Moodul B - Arenduse | EUCIP: IT kutsehariduse õppematerjalid\nMoodul B - Arenduse\nB.1 Tarkvaraarenduse protsessid ja meetodid\nB.1.2 Tarkvaraarenduse elutsükkel\nB.1.3 Tarkvara arendusvahendid\nB.1.4 Süsteemide testimine ja juurutamine\nB.1.5 Tarkvara paigaldamine, kontroll ja turvalisus\nB.1.6 Tarkvaraarenduse suundumused\nB.2 Andmehaldus ja andmebaasid\nB.2.1 Andmed ja transaktsioonid\nB.2.2 Andmebaaside struktuur\nB.2.4 Relatsiooniline mudel\nB.2.6 SQL päringud\nB.2.7 Andmebaaside haldus ja turvalisus\nB.2.8 Andmeaidad ja andmekaeve\nB.3.1 Tarkvara projekteerimise meetodid ja vahendid\nB.3.2 Andmestruktuurid ja algoritmid\nB.3.4 Objektorienteeritud programmeerimine\nB.3.5 Programmi komponendid\nB.3.7 Dokumentatsioon ja hooldus\nB.3.8 Programmeerimise näited\nB.4 Kasutajaliides ja veebidisain\nB.4.1 Kasutaja ja arvuti vastasmõjud: juhtnöörid ja standardid\nB.4.2 Graafiline disain\nB.4.3 Veeb ja hüpermeedia: võimalused ja piirangud\nB.4.4 Veebidisaini nõuded ja meetodid\nB.4.5 Veebilehtede kujundus\nB.4.6 Veebipõhine programmeerimine\n# Moodul B - Arenduse\n# Mooduli eesmärk\nMoodul B - Arendus, eeldab eksaminandilt infosüsteemide arenduse ja juurutamise oskusi.\nAru saama IT süsteemide disaini, spetsifikatsioonide, teostuse, testimise, ühendamise ja juurutamise tehnilistest aspektidest.\nAru saama süsteemiarenduse elutsüklist, arendusprotsessist ja uusimatest arendussuundadest. Hindama ja aru saama relatsiooniliste andmebaaside ja andmeaitade põhimõttest ja kasutamisest.\nAru saama relatsioonilisest mudelist ja päringukeeltest.\nMõistma tarkvara projekteerimise meetodeid ja võtteid, kirjeldama üldiseid andmestruktuure, algoritme ja tõlgendama programmielemente.\nAru saama objektorienteeritud programmeerimise põhimõttest.\nTeadma programmide hoolduse probleeme ja seda, kuidas tarkvara dokumenteerida ja testida.\nTundma kasutajaliideste, veebilehtede ja hüpermeediumi projekteerimispõhimõtteid.\nMõista põhilisi HTML ja XML elemente ja teada veebipõhise programmeerimise viise.\n# B.1 Tarkvaraarenduse protsessid ja meetodid\n# B.1.1 Infosüsteem\nKirjeldada infosüsteemi kui komplekti riistvarast, tarkvarast, püsivarast, operatsioonisüsteemist, rakendusest.\n# B.1.2 Tarkvaraarenduse elutsükkel\nKirjeldada tarkvaraarenduse põhilisi etappe.\nVõrrelda omavahel klassikalisi tarkvaraarenduse metoodikaid nt koskmudel, spiraalmudel, prototüüpimine, iteratiivne, inkrementaalne arendus.\nKirjeldada tarkvara elutsükli põhietappe analüüsi, teostuse, kasutuse ja hoolduse ning kasutamise lõpetamise seostes.\nKoostada tarkvara nõuded ja spetsifikatsioon projekteerimise tarbeks.\n# B.1.3 Tarkvara arendusvahendid\nTuua välja tarkvaraarenduse erinevatel etappidel kasutavad töövahendid (nt integreeritud CASE vahendid).\nSelgitada lihtsa arendusvahendi kasutamist programmi redigeerimiseks, kompileerimiseks, testimiseks ja silumiseks.\n# B.1.4 Süsteemide testimine ja juurutamine\nKirjeldada peamisi tarvkara testimismetoodikaid.\nKirjeldada peamisi tarkvara juurutusfaasi probleeme, näiteks tarkvara paigaldamisel, andmete kolimisel, kasutajate koolitamisel ja neile esialgse toe osutamisel.\nTuua välja erinevate juurutusmeetodite (suur pauk, samm-sammult, pakettmudel, üksuste kaupa (rollout)) tugevad ja nõrgad küljed.\nKirjeldada kasutajajuhendi ja tehnilise kirjelduse (reference) põhiosi.\n# B.1.5 Tarkvara paigaldamine, kontroll ja turvalisus\nEristada arendus-, test- ja töökeskkondi, mõista tarkvara paigaldamise, versioonihalduse ja tarkvara levitamise meetodeid.\nTuua välja süsteemi tõrgetega seotud riskid ja pakkuda meetmed, et kaitsta organisatsiooni olulisi andmeid mitmel sh füüsilisel ja menetlustasemel (procedural level).\n# B.1.6 Tarkvaraarenduse suundumused\nKirjeldada standardseid ja kaasaegseid tarkvaraarenduse meetodeid nt ISO 12207, SEI/CMMI, agiilne arendus.\nAru saada kaasaegsetest tehnilise arhitektuuri arengutest nt kahe- või kolmetasemeline klient-server lahendus, n-tasemeline veebipõhine, teenusepõhine arhitektuur, liidesed.\nKirjeldada kaasaegse IT-süsteemi keerukust ja kuidas sellega toime tulla, nt autonoomsed süsteemid.\n# B.2 Andmehaldus ja andmebaasid\n# B.2.1 Andmed ja transaktsioonid\nTuua välja vastupidava (durable) andmesalvestuse ja aruandlussüsteemi tähtsus.\nTuua välja, kuidas atomaarsus, järjepidevus (consistency), isoleeritus ja vastupidavus (ACID) aitavad tagada töökindlaid andmebaasi transaktsioone.\nNäidata mitmekasutaja-süsteemides projekteerimise ja hoolduse probleeme nt andmete liiasus ja vastuolulisus, terviklus, andmete paindlikkus, samaaegne juurdepääs ja turvalisus.\n# B.2.2 Andmebaaside struktuur\nTuua välja erinevused failihaldussüsteemi ja andmebaaside haldussüsteemi vahel (DBMS).\nKirjeldada andmebaasisüsteemi komponente: andmefailid, andmesõnastikud, indeksid, statistilised andmed.\nKirjelda andmebaaside haldussüsteemide kasutamist organisatsioonides ja nende kasutamise eeliseid.\nKirjelda andmebaasi haldussüsteemide komponente: päringukeel, aruandegeneraator, haldusvahendid, paralleeltöö haldus (concurrency control), transaktsioonide haldus, varundus- ja taastevahendid.\nKirjeldada andmebaasi administraatori, projekteerija /programmeerija, kasutaja rolle.\n# B.2.3 Andmemudelid\nDefineerida andmete abstraheerimine ja selgitada erinevusi füüsilise taseme, kontseptuaalse (loogilise) ja vaate (kasutaja) tasemel.\nSelgitada andmemudelite erinevusi: objektipõhine loogiline mudel, kirjepõhine loogiline mudel ja füüsiline andmemudel.\nKirjeldada kirjepõhise loogilise mudeli põhimõtet nt hierarhilise või võrkmudeli abil.\nKirjeldada objektipõhise loogilise mudeli põhimõtet nt olem-relatsioonmudeli või objektorienteeritud mudeli abil.\n# B.2.4 Relatsiooniline mudel\nTuua välja relatsioonilise mudeli eelised, nagu mitteliiasus, paindlikkus, skaleeritavus.\nKirjeldada relatsioonilise mudeli olulisi mõisteid: relatsioon, võti, primaarvõti, alternatiivvõti, välisvõti, viidete terviklus (referential integrity).\nSelgitada lihtsate näidete varal 1. 2. ja 3. normaalkujule viimist.\n# B.2.5 Päringukeeled\nTuua välja erinevused protesuursete ja mitteprotseduursete keelte vahel.\nKirjeldada põhilisi relatsioonalgebra tehteid: valik (select), projektsioon (project), ümbernimetamine (rename), otsekorrutis (cartesian product), ühend (union), konjunktsioon (join), vahe (set difference).\nKirjeldada SQL keele komponente: andmete defineerimiskeel (DDL), andmete manipuleerimiskeel (DML), andmete juhtkeel (DCL).\nAru saada SQL andmete defineerimiskeele käskude toimimisest nt create, drop, alter table.\nAru saada SQL andmete juhtkeele käskude toimimisest nt grant, revoke.\n# B.2.6 SQL päringud\nAru saada SQL andmete manipuleerimiskeele käskude toimimisest nt insert, delete, update, select.\nAru saada SQL tingimustest: where, order by, group by.\nTuua välja vaadete kasutamine ja SQL erikäsud nt commit, rollback.\n# B.2.7 Andmebaaside haldus ja turvalisus\nKirjeldada kõige olulisemaid andmebaaside halduse toimingud, näiteks skeemi määratlemine, salvetusmahu struktuur ja pöördusmeetodid, skeemi ja füüsilise paigutuse muutmine, andmetele juurdepääsu lubamine.\nKirjeldada konfidentsiaalsuse ja terviklusega seotud probleeme nt tervikluse piirangud, õnnetusjuhtumiga põhjustatud terviklusekadu, õnnetusjuhtumiga põhjustatud järjepidevuse kadu, pahatahtlik andmete poole pöördumine.\nTuua näiteid turvareeglitest näiteks isikuturvalisusest, füüsiliset turbest, operatsioonisüsteemi turbest, andmebaasi turvalisusest.\nKirjeldada taastekavasid, mida kasutatakse erinevat tüüpi vigade korral, näiteks loogiline viga, süsteemi viga, süsteemi ootamatu seiskumine, kettaseadme tõrge.\n# B.2.8 Andmeaidad ja andmekaeve\nKirjeldada andmeaida mõistet ja selle komponente.\nMääratleda andmekaeve mõiste.\nKirjeldada andmeaida tööpõhimõtted.\n# B.3 Programmeerimine\n# B.3.1 Tarkvara projekteerimise meetodid ja vahendid\nTuua erinevate programmide projekteerimise meetodite põhijooned, nagu näiteks objektorienteeritud (OO) projekteerimine, ülalt-alla disain, struktureeritud programmeerimine.\nKirjeldada abstraktsiooni kui probleemilahenduse ja tarkvara projekteerimise vahendit.\nTuua välja vanemate tarkvarade projekteerimise erivajadused ja -nüansid, näiteks keeruline struktuur, halb dokumentatsioon, vananenud riist-/tarkvara, ärikriitiline süsteem.\nTuua välja erinevused avatud lähtekoodiga ja kommertstarkvara arenduses.\nTuua välja erinevad litsentseerimise nõuded kommertstarkvarale, avatud lähtekoodiga tarkvarale, vabale tarkvarale ja vabavarale.\n# B.3.2 Andmestruktuurid ja algoritmid\nKirjeldada struktureeritud ja struktureerimata andmetüüpe ja erinevaid andmestruktuure: kirjed, massiivid, listid.\nHinnata tüüpiliste otsi- ja sortimisalgoritmide sobivust erinevate andmestruktuuridega.\n# B.3.3 Programmeerimiskeeled\nTuua välja programmeerimiskeelte liikide erinevused ja eelised: funktsionaalsed, protseduursed, objektorienteeritud.\nKirjeldada protseduuride ja funktsioonide kasutamist ja tuua välja erinevused väärtuse (call by value) ja nime (viite) järgi (call by reference) väljakutsumisel.\nKirjeldada süntaksi mõistetd ja olulisust programmeerimiskeeltes.\nKirjeldada kompileerivate ja interpreteerivate programmeerimiskeelte erinevust.\n# B.3.4 Objektorienteeritud programmeerimine\nKirjeldada objektorienteeritud projekteerimise põhimõtteid.\nKirjeldada objektorienteeritud programmeerimise kontseptsiooni.\nKirjeldada mõisteid klass, objekt, eksemplar, meetod ja nende seost objektorienteeritud programmeerimisega.\nKirjeldada pärimise mõistet ja selle vajalikkust programmeerijale.\nKirjeldada mõisteid abstraktsioon ja kapseldamine (information hiding).\nKirjeldada, kuidas polümorfism aitab korduvkasutatavate komponentide abil kaasa tõhusamale tarkvara projekteerimisele.\n# B.3.5 Programmi komponendid\nSelgitada sisend- ja väljundkäskude kasutamist.\nSelgitada juhtkäskude kasutamist.\nSelgitada aritmeetiliste ja loogika tehete kasutamist.\n# B.3.6 Testimine\nKirjeldada testimise põhimõisteid: veavõimalus (fault), viga (error), tõrge (failure). Tuua välja kontrollimise, testimise ja silumise erinevad tasemed.\nKirjeldada erinevate testimiste eesmärke ja ulatust: komponendi testimine, süsteemi testimine, vastuvõtueelne testimine.\nTuua välja erinevus staatilise ja dünaamilise testimismetodoloogia vahel ja loetleda automatiseeritud testimisvahendite näiteid.\n# B.3.7 Dokumentatsioon ja hooldus\nKirjeldada tarkvaraarenduses ja üleandmisel kasutavat dokumentatsiooni, nt struktureeritud kirjeldus loomulikus keeles (structural English), otsustuspuud, UML diagrammid, programmi kommentaarid, plokkskeemid.\nSelgitada dokumenteerimise häid tavasid ja hästi struktureeritud dokumentatsiooni väärtuslikkust.\nSelgitada, kuidas dokumenteerida muudatusi tarkvaras ja dokumentatsioonis.\nKirjeldada meetmeid tarkvara kvaliteetseks hooldamiseks nagu koodi ülevaatamine, koodi kommenteerimise reeglid, tehnilised viitedokumendid.\n# B.3.8 Programmeerimise näited\nTõlgendada programmilõiku etteantud hüpoteesi alusel.\nLeida programmilõigus viga või puudus ja parandada see nõuetele vastavaks.\n# B.4 Kasutajaliides ja veebidisain\n# B.4.1 Kasutaja ja arvuti vastasmõjud: juhtnöörid ja standardid\nMääratleda kommunikatsiooniteooria põhimõisted: saatja, sõnum, vastuvõtja.\nSelgitada, kuidas kommunikatsioon toimub ka inimeste vahel ja tuua välja tõhusamad teabe edastamise meetodid.\nDefineerida kasutajaliides ja loetleda liideste liike, näiteks tekstiline, graafiline, heliline.\nTuua välja tehnoloogilised vahendid, millega saab infot edastada erinevatele meeltele, näiteks helitüübid, visuaalsed vahendid, digitaalsed lõhnad, kompamine/puutetundlikkus.\nLoetleda mudelid kasutajaliidese nõuete ja eesmärkide vastavuse testimiseks.\n# B.4.2 Graafiline disain\nSelgitada graafika ja animatsiooni mõisted, nende edastuskuju (raster, vektor), digitaalaudio ja –video mõisted, näidata nende erisusi, kasutamist ja standardformaate.\nKirjeldada jooniste, piltide, värvide, animatsiooni kasutamist ja graafilise disaini põhireeglite arvestamist nt tasakaal (balance), kooskõla (harmony), kontrastsus, varieeruvus (variety).\nKasutada üldlevinud pilditöötlusvahendeid lihtsateks toiminguteks: graafiliste objektide suuruse, kuju, värvide, kontrastsuse, läbipaistvuse muutmiseks.\n# B.4.3 Veeb ja hüpermeedia: võimalused ja piirangud\nRääkida veebi ja Interneti ajaloost.\nKirjeldada hüperteksti ja hüpermeediumi mõisted ning tuua välja nende tähtsus veebilehtede disainimisel.\nSelgitada veebilehtede tavapärased komponendid nt ülariba (top bar), külgriba (side bar), lehekülje sisu, kontaktid, otsing, uuendamise info, navigeerimine.\nKirjeldada erinevate veebipõhiste teenuste kasutamist ettevõttes.\nTuua välja mõningad probleemid, mis on seotud äriettevõtte veebilehe ülalpidamisega.\n# B.4.4 Veebidisaini nõuded ja meetodid\nMääratleda veebilehe sihtrühma vajadused.\nTuua välja riskid, mis ilmnevad kui ühel lehel on liiga palju sõnumeid.\nLoetleda probleemid seoses veebilehel kasutava halva värvilahendusega.\nTuua juhtnöörid kasutajasõbraliku veebilehe loomiseks: loetavus, prioritiseeritud sisu, liikumise lihtsus ja järjepidevus, hetkeasukoha tuvastus.\nKirjeldada veebilehe kvaliteedi hindamise vahendeid: erinevate veebilehitseja võimekus, HTML valideerimine, teksti tihendamine (condence), õigekirjakontroll, graafika optimeerimine (small byte-size graphics).\nSelgitada veebilehel lihtsa liikumise nõuet.\nLoetleda veebilehe loomise töövahendid.\nTuua välja struktuurskeemide kasutamise vajalikkus ja eesmärk veebilehe disainimisel.\nKirjeldada peamisi veebilehe navigeerimisviise.\nKirjeldada veebilehe loomise etappe ja kasutavaid töövahendeid nt kadreering (storyboard), visand (rough draft).\n# B.4.5 Veebilehtede kujundus\nSelgitada märgistuskeele mõistet ja kirjeldada HTML peamisi omadusi.\nKasutada põhilisi HTML käske ja selgitada nende täitmist: tugev kujundamine, pehme kujundamine, erisümbolid, eraldajad, joondamine, päised, piltide sildid, taustad, värvid, lingid, loendid, tabelid, vormid, raamid.\nTuua välja teksti kujunduse põhimõtted: kirja suurus, vaba ruumi osakaal.\nLoetleda XML põhielemendid ja nende kasutamine, areng HTML-ilt XHTM-ile.\nKirjeldada laadifaile nagu kaskaadlaadistik (CSS) ja laiendatav laadistikukeel (XSL). Mõista nende kasutamist disainimisel.\n# B.4.6 Veebipõhine programmeerimine\nKirjeldada kliendipõhise ja serveripõhise tehnoloogia erinevusi ja teada veebiprogrammeerimise vahendeid.\nKirjelda veebipõhiste süsteemide integreerimise võimalikke probleeme.\nViimati uuendatud: 2/28/2020, 12:28:46 PM


