmas juhtfiguur, kaasomanik ja finantsjuht Janno Tarvis juhib igapäevaselt oma ehitusfirmat Soomes.\n„Varem oli siin tõepoolest põld, aga mina valisin selle koha kahel põhjusel: tegu on lähisugulase maaga ja logistiliselt on see väga hea asukoht betoonitehasele,“ räägib Roots. „Teha on siin aga veel üksjagu: tahaks territooriumil puhta jalaga liikuda ja putkamajanduse asemele toekama hoone ehitada.“\nNurmet on tegelikult Rootsi teine katse lüüa betooniturul oma firmaga läbi. Aastatel 1997-2006 töötas ta Moskvas soomlastele kuuluvas betoonifirmas ja pärast naasmist otsustas kogemused rakendada oma firma teenistusse. Ta asutas koos õemehega OÜ Betoon Service, mis aga masu tõttu pani aastaid hiljem pillid kotti.\n„Sain valusa õppetunni,“ tunnistab Roots. „Ma ei osanud arvata, et Pärnumaa betoonimahud nii väikeseks muutuvad. Tegime ka investeerimisvigu – liiga palju sai autode alla pandud, selle asemel oleks pidanud hoopis toote arendamisele panustama. Püüan uues firmas vigu mitte korrata.“\nNurmeti põhitoodang on betoonisegud. Kui auto on vaba ja järgmine klient valmis betoonikoormat vastu võtma, doseerib ja segab automaatika portsu 15 minutiga valmis. Tavaliselt teenindab ettevõte vähemalt kolme ehitusobjekti päevas, aga on olnud päevi, kui auto on teinud kuni kümme reisi.\nNurmeti käibest veerandi moodustavad betoonitööd, peamiselt põrandate valu, mida teostavad allhankijad. Vähesel määral valmistab firma ka betoonplokke. Nii üritatakse päästa betooni, mille klient on küll tellinud, kuid millest kõike ei suuda ära tarbida.\nAnnab hüva nõu\nTalvekuudel Nurmeti töötajad puhkavad või hooldavad tehnikat. „Me pole trüginud talvise betooni turule, sest meil pole valmidust, et külmal ajal betooni teha. Ja pealegi teeks see meie toote nii kalliks, et me ei suudaks seda konkurentsivõimelise hinnaga müüa,“ selgitab Roots.\nParasjagu vurab betoonitehase platsile pikk tsisternauto. See tuleb Lätist ja toob tsementi. „Enamik Eesti betoonitootjaid kasutavad Läti tsementi ja paljud Läti betoonitootjaid kasutavad Eesti tsementi,“ kommenteerib Differt. „Meie kasutame Läti tsementi, sest see on sealsest tehasest kohale tooduna sama kallis, kui Kunda tsemenditehases kohale toomata.“\nDiffert liitus Nurmeti meeskonnaga 2015. aasta aprillis. Esimese asjana korraldas ta tootmise nii, et ettevõte sai betoonisegule toootmisohje sertifikaadi. See tõendab, et tootmine vastab standardile. Betooniinsener Differt on oma elu jooksul aidanud sarnast sertifikaati saada enam kui viiel Eesti ja kolmel Iirimaa betoonitehasel.\nTegevjuht Peeter Differt, juhatuse liikmed Illar Roots (tootmisjuht) ja Janno Tarvis (finantsjuht).\nOmanikud: 50% Illar Roots, 50% Janno Tarvis.\nGaselli TOPis 95. kohal.\nKäibest umbes 75% moodustab betooni tootmine ja 25% betoonitööd.\nKlientideks peamiselt Pärnumaa ehitus- ja põllumajandusfirmad ning eraisikud.\nEesti Betooniühingu liige.\n2013 – Janno Tarvise firmalt OÜlt J&M Handy-Work osteti betoonitehas.\n2013 – alustati betooni tootmisega.\n2015 aprill – Peeter Differt asus tööle tegevjuhina.\n2015 oktoober – betoonisegule anti tootmisohje sertifikaat.\nIllar Roots ja Peeter Differt\nRoots on õppinud Võru tööstustehnikumis puidutöötlemise tehnoloogia erialal. Aastatel 1997-2006 töötas ta Moskvas soomlastele kuuluvas betoonifirmas Consolis ja 2006-2011 oli OÜ Betoon Service juhataja. Talle kuulub ehitusfirma OÜ Roots Ehitus.\nPeeter Differt on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusdetailide ja –konstruktsioonide tootmise eriala (1983). Ta on töötanud betooniinsenerina Haapsalu KEKis, käivitanud Uninaksi ehitussegude tehase, sertifitseerinud Iirimaal mitu betoonitehast, töötanud ASis Muuga Betoonelement ja Viljandis asuva ASi VMT Betoon juhatajana. Talle kuulub ehitusega tegelev väikefirma OÜ Koplekivi.\nAllikas: OÜ Nurmet, Äripäev\nDifferti omamoodi professionaalne kiiks on käia võimalikult paljudel ehitusobjektidel, kus kasutatakse tema juhitava betoonitehase toodangut. „Käin kogemusi kogumas, sest iga objekt on erinev. Igal objektil on midagi uut, mida pole enne ette tulnud,“ räägib ta. „Ma ei käi ehitusplatsidel järelevalvet tegemas, aga ma koolitan järelevalve tegijaid. Ma saadan nad kooli tagasi, kui nad väga suurt lollust suust välja ajavad. Maksavad koolituse oma taskust kinni ja pärast on tulnud mind tänama.