Brigitte Susanne Hunt Ari Matti Mustonenile: sa oled selline naljakas kepivend! - Kroonika\nBrigitte Susanne Hunt Ari Matti Mustonenile: sa oled selline naljakas kepivend!\nEesti Muusika Karikas - Finaal\nBrigittel õnnestus oma seekordses "30 minutit taevas" saate episoodis intervjueerida ühte Eesti kuulsaimat koomikut Ari Matti Mustoneni.\nBrigitte uuris muu hulgas Ari Mattilt ka seda kui ilusaks meheks too end 10-punkti skaalal peab. Mees puikles vastamisest hetkeks kõrvale ning küsis hoopiski kui ilusaks Brigitte teda peab: "Sa oled päris ilus mees! Ma ei annaks sellist numbrilist väärtust, aga ma ütleks seda, et kui Tinderis mingi 75% mu sõbrannadest on sinuga matchinud, siis kõigil on nii, et omg ma lähen Ari Mattiga välja. Sul hakkab mingi kuulsus tekkima, sa oled see naljakas kepivend!"\nSelgunud on Kroonika korraldatava Eesti Meelelahutusauhindade (EMA) gala õhtujuhid – Brigitte Susanne Hunt (25) ja Koit Toome (42).\nSuunamudijast raadiohäälel, telenäol ja armastatud lauljal on seekord iseäranis vastutusrikas roll, sest esmakordselt EMA ajaloos jõuab üritus kõigi kodudesse vahetult sündmuse tulipunktist. Selleks, et televaatajad ja Kroonika lugejad saaksid kogu glamuurist osa, teeb TV3 galast otseülekande. Olge valmis, auhinnasajuks läheb 17. juunil Maarjamäe lossipargis.


Juhtimine versus juhitamatus - Äripäev\nJuhtimine versus juhitamatus\nIlmar Novek 25. aprill 2011, 00:00\nJuhtimine on tegevus, mille kaudu saavutatakse ressursside edukas ja efektiivne kasutamine.\nSee on inimeste või protsesside suunamine kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Juhtimine algab eesmärkide püstitamisega ja lõpeb tegevuste tulemustega, sisaldades nii juhtide käitumist kui ka töötajate poolt täideviimist.\nEgiptlased tundsid planeerimise, juhtimise ja kontrolli vajalikkust 4000 aastat eKr. Nad kasutasid juhtimise tsentraliseerimist, detsentraliseerimist ja "staabi" soovitusi 2000 a. eKr. Sellest ajast on arendatud mitmeid erinevatele alustele rajatud juhtimismudeleid.\nKlassikaliste juhtimisteooriate väitel on inimeste tegevus mõistlik ja järjekindel ja nad on organisatsiooni eesmärkide saavutamisest huvitatud. Teadusliku juhtimise koolkond uurib võimalusi ettevõtte kulude vähendamiseks ja tulude suurendamiseks.\nAdministratiivne koolkond pühendub organisatsiooniteooriale. Neoklassikud seavad esiplaanile töötaja, rajades ühtlasi motivatsiooniteooria.\nKaasaegsed juhtimisteoreetikud rakendavad süsteemset juhtimist, tegeledes organisatsiooni kui tervikuga.\nÜhes on aga kõik teoreetikud ühel meelel: seni pole suudetud luua kõikehõlmavat juhtimisteooriat, mille abil saaks alati vastu võtta ainuõigeid otsuseid.\nJuhtimise erinevaid vorme ja nende rakendusi leidub hulgaliselt. Tuntumateks on autoritarism, mis seisneb riigi või organisatsiooni valitsemise korras, kus võimul olijad otsustavad valitsetavate küsimuste üle ilma, et need, kelle üle valitsetakse, saaksid oma arvamust avaldada. Selle juhtimisvormi vastandiks on demokraatia.\nUuematest vormidest on Mainori kõrgkool välislektori abil tutvustanud juhtimist Jaapani moodi. Lektori seisukohtade põhjal kujutab organisatsiooni- ja juhtimisteooria endast organisatsiooni ja juhtimise seaduspärasuste ja põhitõdede kogumit. Samas aga järeldatakse ikkagi, et senini ei ole kellelgi õnnestunud luua terviklikku ja igakülgselt põhjendatud organisatsiooni- ja juhtimisteooriat.\nKüll aga on paljudel olemas soov ja vajadus juhtimiste aluseid õpetada: juhtimiskoolitusi korraldab suur osa Eesti ligikaudu seitsmesajast koolitusfirmast. Juhtimise aluste tundmine on igale sellel alal õnne proovijale paratamatult vajalik.\nKogu seda rikkalikku juhtimisvormide mitmekesisust kipub varjutama Peteri printsiip: mis tahes hierarhias on igal töötajal tendents tõusta oma ebakompetentsuse tasandile.\nOmapärast juhtimise vormi kirjeldatakse organisatsioonina , mis sarnaneb autoga, kus on mitu juhti, igaühel neist on oma sõltumatu rool ja gaasipedaal. Pidurid küll puuduvad, kuid selle eest on igal juhil piiramatu arv signaalpasunaid. Sisuliselt on siin tegemist juhitamatusega.\nTeoreetiliselt võib juhitamatus hämmastavaid tulemusi anda. Väide "parem halb juhtimine kui juhtimise puudumine" ei pruugi üldse õige olla. Nii teoorias kui ka praktikas võib juhtimise puudumine anda imelisi tulemusi. Halb juhtimine võib selliseid protsesse vaid pidurdada või koguni hukutada.\nKoatservaadid kui kõige algelisemad suhteliselt iseseisvad aineosakesed, mis eksisteerisid kaootilises liikumises, olid sotsialistliku akadeemiku Oparini teooria kohaselt võimelised ainult kõige primitiivsemateks ainevahetusprotsessideks. Ilmaliku teooria kohaselt puudus sellisel tegevusel juhtimine. Väljundiks võis aga akadeemiku arvates olla elu.\nSisuliselt klapib see ka enimlevinuima ilmaliku elu tekke teooriaga, mille kohaselt oli elu tekkimiseks vajalik vesikeskkond koos fotosünteesi arenguga. Esimesed isepaljunevad organismid olid selle teooria kohaselt RNA molekulid. Arengule andis tõuke valgusenergia. Igal juhul on siin välistatud juhtimine.\nSotsialistlikel akadeemikutel, nagu ka tänapäeva ateistidel, ei saagi olla palju valikuid, et elu tekkimise jumalikule teooriale vastu hakata. Küll aga eelistavad elu jumalikku teket pea kõik religioonid ning sisuliselt tunnustavad ka paljud riigipead.\nKuidas muidu seletada riigihümnide tekste, ametivannete lubadusi ja kõikvõimalikke kiriklikke tseremooniaid riigipeade osavõtul, sõltumata nende parteilisest taustast.\nBulgakovi "Meister ja Margarita" Wolandi hinnangul ei saa inimene kuidagi juhtida elu ja korraldada kõike maa peal. Selleks, et juhtida, peab olema plaan mingi vähegi pikema aja peale. Kuidas saab aga inimene juhtida, kui tal pole võimalik koostada plaani isegi naeruväärselt lühikese aja peale, näiteks tuhande aasta kohta, rääkimata sellest, et ta ei või pead anda isegi oma homse päeva eest.\nJumaliku juhtimise paratamatust tunnistatakse seega päris laialdaselt. Isegi kui universumi tekkimise teooria Suure Paugu läbi on õige, ei ole selge, mis sellise müraka tekitas. Kas idee võib eksisteerida ilma mateeriata? Kui jah, siis võis tühjuses hõljuv nutikas idee sellise mõtte peale tulla küll ning tekitada energeetilise kataklüsmi, mille mikroskoopiliseks osaks me oleme.\nSarnasus elu tekkimise ja juhtimise vahel seisneb selles, et kumbagi pole suudetud kõigile arusaadavalt seletada ega defineerida.


Esileht»UUDIS»PÄEVAKAJALINE»Jaapani autotootjad avaldavad sel nädalal oma kasumiprognoosid\nautor Veli V. Rajasaar 9. mai 2022 1 Min Read\nMitmed suured Jaapani autotootjad avaldavad nädala jooksul oma kasumiprognoosid käesolevaks aastaks. Hoolimata materjalide hinnatõusust ja tarneahelate häiretest oodatakse kõigilt suuremaid kasumeid.\nTurg hoiab kasumiprognoosidel pingsalt silma peal – kuidas mõjutavad kasvanud tootmishinnad ja kiibikriisist tingitud tarneraskused muuhulgas maailma suurima autotootja Toyota prognoose? Refinitivi poolt juhtivate analüütikute seas läbi viidud uuringu andmetel ennustatakse kõigest hoolimata suuremaid kasumeid.\nToyota sõnutsi oli lõppenud aasta viimase kolme seas esimene, mil kasvas nii tootmine kui müük. Nõudlus uute autode järele on olnud tugev, samas on Toyota sarnaselt teistele tootjatele ka oma hindu tõstnud. Samuti on nõrgenenud Jaapani jeeni kurss.\nSelle tulemusena ennustavad analüütikud, et Toyota tõstab oma kasumiprognoosi 11% võrra 24,4 miljardi euro peale. Honda puhul ennustatakse 13% kasumihüpet 6,9 miljardi euro juurde, Nissanil lausa 50% kasvu 2,3 miljardi euro peale.\nToyota teatab oma prognoosid kolmapäeval, Nissan neljapäeval ja Honda reedel.\nEelmine artikkelFord patenteeris mootori “kaugtuuritamise”… ka elektriautodele!\nJärgmine artikkel McLaren F1-te suunduvale Audile: “Me pole müügiks”


Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2013 - 29.05.2014 [RT IV, 08.01.2013, 5]\nMäärus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 1 alusel.\n1) taotleja on rahvastikuregistri andmetel olnud Tallinna linna elanik katkematult vähemalt üks aasta enne toetuse taotlemise aasta 1. jaanuari ja\n2) isikul, kellel on toetuse saamine ajutiselt katkenud.\n(4) Toetust makstakse üks kord aastas taotleja sünnikuul alates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud pensioni määramise kalendriaastale järgnevast kalendriaastast.\nToetust on õigus tagasi nõuda, kui toetuse saaja varjas andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib linnaosa vanem teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib linnaosa vanem anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.\n(1) Toetuse määramise ja maksmisega seotud vaidlusi lahendab linnaosa vanem, kes vormistab oma otsuse korraldusega. Linnaosa vanema korraldusega mittenõustumisel saab esitada vaide linnavalitsusele või maavanemale.\n(2) Vaie haldusaktile või toimingule tuleb esitada 30 päeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast haldusaktist või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama. Isikul, kelle vaie jääb vaidemenetluses rahuldamata või kelle õigusi on vaidemenetluses rikutud, on õigus pöörduda halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras kaebusega halduskohtusse. Halduskohtusse võib pöörduda ka vaiet esitamata.\nTallinna Linnavolikogu 10. veebruari 2005 määrus nr 13 “ Perekonna sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste maksmise korra ja perekonna sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste maksmise korra kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.