“\nTänama on tuldud ka siis, kui ta on soovitanud mitte näpuga järge ajada vanades nõukogude aegsetes õpikutes kirja pandud normides. Differt räägib loo, kuidas ühe suure puukuuri omanik tegi jupi betoonpõrandat valmis ja kurtis talle, et maru kalliks läks. „Ta oli kümne sentimeetri paksuse põranda sisse pannud kahekordse armatuuri,“ muigab Differt. „Ma küsisin, kas sul pole rahaga mida peale hakata. Kui ta puukuuri järgmist põrandajuppi valas, kasutas ta metallfiibrit ja betooni kantmeetri hind tuli neli korda odavam.“\nOÜ Nurmet kaasosanik Illar Roots ja tegevjuht Peeter Differt\nKuidas meister, nõnda töö. Betoneeritud objekte vaadates tunneb alati ära, kas selle on teinud meister või soss-sepp. Meie käibest veerandi annavad betoonitööd. Peamiselt on tegu põrandate valuga ja need tellime allhanketööna. Kasutame ainult kauaaegseid ja usaldusväärseid partnereid, sest siis oleme kindlad, et põrand saab hästi tehtud ja vastab nõuetele.\nParaku näeme üpris sageli ka soss-seppade vusserdusi. Meenub üks põrandavalaja, kelle eramuomanik palkas appi kui spetsialisti. Too „spetsialist“ palus meie autojuhil 70 ruutmeetrisele põrandale betooni korraga maha laotada, kastis betooni veega ja tõmbas siis kile peale. Ta oli veendunud, et betoon peab enne tasandamist kile all mõnda aega nö tõmbama. Aga selleks ajaks, kui ta kile pealt ära võttis, oli betoon juba kõvastunud.\nBetoonimeeste kolm soovitust\n1. Ära põlga väiketellijat. Kõige olulisem on suhelda kliendiga viisakalt. Kuna suurel konkurendil pole aega või viitsimist väikeste tellijatega tegeleda, oleme üksjagu väiketellijaid endale saanud. Me ei saa endale lubada, et saadame potentsiaalse kliendi ukse taha.\n2. Palka spetsialistid. Kõige tähtsam asi, mida ülikoolis õpetatakse, on see, et sa saaksid aru, mida ja millest õppejõud räägib. Aga kuidas seda asja teha, seda pead ikka töö käigus ise õppima, seda koolipink ei anna. Nii tuleb aastatega elukogemus ja saad hakata ise noori õpetama. Ja kui sul endal veel elukogemust ja oskust ei ole, tuleb leida spetsialist, kes oskab.\n3. Jaga soovitusi. Räägi alati kliendile, kuidas üht või teist asja oleks kõige õigem ja otstarbekam teha. Meie tahame ja oskame näiteks soovitada, kuidas betoonpõrandaid valada. Käime sageli objektidel klienti nõustamas. Sellel on ka turunduslik eesmärk – tahame, et põranda tegija valiks ka järgmise põranda valamiseks meie betooni ja suure tõenäosusega soovitavad meie kaupa teistelegi.\nOÜ Nurmet kaasomanik unistab\nNaljaga pooleks võiks öelda, et unistus on suur – tahaks olla Pärnumaa betoonikuningas. Tegelikult oleksin ma väga õnnelik, kui me kunagi saaksime oma territooriumi nii korda, et seal saab sandaalidega käia. Ja et meie autopargis oleksid suhteliselt uued ehk mitte enam kui kümme aastat vanad sõidukid.\nEhitusturg kosutab (eurodes)\n2013 384 083 6123\n2014 436 528 558\n2015 581 578 14 742\n2016 954 851 105 780\n2017 u 1 300 000 u 100 000\nAllikas: OÜ Nurmet\nVäiksega on lihtsam suhelda\nRando Talv, OÜ RAM Betoon juhatuse liige\nMeie põhitöö on betoonpõrandate ja vundamentide valamine. Nurmetiga teeme koostööd mitut pidi: teeme neile allhanketööna põrandaid ja võtame neilt betooni oma ehitusobjektidele.\nPärnumaal tegelikult vaid kaks betoonitootjat ongi – väikene Nurmet ja suur HC Betoon. Me tarnime iga päev betooni neilt mõlemalt. Kuna nad omavahel konkureerivad, siis hinnad on suhteliselt sarnased. Meie jaoks on peamine see, kust kiiremini betooni kätte saab.\nTuleb tunnistada, et väikese tegijaga on lihtsam suhelda ja asju ajada, HC Betooni puhul käib tellimine läbi Tallinna. Nurmeti töötajad on sõbralikud ja vastutulelikud. Meie firma suhtleb tellimuste asjus peamiselt Nurmeti juhatuse liikme Illar Rootsiga. Varem ma teda ei tundnud, aga kuidagi vastastikku on hakanud sujuma meil koostöö.