Kahtlane tätoveering ja muud põhjused, miks turiste on riigist välja saadetud - Reisijuht\nSolvav tätoveering.Foto: LAKRUWAN WANNIARACHCHI / AFP\nSri Lankalt on välja saadetud turist käele tätoveeritud Buddha kujutise pärast - uurime teisigi ebaharilikke põhjuseid, mis turistid on pidanud maalt lahkuma või koguni vangi sattunud.\nSri Lankas võeti kinni briti naisturist ja ähvardati deporteerimisega, kuna tema käel oli Buddha tätoveering, mida ametnikud pidasid solvavaks.\nNaine arreteeriti riigi suurimal rahvusvahelisel lennuväljal ning politsei saatis ta riigist välja.\nSri Lanka on valdavalt budistlik riik, kus ollakse väga tundlikud usuteemade suhtes.\n2012. aasta augustis aga mõisteti kolm prantsuse turisti kuueks kuuks vangi, kui nad suudlesid Buddha kuju, mis ametnike arvates oli lugupidamatuseavaldus.\nSri Lanka on keelanud riiki saabumise ka USA räppstaarile Akonile, kuna üks tema muusikavideo näitas napilt riietatud naist tantsimas Buddha kuju ees.\nSelliseid turistide jaoks kummalisi juhtumeid on veelgi. Siin on mõned näited, mille pärast inimesi on riigist välja saadetud.\nKuninganna Victoria aluspükste varguse eest\n19. sajandi esimesel poolel deporteeriti rohkem kui 165 tuhat britti Austraaliasse, enamuse süüks olid mõned väiksemad kuriteod. Üks kõige ebatavalisem põhjus oli 14-aastasel Edward Jonesil, kes murdis sisse Buckinghami paleesse vähemalt kolmel korral, veetis tunde end kuninga Victoria sohva all peites ning tabati Tema Majesteedi aluspesuga, mis rippus välja tema pükstest. Juhtumi piinlikkuse pärast peeti kohtuprotsess saladuskatte all ja see tuli ilmsiks alles 2011. aastal.\nLiputamise pärast monumendi ees\nSri Lanka – iidsed kultuurilinnad, looduslähedane eluviis ja metsikud elevandid 20.05.2017\nEuroopa kõige alahinnatumad sihtkohad, mis tegelikult suure elamuse pakuvad (26) 31.03.2017\nVähesed inimesed maailmas on nii austusväärsed kui Mustafa Kemal Ataturk on Türgis - mees, kes lõi kaasaegse Türgi riigi. Seda oleks keegi enne võinud öelda ka Thomas Strongile. Oma puhkuse ajal Marmarises 2009. aastal otsustas 19-aastane lääne turist Atatürki monumendile lähenedes püksid jalast heita ja meheuhkuse paljastada, seda kuju poole hööritades. Pealtnägijad said väga vihaseks ja kutsusid politsei, kes saatis siivutu turisti kohe asju pakkima. Politsei saabus minutite jooksul ja kasutas ka käeraudu.\nLiiga ilus olemise eest\nKindlasti on olemas üsna paljusid lihtsaid viise, kuidas ära teenida Saudi Araabiast välja saatmine, kuid üks põhjus on ka liiga ilus olemine, nagu selgub. Eelmisel aastal saadeti Riyadhi pärandkultuuri festivalile saabunud kolm Araabia Ühendemiraatide härrasmeest riigist välja, kuna nad "nägid välja liiga nägusad".\nFestivali ametlik esindaja ütles, et kolm emiraatlast olid vastava komisjoni liikmete arvates liiga atraktiivsed, et võisid mõjutada kohalikke naisi halvale teele.\nAustraalia peaminister Tony Abbott hoiatas jaanuaris, et välismaalasi, kes sülitavad, vannuvad või ärritavad oma käitumisega teisi inimesi, võidakse hakata riigist välja saatma. Välisriikide jalgpallurid ei pea siiski muretsema - see kehtib vaid asüülitaotlejatele.\nEelmisel aastal deporteeriti Ameerika Ühendriikidest sakslane, kes oli saabudes kaasa võtnud kitarri. Kui ta ütles, et plaanib sellega osa võtta "vaba mikrofoni" õhtutest, arvasid piiriametnikud, et tegelikult tuleb ta tööd otsima.\nEelmisel aastal saadeti Kuveidist ühe kuu jooksul välja 1258 välismaalast, kuna nad rikkusid liikluseeskirju. Põhjuseks oli lubadeta sõitmine, oma sõidukisse sõidu eest maksvate reisijate võtmine, punase tule ajal foori alt läbi lipsamine, suure kiiruseületamise eest jne. Nende rikkumistega saab maalt välja saata ilma kohtuotsuseta.\nVales linnaosas elamise pärast\nÜks briti abielupaar sai eelmisel aastal Austraalias karistada, kui tegi väikese eksimuse viisarežiimi suhtes. Nende dokumentide järgi pidid nad elama nö maapiirkonnas, kuid tegelikult asusid Brisbane´i äärelinnas, mis tähendas, et mitte maal, vaid siiski linnas. Oleksid nad võtnud maja mõned kilomeetrid edasi samal tänaval, mis jäi juba linnapiiri taha, oleks kõik korras olnud.\nAung San Suu Kyi mängimise eest\nBonditüdruk ja näitleja Michelle Yeoh saadeti Birmast välja 2011. aastal sellepärast, et mängis filmis "The Lady" Aung San Suu Kyi´d (Birma poliitikategelane). Ametlikult küll põhjust ei öeldud, kuid seda peetakse kõige usutavamaks.\nKeskmise sõrme näitamise eest\nFöderaalse karistusseadustiku 3. koodeksi järgi võidakse välismaalasi riigist välja saata mitmete "intsidentide" pärast: sealhulgas ka kohalik meedia andmetel kellelegi keskmise sõrme näitamise eest.


FOTOD | Västriku Loomakliinik kinkis Põhja prefektuurile belgia lambakoera kutsika - Delfi\nFOTOD | Västriku Loomakliinik kinkis Põhja prefektuurile belgia lambakoera kutsika\nPõhja prefektuuri korrakaitsebüroo vanemkoerajuht Tõnis Land sai täna Västriku Loomakliinikult erilise kingituse – peatselt kaheksanädalaseks saava belgia lambakoera kutsika hüüdnimega Ats.\nPassi järgi kannab uus vahva teenistuja Soome kennelist saadud nime Tuulikuuma AC-DC, kuid peremees Tõnis kutsub uut sõpra Atsiks. Kooliõpingutega alustab noor teenistuja järgmisel nädalal.\n„Õpetan Atsi patrullikoeraks, õppesse lisame kindlasti ka jälje- ja narkootiliste ainete otsimist,“ räägib Tõnis Land. Praegu on Tõnis Landi neljajalgseks paariliseks samast kennelist pärit 7-aastane Niki, kes on Atsi onu.\nVästriku Loomakliinik on eelnevatel aastatel kinkinud Põhja prefektuurile viis kutsikat, kellest on saanud teenistuskoerad.\n„Me näeme, kui hästi on kutsikad Politsei- ja Piirivalveametis hoitud ja kasvatatud, koerad toovad oma tööga riigile kasu, see on meile väga oluline. Oleme saanud väga head tagasisidet kingitud koerte kohta ja nüüd on sellest saanud ka traditsioon. Ats on kingitus politseile, kuid see on ka meie kingitus riigile Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul,“ ütles Västriku Loomakliiniku juhataja Jüri Kasper.\nPõhja prefektuuri korrakaitsebüroo juht Valdo Põdra sõnul saavad inimesed panustada Eesti turvalisusse erinevalt, näiteks olles abipolitseinik, vabatahtlik merepäästja, naabrivalve liige. „Västriku Loomakliinik on leidnud oma vahva niši turvalisusse panustamiseks ja kinkides meile kutsikaid. Oleme neile väga tänulikud,“ ütles Põder.\nPraegu on PPA ridades 64 koerajuhti ja 75 teenistuskoera, neist kaheksa on alles sel aastal teenistusse tulnud ja teenistuskoerteks õppivad kutsikad. Enim on PPA teenistuskoerte seas saksa lambakoeri – 42 koera. Samuti on populaarseks tõuks belgia lambakoerad ehk malinois – 23 koera. Lisaks on PPA teenistuskoerte ridades tööl spanjelid ja labradorid.