MIKS JUUKSED HALLIKS SAAVAD? - TEADMA - 2020\nMiks on karvad halliks?\nHallid juuksed peetakse vananemise sümboliks, sest hiljemalt alates 50. aastapäevast on enamiku inimeste juuksed haruldased juuksed. Aga miks on meie juuksed tegelikult hallid?\nPõhjus, miks juuksed on hallid, on melaniini puudumine juustes. Melaniini tootmine väheneb vanaduses loomulikult, kuid seda võivad mõjutada teatud haigused või ravimid. Siis saavad teatavad asjaolud isegi noored inimesed hallid juuksed.\nKahjuks ei saa hallimise protsessi peatada ega tühistada. Kui hallid juuksed visuaalselt häirivad, võib toon või värvus varjata halli juuste värvi.\nJuuste nähtav osa koosneb mitmest hornyrakkude kihist. Lisaks rasunäärmetele ja väikestele veresoonetele paiknevad juuste juurel pigmendi moodustavad rakud (melanotsüüdid). Need toodavad pigmendi melaniini, mis lisatakse juuksejuhi hornykihtidesse ja annab seega juustele värvi.\nLoodusliku vananemisprotsessi osana väheneb melanotsüütide aktiivsus teatud vanuse järel: nad toodavad esialgu vähem melaniini ja lõpuks surevad. Taastuvatel juustel asendatakse puuduv melaniin õhumullidega: juuksed ilmuvad siis valge.\nKuna see protsess ei toimu üheaegselt kõikide karvade puhul, on tulemuseks valge ja värvitud juuste segu. See annab mulje hallist juuste värvist, mis tähendab, et rangelt öeldes ei ole "hallid juuksed" olemas.\nHallid juuksed 20. T\nKui melaniini tootmine väheneb geneetiliselt konditsioneeritud. Kuigi mõned inimesed avastavad oma esimesed hallid juuksed 20-ndate alguses, on mõnedel 50-aastastel endiselt juuksevärv. Kui inimesed saavad enne 20-aastaseks saamist hallid juuksed, räägivad arstid enneaegsest värvumisest (Canities praecox).\nKeskmiselt aga näidata esimesi halli juukseid 30. ja 50. eluaasta vahel. Sageli on juuksed templi piirkonnas kõigepealt hallid, mehed aga sageli esmakordselt kahjustatud.\nHallid juuksed haiguse sümptomina\nHallid juuksed võivad esineda ka mõne haiguse kontekstis (Canities simptomatica). Nende hulka kuuluvad:\nkahjustav aneemia (aneemia B12-vitamiini puudulikkuse tõttu)\nrasked hormonaalsed häired\nägeda palaviku infektsioon\nLisaks võib toimeainena hüdroksüklorokiini sisaldava ravimi võtmisel esineda kõrvaltoime korral juuste ajutine halvenemine. Seda ravimit kasutatakse malaaria ja autoimmuunhaiguste vastu. Pärast ravimi kasutamise lõpetamist taastub algne juuste värvus, kuid tavaliselt tagasi.\nMüüt "hall öö"\nKuulujutt, et saad halli juuksed üleöö koos raske leina, püsib kangekaelselt. Tegelikult ei ole võimalik nii lühikese aja jooksul halliks muutuda. Kuna juuste pigmendid ei kao lihtsalt.\nKuid oksüdatiivne stress areneb kehas äärmuslikes emotsionaalsetes stressiolukordades. Protsessis moodustuvad nn vabad radikaalid, mis kahtlustavad pigmenti moodustavate rakkude kahjustamist. Sel viisil näivad kahjulikud mõjud, nagu sigaretisuits, UV-kiirgus ja mõned kemikaalid ja kosmeetikatooted, kaasa ka enneaegse hallituse tekkele. Siiski ei ole veel teaduslikult tõestatud, et hooliv elukeskkonnaga inimesed muutuvad harva varasemateks kui teised.\nSellegipoolest on teateid üksikutest juhtudest, kus inimesed äkki ärkavad hommikul hallide juustega. See väga haruldane nähtus võib leida aadressilt ümmargune juuste väljalangemine (Alopecia areata). Selle seisundi varases staadiumis kaotavad mõned patsiendid algselt pigmenditud juuksed, samas kui nende juba hallid karvad on vastupidavamad, kui see juhtub väga lühikese aja jooksul, võib patsient sõna otseses mõttes halli juuksed "üleöö".\nHallide juuste värvimine?\nKui esimesed triibud muutuvad halliks, on naised tavaliselt küsimus, kas nad peaksid katma hallid juuksed. Umbes 70 protsenti naistest valib tooni või värvi. Kuid halvad juuksed on viimasel ajal moes moes muutunud: üha enam naisi hoiduvad oma halli juuste värvimisest teadlikult.\nHõbedaselt hooldatud hõbedane-hall juuste värv võib tunduda väga elegantne. Samal ajal on olemas ka spetsiaalsed juuksehooldusvahendid, mis on kohandatud hallidele juustele ja rõhutavad juuste värvi.\nKatke hallid juuksed edukalt\nKui eelistate katta oma hallid juuksed, saate valida erinevate valikute vahel:\nIntensiivne toon: Kui hallide juuste osakaal ei ole suurem kui 50%, on intensiivne värv varieeruvaks juukseks. Vastupidiselt lihtsale toonile sisaldab intensiivne toon vesinikperoksiidi ja keemilisi aineid, mis avavad juuste küünenaha ja võimaldavad pigmentidel tungida. Alles siis saavad värvid hallid juuksed. Tugev toon kestab umbes kuus kuni kaheksa nädalat ja võib toota värvilisi tulemusi, mis on kuni kaks tooni tumedamad kui looduslikud juuksevärvid.\nvärvus: Värvituna on vesinikperoksiidi kontsentratsioon kõrgem kui intensiivses toonis. Seega võib katta ka suure osa hallidest juustest. Lisaks sellele saab juuksed heledamaks ja tumedamaks muutuva tooniga. Värvus on vastupidav ja ei pesta.\nrepigmentation: Tooted repigmenteerimiseks moodustavad hapniku abil juustes looduslikke värvaineid. See tuleks mõnedes rakendustes taastada, algne juuste värvus õrnalt ja loomulikult. Repigmentatsioon on vastupidav, kuid põhimõte ei tööta kerge blondi või punaka loomuliku juuksevärviga.\nVideo: Clean Bandit - Rockabye ft. Sean Paul & Anne-Marie SHAKED Remix (September 2020).