Janga Nara kaalulangus - Lugu naise enda alkoholismiga toimetulekust\nIsälläni oli alkoholismi ja olen aina vannonut, etten koskaan kulje hänen jalanjälkiään.. Tilgad ei sisalda kahjulikke koostisosi, kuid nad hävitavad üle liiki helminte.\nTilgad alkoholisõltuvust, kust osta Lugu naise enda alkoholismiga toimetulekust Home Uudised Prostect — arvamused, hind, kust osta, osta nüüd Prostect — arvamused, hind, kust osta, osta nüüd. See viimane tööriist võimaldab teil vaadata. Koostis, arvamused, kasutusjuhendite, hind ja kust osta. Kaalulangus on üks teemasid, mis tüdrukud on.\nChagasi — seen on rikas mineraalide ja mikroelementide kõige väärtuslikum neist on tsinki, kaaliumi ja polüsahhariide. Seent kasutatud rahvameditsiinis ja traditsioonilise meditsiini ennetamiseks ja raviks kasvaja moodustumise ja põletik. Tilgad alkoholi sõltuvus AlcoBarrier. Alkoholism on üks kõige teravamaid ja kohutavaid probleeme tänapäeva maailmas. Alkotox tilgad alkoholismi vastu on üks väheseid tooteid turul, mis mitte ainult ei vähenda sõltuvust, vaid ka kõrvaldab selle väljanägemise põhjused.\nValem koosneb kasulikest ja looduslikest koostisosadest, millel on sünergistlik toime. Alates esimestest päevadest pärsib valem tõhusalt alkoholisõltuvust ja võimalikke kõrvaltoimeid. PH tester.\nVedelik tilgad, et mõõta vee ja uriini happesust. See tester on väga usaldusväärne, lihtne kasutada ja odav. See kergesti asendab kallid elektroonilised pH-meetrid ja võimaldab teil võtta umbes 50 mõõtmist. Alcobarrier kust osta kui te tarbite alkoholi tasakaalustatud kogustes, võib alkohol olla kasulik. Aga liigne alkoholi tarbimine võib ka seda kahjustada. Läbi tänase artikli õpid kasu ja puudused alkoholi joomine samuti mõju alkoholi kehale.\nKust saab osta AlcoBarrier Eesti. Väärib märkimist, et Eesti ei paku vahend, et võidelda alkoholi sõltuvus AlcoBarrier tavalistes apteekides, nii et see on võimalik tellida ainult internetis.\nKui soovite osta originaal ravim soodsate hindadega, võite pöörduda meie kauplusesse. May 19, · Kui teil on aneemiat, teil on kõhuvalu, kõhukinnisus, isegi kui olete proovinud mõnda tüüpi dieeti, ja olete alati väsinud sellest, et kaalute öösel 7—8 tundi, peaksite arvestama sellega, et olete siseparasiitide peremees. Parasiite saame võtta kõikjalt: avalikest tualettidest, kontoriklaviatuurilt, küünistelt ja kui teile meeldib süüa toores kala või liha veres.\nKui kasutate andmete tilgad, teil on väga kerge olla põnevil ja näidata oma seksuaalsuse ees iga naine. Isegi kui sul on esimene kuupäev ja te olete väga mures, et see ei tööta — Proovi seda toodet. Normalife need on tilgad vererõhu normaliseerimiseks ja hüpertensiooni riski vähendamiseks. Selles ülevaates uurime üksikasjalikult Normalife'i tilkade kasutamise näidustusi, ülevaateid toote kohta, milline on nende hind ja mis on selle koostisse lisatud.\nMe kõik teame, et Janga Nara kaalulangus võib tuleneda kõrgest vererõhust!. Home Uudised Lives — arvamused, hind, kust osta, apteek, see on seda väärt? Lives — arvamused, hind, kust osta, apteek, see on seda väärt?\nTilgad elusid ei ole analooge põhimõttel action, koostist ja tasakaal ohutuse ja tõhususe. Tilgad on kooskõlas võttes Janga Nara kaalulangus toidulisandeid ja isegi alkoholi. Aga patsiendid peaksid mõistma, et alkohol, suitsetamine Janga Nara kaalulangus kõrvaldada, kui neil on kindel Keskmine kaalulangus teeb tervikuna taastada peenise.\nVaatamata sellele, et vastunäidustusi tilgad peaaegu ei leitud manustamisel peab. Sisukord Max Enhancer - arvamused ja hind, kust osta suurem mõju nõuab nädalas ravikuuri ja taastada Urogenitaalsüsteemi, on oluline kasutada tilka kaks korda päevas tilka hommikul ja õhtul. Kui teil on aneemiat, teil on kõhuvalu, kõhukinnisus, isegi kui olete proovinud mõnda tüüpi dieeti, ja olete alati väsinud sellest, et kaalute öösel 7—8 tundi, peaksite arvestama sellega, et olete siseparasiitide peremees.\nToote liigi. Dec 12, · Vitamiinid ja toidulisandid Ökokaubamaja koondab enda virtuaalse katuse alla kõik öko, mahe, orgaaniliste, looduslähedaste puhaste toodete ning maitsete tootjad Eestimaal ja maailmas.\nÖkokaubamaja kliendid saavad tellida endale meelepäraseid tooteid ühest kohast. Sellega väheneva.\nApotheka klienditeenindus. HeartTonus is Janga Nara kaalulangus natural body-toning solution. Ravim vedelal kujul südame löögisageduse suurenduslahuse.\nShaping on hea enesetunde, graatsilise rühi, kauni figuuri ja tugeva tervise tagatis. Seisan ihuüksi Narva jab vihma, on 12 kraadi sooja ja pean iseendaga aru, et miks ma loll siin olen Mida ma teen jalgrattaga lausvihmas keset Narva linna. Many translated example sentences containing " tab water" — Estonian- English dictionary and search engine for Estonian translations. Kuidas kaotada kaalu vee abil; infograafika Dieet; Mirgorod, mis kaalus ravi; fenoborbital kuidas kaalust alla võtta. Teadlased otsustasid äädika mõju testida.\nTootja väidab, et seda saab kasutada inimesed igas vanuses. See on kõik tänu oma Orgaaniline valemiga aktiivse lisaseadmete veresoonkond. Alkotox is an effective solution which has been created after years of research and clinical studies to help fight alcohol addiction. Toote valmistamisel on kasutatud looduslikke koostisosi, näiteks ürte ja taimeekstrakte, mis aitavad vabaneda ihast ja alkoholist.\nAlaealistega alkoholismi ennetamise alane töö\nAlkotox is a patented formula and it Jätka lugemist Alkotox - ainulaadne sertifitseeritud valem, mis aitab teil. Alkotox on võimalik ilma valu, ergas psühholoogilise tühistamise ja paha tuju toibuda alkoholism. Meie toode on mõeldud kogenud täiendada eksperdid ja spetsialistid, kes on hädas erinevate sõltuvuste.\nKaupade otsing: Kood: Arvestid: Kust osta? Bacteoff - toote ülevaade. Bacteoff on parasiitide tilgad, mis mõjutavad negatiivselt kogu organismi ja üksikute elundite tööd.\nKaalu kaalu mineraalvee abil\nSelle ravivahendi regulaarne tarbimine võimaldab teil kõrvaldada kõik patogeensed kahjurid ja samal ajal ennast halvasti tunda. Asi on selles, et kõige parem on neid osta Interneti kaudu ja ainult teatud allikast.\nSee on tootja veebisait. Ainult tal on originaalsed tilgad, mis toimivad nagu ta kirjeldab. Ma eelistan osta midagi, ma ei tea, kes meist on kaalust alla selle tulemus juba teada, kuidas schudnę nii palju, et mu õde on super. Kõike ma ei tea ja kõike pole ka et see oleks tark just nüüd osta. Klenbuterool langeb arvustust. Tulemused, kasu, kõrvaltoimed, annused, tsüklit, hinnad, ohutuse, kust osta otse Klenbuterool online, ja kasutaja iseloomustused. Aga samas ei midagi liiga bling-blingi, lihtsalt nt hõbedast konks ja helesinine kuulike.\nVitamiinid ja toidulisandid Ökokaubamaja koondab enda virtuaalse katuse alla kõik öko, mahe, orgaaniliste, looduslähedaste puhaste toodete ning maitsete tootjad Eestimaal ja maailmas.\nKust eeterlikke õlisid osta? Paljud inimesed ostavad eeterlikke õlisid tavalistest poodidest, kus tegelikult need müüdavad õlid ei pruugi olla puhtad ja kasulikud eeterlikud õlid. Kvaliteetseid ja puhtaid eeterlikke õlisid pole lihtne leida.\nOsta Immunity immuunsuse Janga Nara kaalulangus laboratoorsetes VPharm rubla ilma makse ja kiire tarne üle Venemaa. Tilgad võetakse 4 korda päevas. Sest toidulisandite ja tema meditsiinilise kasutatavad ravimid mahla või kontsentreeritud ekstrakti. Kust osta Anadrol pillid Eesti Vabariik Posted by Giyon on May 20, in Anadrol No Comments Kui te kavatsete saada raske kasumeid, maksimaalne tugevus ja ka Janga Nara kaalulangus, kiiret taastumist, käimalükkamiseks kiire kasvu alguses tsükli Sa pead Anadrol.\nTilgad ei stimuleeri immuunkaitset. Immuunsus tõuseb, häirimata teie keha reaktsioone. Tilgad sobivad mitte ainult igas vanuses täiskasvanutele, neid võib kasutada ka lastele. Kust seda toodet osta? Osta soodushinnaga. Hind - Immuten. Osta ravimeid parasiitide vastu.\nKõhupuhituse vastu on apteegi käsimüügist võimalik osta gaasi siduvaid ravimeid. Seda toodet soovitatakse meestele pärast aastaseks saamist. Sellel tööriistil pole vastunäidustusi, see on täiesti loomulik.\nTilgad on ühilduvad toidu ja alkoholiga. Arsti ettekirjutust ei ole vaja. Kust osta Zevs Eestis? On aeg muuta oma seksuaalelu! Nüüd on teil võimalus õppida kus osta Zevs Eestis Janga Nara kaalulangus tellida Janga Nara kaalulangus unikaalsed tilgad!. Sooleparasiidid on tänapäevase meditsiini üks suurimaid väljakutseid. Need kutsumata elusolendid muutuvad traditsiooniliste ravimite suhtes üha vastupidavamaks ja sel põhjusel otsivad arstid alternatiive pillidele, mida Janga Nara kaalulangus tavaliselt välja kirjutavad.\nParaku võib parasiite kanda kõikjal: alates üldkasutatavast tualettruumist, kappidest kuni kontoriklaviatuurini võib olla ohtlik. Kust osta Real, HGH. Inimese kasvuhormooni süstid on suhteliselt levinud soovitus ravi lapsepõlve või täiskasvanute kasvuhormooni puudused. Puudused on sageli tingitud kahju või hüpofüüsi haigus, which is responsible for producing growth hormone.\nKasvuhormooni toodetakse hüpofüüsi mõjutab omakorda valmistamiseks ja sekretsiooni insuliini sarnane kasvufaktor-1, teist tüüpi. Elurütm ei võimalda alati oma tervisest teadlik olla ja vähem, kui keha ei saada märke ühestki haigusest, on meditsiiniliselt soovitatav keha võõrutus dewormiga, lisaks sellele, et suudame oma organite funktsiooni korrigeerida ja optimeerida, on meil ka võimalus neid kaitsta.\nSelles artiklis oleme otsustanud rääkida Parazitol — valemist, mis on tuvastatud ja kuulutatud heaks. Tilgad tuleks scrubed rinnal, kaela ja ka ninasõõrmete all enne magamaminekut. Nad ei seista anti-norskamine teenust, kuid on lihtsalt loodud minna koos norskamisvastane huulik ja lubada inimestel magada isegi palju parem.\nKust osta ibogaine, osta ibogaine HCL, osta iboga juurkoor, osta ibogaine kapsleid, osta iboga TA, osta iboga veebis. Kuidas osta koor "Tervislik» Kuidas ja kust osta imekreem? See on lihtne! Piisavalt on minna ametlikule veebisaidile ja täitke nõutud vorm minuti pärast võtab operaator kliendiga ühendust telefoni teel.\nAlaealistega alkoholismi ennetamise alane töö Colme alkoholismi õpetusest Alkoholismi tagajärjel kannatavad ka alkohooliku pereliikmed. Alkohoolikul on tekkinud pidev vajadus saada alkoholi.\nTa selgitab üksikasjalikult, kuidas seda ravimit tellida, milline on selle hind koos tarnimisega. Tilgad ei sisalda kahjulikke koostisosi, kuid nad hävitavad üle liiki helminte.\nKõige tähtsam on ka see, et nad kaitsevad keha uuesti nakkuse eest, kuna need suurendavad immuunsüsteemi aktiivsust ja parandavad siseorganite toimivust.\nTäna müüb igas apteekis erinevaid Bactefort analoogid, mida saate osta. Kust osta aphrodisiac El-Macho? Kas olete valmis tellida El Macho, kuid ei tea, kust leida sobiv lahendus? Sel juhul soovitame kohe teile ära ainulaadne pakkumine, mis kehtib piiratud aja jooksul.\nAsjaolu, et saate tellida brändi toote juures erihinna ilma. E-R Kaalulanguse taimer protected] Max Enhancer - arvamused ja hind, kust osta suurem mõju nõuab nädalas ravikuuri ja taastada Urogenitaalsüsteemi, on oluline kasutada tilka kaks korda päevas tilka hommikul ja õhtul.\nAsjaolu, et see kohandatav tööriist on unikaalne, sest see on originaal. Osta saab minna Sidussait või et see kasutades allolevat vormi. Mahe- või ökotoode Tootetutvustus Linaseemned Lini semen Toetab seedimist ning seedetrakti normaalset ja korrapärast funktsiooni.\nPäevaseks tarbimiseks soovitatav kogus ning tarvitamisjuhised Valmistamine: Loputada seemneid eelnevalt külma veega. Juuli 28, 0.


Tööstuslik õlivaha 3063 värvitu poolmatt 2,5l - MASS\nPihustatav õlivaha Valge Kattev\n3012 Pihustatav õlivaha Valge Kattev 10l\nHind: 523,51 € / tk\n3012 Pihustatav õlivaha Valge Kattev 2,5l\nHind: 146,77 € / tk\nPihustatav õlivaha Valge Läbipaistev\n3066 Pihustatav õlivaha Valge Läbipaistev 10l\n3066 Pihustatav õlivaha Valge Läbipaistev 2,5l\n3066 Pihustatav õlivaha Valge Läbipaistev 20kg\nHind: 883,74 € / tk\nPihustatav õlivaha Värvitu Läikiv\n3086 Pihustatav õlivaha Värvitu Läikiv 10l\nHind: 520,04 € / tk\n3086 Pihustatav õlivaha Värvitu Läikiv 2,5l\nHind: 140,99 € / tk\nPihustatav õlivaha Värvitu Matt\n3064 Pihustatav õlivaha Värvitu matt 2,5l\nHind: 138,23 € / tk\n3064 Pihustatav õlivaha Värvitu matt 20kg\nHind: 849,76 € / tk\n3084 Pihustatav õlivaha Värvitu Matt 10l\n3084 Pihustatav õlivaha Värvitu Matt 2,5l\nPihustatav õlivaha Värvitu poolmatt\n3063 Pihustatav õlivaha Värvitu poolmatt 20kg\nTööstuslik õlivaha 3063 värvitu poolmatt 2,5l\nPihustatav õlivaha Värvitu Poolmatt (R9)\n3009 Pihustatav õlivaha Värvitu Poolmatt (R9) 10l\n3009 Pihustatav õlivaha Värvitu Poolmatt (R9) 2,5l\nPihustatav õlivaha Värvitu Satiin\n3085 Pihustatav õlivaha Värvitu Satiin 10l\n3085 Pihustatav õlivaha Värvitu Satiin 2,5l\nOsmo Spray-Wax on kõrgekvaliteediline pihustatav õlivaha, mille pind jääb mikropoorne, tugev ja vastupidav, vett ning mustust hülgav. Puidumuster ja -süü jäävad rõhutatud. Osmo pihustatav õlivaha põhineb taimsetel õlidel ja vahadel. Töödeldud pind ei pragune, kestenda ega kooru. Mustuse saab eemaldada jäljetult. Pind talub veini, õlle, koola, kohvi, tee, mahlade, piima ja muude vedelike plekke (vastavalt DIN 68861-1A).\nOsmo pihustatav õlivaha sobib kõikidele puitpindadele sisetingimustes, mis vajab püsivat, kergesti hooldatavat ja vastupidavat puiduviimistlust, nt. trepid, mööbel, töötasapinnad, lauaplaadid, laste mänguasjad, põrandakatted,jne. Eriti sobilik kasutamiseks niisketes ruumides nagu vannituba ja köök.\nEsimene kiht: kandke pinnale airless/airmix või madalsurve pihustiga. Materjali kulu sõltub puidu liigist ja pinna karedusest, ligikaudu 35-40 g/m2 (3010 Natural 20-25g/m2). Veenduge, et ruumis oleks kuivamisajal tagatud piisav ventilatsioon. Lihvimine: vähemalt karedusega P220.\nTeine kiht: kandke pinnale airless/airmix või madalsurve pihustiga. Materjali kulu sõltub puidu liigist ja pinna karedusest, ligikaudu 35-40 g/m2. Veenduge, et ruumis oleks kuivamise ajal tagatud\nPeale Spray Wax 3010 Natural esimese kihi pealekandmist sõltub teise kihi pealekandmine soovitud lõpptulemusest:\na) teine kiht Spray Wax 3010 Naturaliga jätab kergelt valkja tulemuse\nb) teine kiht Spray Wax 3084 Värvitu jätab ’’töötlemata’’ välimuse.\nSaab pinnale kanda ka pintsli või lapi abil.\nVärvipüstol: Pihustirõhk ca 2,5 – 3.5, düüsi läbimõõt 1.3. – 2.0 mm\nRP (Reduced Pressure) tehnoloogia: Pihustusrõhk ca 1,6-2,0 bar, düüsi läbimõõt 1,6-1,8 mm\nAirless/Airmix: Sõltuvalt operaatori / masina tööviisist, seadmetest ja vastava süsteemi seisukorrast, samuti töödeldavate toorikute tüübist ja kujust ning selle süsteemi võimaluste mitmekesisuse tõttu on sihtväärtuste avaldamine ebareaalne.


Teisenda Shed mõõtühikuks Square mil (US) (Pindala)\nTeisenda Shed mõõtühikuks Square mil (US):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '693 Shed'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '75 Shed na Square mil (US)' või '11 Shed to Square mil (US)' või '10 Shed -> Square mil (US)' või '60 Shed = Square mil (US)'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(71 * 13) Shed'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '693 Shed + 2079 Square mil (US)' või '21mm x 86cm x 67dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Square mil (US) ühes Shed?\n1 Shed = 0,000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 155 000 310 000 62 Square mil (US) - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Shed mõõtühikuks Square mil (US) teisendamiseks.


Kui kaugele tohib rotil konti närida lasta? • Toitumine • www.pisi.ee\nKui kaugele tohib rotil konti närida lasta?\nPostitas Liisa (Teema autor) » 21. juuni 2004, 11:59\nKoerloom kirjutas: Selles on asi, et ma ei tea kui kaugele tohib rotil konti närida lasta??? Ma olen siiamaani lasknud kanakondil need pehmed otsad ära närida, rohkem ei ole julgenud, sest kardan et ta võib endale haiget teha kõvade ja teravate konditükkide alla neelamisega?!?!?!\nEi ole kunagi kuulnud, et neid selles osas piirama peaks. Mõned lasevad neil ka päris suuri konte närida, mitte ainult kana omi. Nad on päris head närijad, niiet vaevalt endale sel viisil viga teevad. Üdi, mida nad kondi seest saavad, on neile kasulik.\nRe: Kui kaugele tohib rotil konti närida lasta?\nPostitas nuu » 21. juuni 2004, 19:52\nkusagil kirjutas, et rotid teevad enne alla neelamist kondi täitsa pulbriks, nii et mingite kildude pärast pole vaja muretseda. Koerad on need, kellele kondikillud vaeva valmistada võivad, rotid on ses suhtes osavamad.\nPostitas Endised kasutajad » 25. juuni 2004, 08:09\nväga hea, siis sab mu rotike süüa kondi ikka lõpuni, muidu piiiksub hirmsasti kui eest ära võtan...\nmis sorti konte neile võib veel anda peale kanakontide? praegu olen ma andnud ainult kanakonti!?!?!...\nPostitas Liisa (Teema autor) » 25. juuni 2004, 09:50\nKõiki võib. Ainult et suuremad kondid on paksemad ja nende närimisega peavad rotid rohkem vaeva nägema. Ühelt poolt jätkub kauemaks, samas ei pruugi rottidele nii väga meeldida. Katseta.\nPostitas Endised kasutajad » 10. juuli 2004, 20:39\nKas neid koerakonte võib anda mis loomapoodides müüakse ? (neid tillukesemaid)\nPostitas Kissu » 10. juuli 2004, 20:47\nMinumeelest peaks tohtima. Kuigi enamus neist koerkontidest ei ole kondid vaid kamar või mingi muu sellelaadne asi. Aga mina ostan turult 2 krooni kilo koera konte pisemad rottidele.\nPostitas Liisa (Teema autor) » 11. juuli 2004, 20:03\nPoodide närimiskondid on kahte tüüpi - nahast tehtud ja mingist mäginast kokku sulatatud. Nahast värke on ka rotid närinud, aga rohkem meeldivad need teised. Mõlemaid võib anda!\nRe: Roti toitumisest\nPostitas aphrodisiac » 01. august 2011, 14:09\nKas ahjukana kondid sobivad ka rotudele?