RASKE VS RASKE KOOK: MIS VAHE ON?\nErinevus raskest ja raskest koogist\nKui seda kasutatakse nimisõnad , raske tähendab kurikaela või pahalast, samas kui raske kook tähendab cornishi päritolu kooki, mis on valmistatud jahu, seapeki, või, piima, suhkru ja rosinatega.\nRaske Samuti määrsõna tähendusega: tugevalt.\nRaske Samuti tegusõna tähendusega: raskemaks muuta.\nRaske Samuti omadussõna tähendusega: millel on suur kaal.\nkontrollige allpool teisi määratlusi Raske ja Raske kook\nRaske kui an omadussõna (füüsilise objekti kohta):\nRaske kui an omadussõna (teema kohta):\nRaske kui an omadussõna :\nPole kerge taluda; koormav; rõhuv.\n'rasked ikke, kulud, ettevõtmised, katsed, uudised jne.'\nRaske kui an omadussõna (Suurbritannia, släng, kuupäevaga):\n'See film on raske.'\nRaske kui an omadussõna (dateeritud, 1960ndate lõpp, 1970ndad, USA):\n'Moody Blues on nagu raske.'\nRaske kui an omadussõna (voolukiirusest):\nRaske kui an omadussõna (släng):\n'Tule raskeks või üldse mitte.'\nRaske kui an omadussõna (muusika):\n'Metall on raskem kui kiik.'\nRaske kui an omadussõna (ilma):\nKuum ja niiske.\nRaske kui an omadussõna (isiku):\nMääratud tegevuse tegemine intensiivsemalt kui enamik teisi inimesi.\n'Ta oli raske magaja, suur sööja ja suitsetaja - kindlasti mitte ideaalne abikaasa.'\nRaske kui an omadussõna (toidust):\nKõrge rasva- või valgusisaldus; raskesti seeditav.\n'Juustuga täidetud vorst on enne treenimist liiga raske süüa.'\nSuure jõu, jõu või intensiivsusega; sügav või intensiivne.\n'see oli tugev torm; raske uni voodis; raske löök\nLaden suures osas.\n'silmad olid unest rasked; ta oli lapsega raske '\nKoormatud raskusega; koormatud; koormatud; kummardus kas tegeliku koormaga või leina, valu, pettumuse vms.\nAeglane; loid; mitteaktiivne; või elutu, tuim, elutu, rumal.\n'raske kõnnak, välimus, kombed, stiil jne'\n'raske kirjanik või raamat'\nTakistav liikumine; ummistunud; savine.\n'raske tee; raske muld '\nPole tõstetud ega hapendatud.\nMillel on palju keha või jõudu; veinide või kangete alkohoolsete jookide kohta.\nRaske kui an omadussõna (vananenud):\nKoos lapsega; rase.\nRaske kui an omadussõna (Füüsika):\nSisaldavad ühte või mitut tavalisest raskemat isotoopi\nRaske kui an määrsõna :\n'oma pattudega koormatud'\nRaske kui an määrsõna (India, kõnekeelne):\nRaske on a nimisõna :\nKaabakas või paha poiss; see, kes vastutab kurjade või agressiivsete tegude eest.\n'Näis, et näitleja oma kortsulise ja ebaühtlase näoga mängib filmides alati rasket rolli.'\nRaske on a nimisõna (släng):\nUksehoidja, põngerja või ihukaitsja.\n'Baarist algas kaklus, kuid taevas tuli välja ja peatas selle.'\nRaske on a nimisõna (lennundus):\nSuur mitmemootoriline lennuk.\nMõiste „raske” järgneb tavaliselt kutsungile, kui seda kasutavad lennujuhid. ”\nRaske on a tegusõna (sageli 'üles'):\nEt raskemaks teha.\nRaske on a tegusõna :\nRaske on a tegusõna (Austraalia, Uus-Meremaa, mitteametlik):\nKasutada võimu ja / või rikkust mõju avaldamiseks näiteks valitsustele või ettevõtetele; survestada.\n'Liit oli tuntud meetodite poolest, mida ta kasutas paljude ettevõtete raskendamiseks.'\nRaske kook on a nimisõna :\nCornishi päritolu kook, mis on valmistatud jahu, seapeki, või, piima, suhkru ja rosinatega.\nVõrdle sünonüümide ja seotud sõnadega:\nraske vs raske kook\nErinevus mitmevärvilise ja mitmevärvilise vahel\nMitmevärvilisel on mitu värvi, see sarnaneb või on seotud paljude värvidega, mitmevärvilistel aga mitu värvi.\nErinevus mitmekesise ja heterogeense vahel\nMitmekesine koosneb paljudest erinevatest elementidest, samas kui heterogeenne on olemuselt või olemuselt mitmekesine.\nVahe Siis ja Seetõttu\nSiis on see aeg, samas kui see on selleks või selleks, viidates millelegi varem öeldule.