Bitcoin Property Auto Trading System\nKui mõtlete inveteerida ettevõttee või oovite ettevõtet müüa, õpetab WikiHow teile ettevõtte väärtue arvutamit, et aakite kõige täpema hinna Sisu Nõuanne Kui mõtlete investeerida ettevõttesse või soovite ettevõtet müüa, õpetab WikiHow teile ettevõtte väärtuse arvutamist, et saaksite kõige täpsema hinnangu. Ettevõtte aktsia hind on paljudel veebisaitidel laialt avalikustatud, näiteks Bloomberg, Yahoo! Share this:. Nende kahe hinna kokkulangemisel toimub müük. Turukapitalisatsiooni määratletakse kui ettevõtte aktsia väärtust, mis on korrutatud tema aktsiate koguarvuga.\nAinuüksi kümne suurema riigi börse vaadeldes on erinevaid ETF-i noteeringuid rohkem kui 10 Pealegi selgub pisut valikuga tutvudes, et eksisteerib mitu esmapilgul suhteliselt sarnast ETF-i eri ETF-i pakkujatelt. Võtab ikka silme eest kirjuks küll — ja mitte ainult algajal investoril. Kuidas siis valida investeerimisega alles tutvust tehes oma esimene ETF?\nLoodetavasti aitavad järgnevad kolm soovitust alustaval investoril jõuda väiksema vaevaga oma esimese ETF-i ostuotsusteni. Vali laiapõhjaline ETF Laiapõhjaline ETF on selline börsil kaubeldav fond, mis järgib võimalikult suurt hulka investeerimisvõimalusi sisaldavat alusindeksit.\nEsimene neist hõlmab euroala riikide valitsuste ja riigiagentuuride, samuti kõrge krediidikvaliteediga ettevõtete võlakirju ja eurodes välja antud pandikirju. Miks laiapõhjaline ETF? Toon ühe näite.\nSeega ei ole üldse kohatu kasutada veidike võrdlust sellise hasartmänguga nagu rulett. Mõelgem korra oma esimesest ETF-i abiga plaanitavast aktsiainvesteeringust kui panusest. Märkus: seda meetodit kohaldatakse ainult börsil noteeritud ettevõtete suhtes ja see võimaldab aktsiate väärtust hõlpsalt kindlaks määrata.\nSelle lähenemisviisi puuduseks on see, et ettevõtte väärtus sõltub turu kõikumisest. Kui aktsiaturg langeb välise teguri mõjul, väheneb ettevõtte turukapitalisatsioon isegi siis, kui selle finantsseis jääb samaks.\nInvestorite usaldusele tuginemise tõttu on turukapitalisatsioon ettevõtte tõelise väärtuse arvutamiseks väga kõikuv ja ebausaldusväärne meetod.\nAktsia hinna ja ka ettevõtte turukapitalisatsiooni määramist võivad mõjutada paljud tegurid, seega on parem mitte sellele väärtusele täielikult toetuda. Kuid igal potentsiaalsel ostjal võivad olla turu suhtes sarnased ootused ja ettevõtte potentsiaalse kasumi suhtes sarnased hinnad. Määrake ettevõtte praegune aktsia hind.\nEttevõtte aktsia hind on paljudel veebisaitidel laialt avalikustatud, näiteks Bloomberg, Yahoo! Finants ja Google Finance.\nKuna ETF-id on sageli noteeritud mitmel eri börsil ja kauplevad neil erinevates valuutades näiteks üks ja sama ETF on noteeritud nii USA dollaris, euros kui ka näiteks Šveitsi frangison tegelik valik veelgi suurem. Ainuüksi kümne suurema riigi börse vaadeldes on erinevaid ETF-i noteeringuid rohkem kui 10 Pealegi selgub pisut valikuga tutvudes, et eksisteerib mitu esmapilgul suhteliselt sarnast ETF-i eri ETF-i pakkujatelt. Võtab ikka silme eest kirjuks küll — ja mitte ainult algajal investoril. Kuidas siis valida investeerimisega alles tutvust tehes oma esimene ETF?\nSelle teabe leidmiseks proovige otsingumootoris otsida terminit "aktsia", millele järgneb ettevõtte nimi või aktsia sümboli sümbol kui see on teada. Aktsia väärtus, mida peate arvutamiseks kasutama, on praegune turuväärtus, mis kuvatakse tavaliselt silmatorkavalt aktsiaaruannetes mis tahes suuremal finantssivustol.\nSelle teabe leiate aktsiahinnaga samalt veebisaidilt või ettevõtte bilansist "omakapitali" kujul. Seaduse kohaselt on kõik ettevõtte avalikud bilansid veebis saadaval ja tasuta.\nEttevõtte avaliku sektori bilansi leidmiseks kasutage lihtsalt lihtsat otsingumootorit. Korrutage ettevõtte aktsiate arv turul kehtiva aktsiahinnaga, et määrata ettevõtte turukapitalisatsioon. See number tähistab kõigi investorite ettevõttes hoitavate aktsiate koguväärtust, et anda ettevõtte üldisest väärtusest üsna täpne pilt.\nMõelgem näiteks Ameerika börsil noteeritud telekommunikatsioonifirmale Sanders Enterprises, eeldades, et ettevõttel on turul aktsiat.\nSee hindamismeetod annab eraomandis olevate ettevõtete jaoks üsna täpseid tulemusi või peetakse selle turukapitalisatsiooni mingil põhjusel ebapraktiliseks. Ettevõtte väärtuse hindamiseks vaadake võrreldavate ettevõtete müügihindu. Turukapitalisatsiooni võib pidada ebapraktiliseks, kui ettevõtte väärtust hoitakse peamiselt immateriaalses varas ja investor on liiga enesekindel või kui investor teeb spekuleerimist hinda ülespoole.\nKui mõtlete inveteerida ettevõttee või oovite ettevõtet müüa, õpetab WikiHow teile ettevõtte väärtue arvutamit, et aakite kõige täpema hinna Sisu Nõuanne Kui mõtlete investeerida ettevõttesse või soovite ettevõtet müüa, õpetab WikiHow teile ettevõtte väärtuse arvutamist, et saaksite kõige täpsema hinnangu.\nSellisel juhul saab aktsia esimesena pakkumise teinud investor esimesena. Kui ostja maksab aktsia eest mis tahes hinda, ostab ta turuhinnaga; samuti kui müüja võtab aktsia eest mis tahes hinna, müüb ta turuväärtusega. Kui ettevõte pakub oma aktsiaid turul, tähendab see, et ettevõte on avalikult kaubeldav ja iga aktsia kujutab endast osa omandist.\nSee meeldib investoritele ja kui ettevõttel läheb hästi, premeeritakse tema investoreid, kui nende aktsiate väärtus tõuseb. Risk tekib siis, kui ettevõttel ei lähe hästi, ja selle aktsia väärtus võib langeda.\nKasutage minu palgaks sugulaste pangakontot\nVarusid saab osta ja müüa lihtsalt ja kiiresti ning teatud aktsiat ümbritsev tegevus mõjutab selle väärtust. Näiteks kui ettevõttesse investeerimise nõudlus on suur, kipub aktsia hind tõusma ja kui paljud investorid soovivad oma aktsiaid müüa, siis väärtus langeb.\nFüüsilised vahetused Mis on aktsiaturg? Aktsiaturg on turg, kus ettevõtete aktsiaid emiteeritakse ja nendega kaubeldakse kas börside või börsiväliste turgude kaudu. Tuntud ka kui aktsiaturg, on see turumajanduse üks elutähtsamaid valdkondi. See annab ettevõtetele juurdepääsu oma ettevõtte kasvatamiseks kapitalile ja investoritele osaluse ettevõttes, millel on potentsiaali realiseerida oma investeeringute kasumit ettevõtte tulevaste tulemuste põhjal. Võtmed kaasa Aktsiaturud on turumajanduse tingimustes aktsiate emitentide ja ostjate kohtumispaigad.\nElektroonilised kauplemispostid muutuvad üha tavalisemaks ja eelistatavaks kauplemisviisiks füüsiliste börside asemel. New Yorgi börs NYSE Wall Streetil on kuulus näide füüsilisest börsist; samas on ka võimalus kaubelda veebibörsidega sellest kohast, seega on see tehniliselt hübriidturg. Enamikul suurettevõtetel on aktsiaid, mis on noteeritud mitmel börsil kogu maailmas.\nEttevõtted, mille aktsiaturul on aktsiaid, varieeruvad suurtest väikestest ja kauplejad suurettevõtetest üksikinvestoriteni.