\nJena Frumes (Instagram Star) Vikipeedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, poiss-sõber, puhasväärtus, karjäär, faktid\nJena Frumes on tuntud Instagrami staar ja sotsiaalmeedia isiksus. Tal on oma Instagrami konto all muljetavaldav 4,2 miljonit jälgijat. Veelgi enam, teda on kajastatud mitmetes veebi foorumites ja saitidel. 2017. aastal hakkas ta esinema improsaates Wild ‘N Out. Mudel on teinud tihedat koostööd…\nFortuse ja Supply depoo erinevus\nFort on kindlustatud kaitserajatis, mis paikneb vägedega, samas kui varudepoo on rajatis, mida armeed kasutavad lahinguvälja varude ajutiseks säilitamiseks rindel või selle lähedal, kuni neid saab armee üksustele jaotada.\nPrügi ja jäätmete erinevus\nPesakond on kahele šahtile paigaldatud platvorm või keerukam konstruktsioon, mis on mõeldud kahe (või enama) inimese kandmiseks ühe (luksusmudelites mõnikord ka rohkem) kolmanda isiku või (aeg-ajalt ka keeruka versiooni) transportimiseks last, näiteks religioosne iidol, kusjuures jäätmed on materjali ülejäägid, kasutud kõrvalsaadused või kahjustatud, müümata tooted.\nTsükloni ja Tornado erinevus\nTsüklon on madala atmosfäärirõhu keskpunkti ümber pöörlevate tuulte süsteem, tornaadot iseloomustab liikuv, keerduv, lehtrikujuline.\nErinevus Scoffi ja Sneeri vahel\nNaeratus on pilkamine, kusjuures irvitamine on näoilme, kus üks tõstab kergelt ülahuule ühte nurka, näidates üldiselt pilkamist.\nAashna Hegde (TikToker) Vikipeedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, mõõtmised, poiss-sõber, puhasväärtus, faktid\nAashna Hegde on India TikToki staar ja sotsiaalmeedia isiksus. Ta kuulutas kuulsust postitades selfisid ja huulte sünkroonimise videoid oma TikToki kontole. Ta on TikToki populaarne nimi ja video jagamise suhtlusvõrgustiku platvormil on 3 miljonit jälgijat. Veelgi enam, tõusev täht on esinenud laulus pealkirjaga „Call…\nTrans-inimese ja transmaskuliini erinevus\nErinevus Lackadaisicali ja Uninterestsi vahel\nLackadaisical ei näita üles huvi, jõudu, otsustavust ega entusiasmi, samas kui isikuhuvi ei motiveeri huvitamatut.\nEve Schiff (Adam Schiffi naine) Wiki, elulugu, netoväärtus, vanus, abikaasa, lapsed, vanemad, pikkus, kaal, faktid\nEve Schiff on rohkem tuntud kui Ameerika poliitiku Adam Schiffi naine. Ta on sündinud 1960. aastal ja endine tennisist. Praegu töötab ta vabatahtlikuna ja on kogu oma poliitilise karjääri vältel olnud abikaasa kõrval. Ta ei ole aktiivne sotsiaalmeedia platvormidel nagu Instagram, Facebook ja Twitter. …\nAlex Fitzalan (telenägu) Bio, vanus, puhasväärtus, suhe, pikkus, kaal, karjäär, vanemad, faktid\nAlex Fitzalan on Austraalias Sydneys sündinud näitleja ja telenägu. Ta tõstis populaarsust, mängides 2018. aastal Netflixi õudusfilmis „Slender Man” „Tomi” rolli ja 2017. aastal Crash & Burnis. Ta mängib ka Harry Binghami rolli Netflixi teleris Original The Society (2019). loodud seeria ...\nMary Mouser (näitleja) Wiki, elulugu, suhe, pikkus, kaal, kohting, puhasväärtus, varajane elu, karjäär, faktid\nMary Mouser on tuntud Ameerika näitlejanna ja teda reklaamiti tähele tema rolli eest Lacey Fleminguna ABC sarjas Body of Proof. Ta võttis 4. hooajal üle skandaali filmi Fitz & Mellie tütre Karen Granti. Ta mängib praegu Netflixi sarjas Cobra Kai. Temast sai…\nJames Wright (TikTok Star) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, tüdruksõber, perekond, karjäär, puhasväärtus, faktid\nJames Wright on ameeriklane TikTok Star, kes on kõige paremini tuntud oma tantsu- ja komöödiavideo poolest. Praegu on ta oma ‘jameswrightt’ TikToki konto eest teeninud üle 2 miljoni jälgija. Edasise kuulsuse saavutas ta pärast seda, kui sai ‘The Hype House’ liikmeks. Veelgi enam, TikToki konto, mis on ka tegeliku maja nimi ...\nKerjuse ja Vagrandi vahe\nKerjus on inimene, kes kerjab, seevastu hulkur on koduta inimene.\nLisa Mantler (Instagram Star) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, poiss-sõber, puhasväärtus, faktid\nLisa Mantler on Saksamaa fitnessiguru, modell ja Instagrami staar. Tema Instagrami konto on täis tema kuumi, kõveraid ja särisevaid pilte. Peamiselt laadib ta oma bikiinipildid üles oma konto alla. Tal on Instagrami konto all miljon jälgijat. Peale selle on ta tuntud ka TikTokis sisu loomise kaudu…\nJumpy ja Skittishi vahe\nJumpy on närviline ja põnevil, skittish aga kergesti hirmul või ehmatab.\nNumeroloogia: numbri 89 tähendus\n89 on hoone number, millel on üldiselt humanitaarne eesmärk. Numeroloogiline number 89 on hoone number — üldiselt humanitaarobjektiga\nAntoni Porowski (telenägu) Bio, Wiki, suhe, tutvumine, pikkus, kaal, netoväärtus, faktid\nAntoni Porowski (sündinud 14. märtsil 1984) on populaarne Kanada telenägu, näitleja, peakokk ja modell. Kuulsuse sai ta Emmy auhinnatud Netflixi sarja ‘Queer Eye’ toidu- ja veinieksperdi rollis Jonathan Van Nessi kõrval. Antoni Porowski vanus, pikkus, kaal ja kehamõõtmised Antoni Porowski vanus on 36 aastat…\nElamiskõlbmatu ja elamiskõlbmatu erinevus\nElamiskõlbmatu sobib elamiseks, samas kui elamiskõlbmatu pole elamiskõlblik.\nDesi Lydic (näitleja) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, mõõtmised, abikaasa, netoväärtus, karjäär, faktid\nDesi Lydic on Ameerika koomik ja näitleja, kes on Trevor Noah'ga The Daily Show korrespondent. Tal on olnud korduvad rollid Invasion Iowas ja Kliendiloendis. Ta liitus 29. septembril 2015 Trevor Noah korrespondentidega Daily Show's. Ta jagab oma tavapäraseid tegevusi ja suhteid…\nJameela Jamil (näitleja) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, mõõtmised, poiss, puhasväärtus, faktid\nJameela Jamil on tuntud Briti näitleja, raadiosaatejuht, modell, kirjanik ja aktivist. Ta kuulutas tähtkuju popkultuurisarja korraldamise eest aastatel 2009–2012. Ta oli esimene BBC Radio 1 edetabelisaate naissoost saatejuht. Veelgi enam, ta on tuntud Tahani Al-Jamili rolli eest NBC-s ...\nPhil Mattingly (ajakirjanik) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, naine, abielus, karjäär, puhasväärtus, faktid\nPhil Mattingly on Ameerika ajakirjanik ja sotsiaalmeedia isiksus. Ta kuulutas tähtkuju töö eest Washington DC-s asuva CNN-i kongressi korrespondendina. Teda tunnustatakse kõige paremini vabariiklaste katse eest Obamacare kehtetuks tunnistada ja asendada ning USA maksusüsteemi pideva ülevaatamise eest. Ta jagab erinevaid ...\nKobra ja Woodchucki erinevus\nKobras on metsnokk, metsnokk on aga perekonna sciuridae näriline, kes kuulub suurte oravate hulka, keda tuntakse marmosidena.\nsmoothgio netoväärtus 2020\nkui vana on fusey\nquinton aaron pikkus kaal\ntäiuslik vs täiuslik\nbrandi love rinnahoidja suurus\nkui pikk on kirstie alley\nkui vana on zack alates 2hype


Kuninganna Elizabeth’i juuksur on mures: prints William peaks laskma juukseid siirdada |\n21 Aug, 2011 by Margis Valdek\nIan Carmichael on olnud kuninganna Elizabeth‘i juuksur juba 14 aastat. Hiljuti avaldas ta arvamust, et prints William peaks midagi ette võtma oma kiilaneva pealaega ehk siis laskma teha juuste siirdamise operatsiooni.\n“William kardab, et inimesed hakkavad tema üle naerma kui ta oma välimust kohendab, kuid paljud mehed saavad abi kosmeetilistest protseduuridest. Võtame näiteks Wayne Rooney,” ütleb Carmichael ajalehele Sunday Express. Jalgpallitäht Wayne Rooney (25) jäi kiilaks kohe pärast seda kui ta sai 20 aastaseks ning lasi sel kevadel juuste siirdamise operatsiooni teha.\n“William oleks pidanud raviga alustama juba mitu aastat tagasi. Nüüd on võimatu midagi teha, ilma et kõik seda märkaksid. Tal olid hambaklambrid kui ta noor oli. Juuste siirdamine oleks sama asi,” ütleb Ian Carmichael.\nIan Carmichaelkuninganna ElizabethPrints William


Ilm 10. november 2016\nVihmapiiskade kuju osas levib väärarusaam, mis vajab ümberlükkamist.\nMustad pisarad Foto: Andres Putting\nPisarakujulisi vihmapiisku võime näha vihma illustratsioonina kõikjal: ilmateatest televisioonis ja ajalehtedes kuni tänavareklaamideni. Tegelikkuses võib aga vihmapiisk pilvest maapinnani langedes olla mitme erisuguse kujuga, kusjuures mitte kunagi ei ole vihmapiisk pisarakujuline. Aga milline on siis tõeline vihmapiisa kuju? Et seda selgitada, tuleks jälgida tema teekonda pilvest maapinnani. Kõrgel pilvedes tekkivad vihmapiisad koosnevad miljonitest imepisikestest pilvepiiskadest. Tüüpilise vihmapiisa mõõtmed jäävad 1–2 mm vahele. Alla 1 mm läbimõõduga piisad on ümara kujuga kerad. Tavaliselt nad pilvest langedes kasvavad ja sellega koos muutub ka nende kuju. Kuju moodustumine sõltub kahe jõu vägikaikaveost: pindpinevusest, mis hoiab piiska koos, ja õhuvoolust, mis surub piisa alaosa.\n4. Põllumehed ägavad lakkamatu vihma käes\n5. Vili ähvardab põllule jääda


Rahvusraamatukogus toimub intellektuaalsele omandile keskenduv konverents - ITuudised\nRahvusraamatukogus toimub intellektuaalsele omandile keskenduv konverents\nTäna toimub Rahvusraamatukogus justiitsministeeriumi ja Tartu Ülikooli koostöös konverents „Intellektuaalse omandi reformi lähtealused“, millel analüüsitakse mitme erineva nurga alt teadmistepõhise ettevõtluse olemust kaasaegses maailmas, intellektuaalse omandi õiguse arengusuundi ning vaadatakse patendiõiguse tulevikku.\nKonverentsi üks korraldajatest, Tartu Ülikooli dotsent Aleksei Kelli ütles konverentsi iseloomustades, et keskse teema – teadmistepõhine ettevõtlus, tõi fookusesse Eesti ettevõtluse tänapäev. „Eesti ettevõtlus ei suuda konkureerida tootmismahtude ega ka tootmisprotsessi odavusega suurriikidega, kuid me suudame käia esirinnas oma uuenduslike lahenduste ning väärtuslike ideedega. Olukorras, kus ideed on võimalik levitada üle terve maailma mõne sekundiga ning puuduvad piirid, mis seda takistaks, on vaja väga põhjalikult üle vaadata ja läbi mõelda võimalused, kuidas nendes tingimustes kaitsta seda väärtuslikku seemet - intellektuaalset omandit,“ lausus Kelli.\n„Leidlikkus ja head ideed on just need, mis võiksid Eestit majanduslikult edasi aidata ning siin peaks olema meie eriline huvi kaitsta Eesti loojate toodangut. Firma, mis põhineb geniaalsel leiutisel või säraval ideel kaotab kogu oma väärtuse, kui ta ei suuda seda – intellektuaalset omandit kaitsta. Selleks, et see kaitse oleks tõhusam, oleme alustanud Eestis intellektuaalse omandi õiguse reformi, mis kaasajastab loomingu, leiutiste ja kõige muu sarnase kaitsevõimalusi. Selle töögrupi eesmärke, võimalusi ning taotlusi avab ka täna alanud konverents,“ lausus dotsent.\nEsimene pool konverentsist on keskendunud intellektuaalse omandi majanduslikele aspektidele ning selles osas teeb intellektuaalse omandi rollist innovaatilise ettevõtluse toetamisel ettekande Tartu Ülikooli professor ja ettevõtluskeskuse juhataja Tõnis Mets. Tartu Ülikooli arendusprorektor Erik Puura aga vaatleb teadmistepõhises majanduses intellektuaalse omandi tähendust ülikooli ja ettevõtluse koostööle ning ettevõtjate poole pealt räägib intellektuaalse omandi ülesandest ettevõtluskeskkonna edendamisel Defendec OÜ tehnoloogiajuht Jürgo Preden.\nKonverentsi teine pool keskendub intellektuaalse omandi õiguslikele aspektidele, kus sel teemal teevad ettekande Juridica vastutav väljaandja Peep Pruks, justiitsministeeriumi õigusloome asekantsler Kai Härmand, intellektuaalse omandi kodifitseerimise töögrupi juht, Tartu Ülikooli dotsent Aleksei Kelli, intellektuaalse omandi kodifitseerimise töögrupi liige Kärt Nemvalts ning justiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse nõunik Tanel Kalmet.\nKolmas blokk võtab konverentsil vaatluse alla patendiõiguse võimalikud arengusuunad ning neid vaatlevad ettevõtjate perspektiivist patendivolinik Margus Sarap ja Patendiameti õigusnõunik Raul Kartus Patendiameti perspektiivist.