Newton Johnson Pinot Noir 13,5%vol 0,75L - eDrinks\n> Vein>Punased veinid>Lõuna - Aafrika>Newton Johnson Pinot Noir 13,5%vol 0,75L\nVeini liik: punane, kuiv\nTootja: Newton Johnson\nVärvus: hele purpurpunane.\nAroom: kannikese, vaarika, põldmarja, jõhvika ja märja metsaaluse noodid.\nMaitse: keskmise täidlusega. Tunda on tumedaid marju ja vürtse nagu kaneel, nelk, apteegitill. Tanniinid on elegantsed ja keskmise tugevusega.\nServeerimissoovitus: grillitud punane kala, linnuliha, Burgundia pajaroog, pardifilee kirsi- või ploomikastmega, metsaseene risotto.\nServeerimistemperatuur: 14 ̊ C\nToote iseloomustus: veini laagerdatakse 11 kuud 228L Burgundia tammevaatides, seejärel veel 6 kuud roostevabast terasest mahutites. Enne pudeldamist veini ei filtreerita.\nkuldmedal International Wine Challenge 2015, Vintage 2013\n95/100 Tim Atkin 2018, 2019, Vintage 2017, 2018\n96/100 Tim Atkin 2020, Vintage 2019\n92/100 Tom Cannavan 2013, Vintage 2012\nTootja Newton Johnson


3x3 Estonia 2020 | 3×3 saalikorvpalli Eesti MV finaal\n3×3 saalikorvpalli Eesti MV finaal\nEelmise aasta sügisel algas esimene 3×3 saalikorvpalli Eesti meistrivõistluste sari. Paraku algselt aprillini planeeritud sarja viimane etapp toimus 20. jaanuaril Valgas. Sarja ainus arvestatav etapp ehk selline, milles osales vähemalt 12 võistkonda, toimus aastavahetusel Puhjas. Ja ka siis võtsid võidu lätlased.\nSeoses sellega võttis Eesti 3×3 korvpall vastu otsuse muuta sarja väljakuulutamisel kehtestatud reegleid järgmiselt:\n3×3 saalikorvpalli Eesti meistrivõistluste finaalimängudele pääsevad sarja TOP4 võistkonda. Turniir toimub 20. mail Viimsis.\nVõistkonnad ei pea mängima sama nimega (a’la Paide Spordikeskus mängib Viimsis Korvpall.24 nime all), kuid võistkonnas peab olema vähemalt 2 mängijat, kes osalesid saalikorvpalli etappidel.\nFinaalmängule pääsenud võistkonnad asetatakse 3×3 Viimsi Open 2018 turniiril ühte alagruppi. Esimeseks 3×3 saalikorvpalli Eesti meistriks tuleb võistkond, kes saab alagrupis parima tulemuse.\nVõistkonnale on auhinnareis mõnele 3×3 välisturniirile, mis selgub hiljemalt 11. augustil 2018.\n3×3 saalikorvpalli finaalvõistlusele ja 3×3 tänavakorvpalli avaetapile on meeste sarjas registreerimine lõppenud, kuna maksimaalne arv tiime sai täis.\n3×3 Viimsi Open 2018 alagrupid\nMeeste sarjas mängib kokku 13 võistkonda. Alagrupid leiab siit.\nA-alagrupp: Korvpall.24, Mulgid, Fat Kids, Eesti Maaülikool ja Paide Spordikeskus. Alagrupi võitja on 3×3 saalikorvpalli Eesti meister ja otse poolfinaalis. II koht pääseb veerandfinaali.\nB-alagrupp: Eesti 3×3 MMi koondis, Rent My Skills, Suurköögid.ee ja Estravan. Samuti eliit sarja mehed, kes juba alagrupis saavad Eesti 3×3 koondise vastu mängida. Alagrupi võitja poolfinaalis, II koht veerandfinaalis.\nC-alagrupp: Lõhnavas Aias, MT Viik Sport, Ohtlikud ja Estravan 2. Jagavad omavahel harrastajate paremusjärjestust, kuid alagrupi 2 paremat pääsevad veerandfinaali.\nEesti Korvpalliliidu 3×3 valdkonna juht Reigo Kimmel ei ole 3×3 saalikorvpalli lõpplahenduse osas ülemäära õnnelik, aga loodab, et sellega jäävad ka võistkonnad rahule, kuna paraku ei toimunud sarjas piisaval arvul etappe ehk paljudel ei olnud võimalust võistlustel kaasa lüüa. “Minujaoks tähendab see seda, et Viimsis läheb andmiseks. Peamiselt kahe favoriidi ehk Luts-Toome-Akenpärg-Paiste poolt Korvpall.24 tiimi ja Lindmets-Evart-Pilk-Erm Mulkide tiimi vahel. Oma võimalused on ka Fat Kids, Eesti Maaülikooli ning Paide Spordikeskuse võistkondadel”, ütles Kimmel.\n20. mail saab läbi 3×3 saalikorvpalli Eesti MV ja algab suvise 3×3 tänavakorvpalli Eesti MV. Punkte saab mõlemas arvestuses. Kohale tasub tulla juba seetõttu, et Eesti parimate 3×3 tiimide esitlustele kaasa elada.


Eesti MatkaliitMatkajuhi (abitreener, EKR 3) kevadine koolitus - Eesti Matkaliit\nMatkajuhi (abitreener, EKR 3) kevadine koolitus\nTulevane matkajuht või lihtsalt matkahuviline! Kui soovid saada teadmisi matkamisest, siis on see koolitus just Sulle! Koolitus viib Sind kokku selles vallas tegutsevate aktiivsete huviliste ning asjatundjatega.\nOle kohal, sest õppida on õige!\nKoolitus on 10.-12. aprillill 2015. Koolituse maht on 30 tundi.\nKoolituse täpse päevakava leiad siit 2015 kevadine matkajuhtide koolituse kava\n– Hind 100 eurot (hind sisaldab koolitusmaterjale ja kohvipause).\n– Koolituse hind koos majutusega (1 öö) 116 eurot (koolitusmaterjalid, kohvipausid, ööbimine ja hommikusöök).\n– Koolituse hind koos majutusega, (2 ööd) 131 eurot (koolitusmaterjalid, kohvipausid, ööbimine ja hommikusöögid).\n– Hind 130 eurot (hind sisaldab koolitusmaterjale ja kohvipause).\n– Koolituse hind koos majutusega (1 öö) 146 eurot (koolitusmaterjalid, kohvipausid, ööbimine ja hommikusöök).\n– Koolituse hind koos majutusega (2 ööd) 161 eurot (koolitusmaterjalid, kohvipausid, ööbimine ja hommikusöögid).\nOsalejatel, kes on maksnud koolituskulu eraisikuna, on õigus kursuse tasu näidata tuludeklaratsioonis koolituskuludena. Kui õppijad on esitanud oma isikukoodi, siis edastab Haapsalu Rahvaülikool andmed Maksu- ja tolliametile.\nKoolituse läbimine on üks abitreeneri (varasem I tase, nüüd EKR 3) kutse taotlemiseks vajalikest eeltingimustest. Koolituse läbijad saavad Haapsalu Rahvaülikooli tunnistuse, millele lisandub Eesti Matkaliidu poolt välja antud aineleht. Mõlemad tuleb esitada kutse taotlemisel. Matkatreeneri kutse taotlejail tuleb lisaks sellele koolitusele läbida ka üldainete koolitus, mille kohta leiab infot siin\nLisainfo info@hru.ee või tel 473 7056.\nRegistreerumine toimub 1. aprillini.\nKoolitus toimub, kui registreerunud on vähemalt 12 osavõtjat!\nLisatud: 3. veebr. 2015\n«« EELINFO Tulemas on meditsiinikoolitus\nEsmaabikoolitus matkajatele ja matkajuhtidele »»


Minu spordijutud.: July 2012\nKolme päevaga sada. Teine päev. Taevaskoja, 32 kilomeetrit.\nHommikul ärgates tundisn jalgades, et midagi nagu oleks eelmisel päeval tehtud, aga midagi hullu ei olnud. Kella 12ks väntasin ennast Kadri juurde ja asusuime Taevaskoja poole teele. Eevi poest ostsime veel cocacolat, liivarõngaid ja kooreiirist kaasa, kõik olid väga head ostud!\nTänane ilm oli jooksimseks absoluutselt suurepärane, 20 kraadi, päevapeale pisut rohkem. Alustasime rahuliku sörgiga mäest alla ning keerasime matkarajale. Eilne Vooremägi oli küll imeilus, aga Taevaskojaga ei andud võrrelda. Kogu aeg oli meil vaateväljas vesi, metsaalune oli enamasti selge ja helge ja ilus. Sörkisime 20 minutit, siis tegime venituspausi, sest nii olime kokku leppinud. Minul oli natuke mustikapaus ka.\nJalad olid uskumatult head, minul igatahes paremad kui eile. Puus ei andnud peaaegu üldse tunda, veidi hellad olid reielihased. Taevaskoja rajal olid tõusud eilsega võrreldes järsemad, aga lühemad. Seega joosta saime täna oluliselt rohkem, aga tempot hoidsime all. Tee oli ka kohati veidi enam offroad, ega seal suurt mingit tempot poleksi arendanud. No ja polnud ka vajadust. Tiksusime rahulikult, vaheldumisi teineteise taga. Ronimised olid mõnusad, vaheldusrikkad. Laskumistel oli näha, et Kadri tehnika on kuidagi parem, ma vist kardan veidi palju.\nÜhes ilusas taluhoovis läks koer meie peale täitsa närvi, kuigi me püüdsime temaga rääkida ja teda maha rahustada. Õnneks ta üle aia siiski ei tulnud J\nTunni möödudes tegime TP. Jõime vett, sõime kahepeale banaani ja natuke kooreiirist. Väga hea oli. Palju lihtsam oli joosta, kui eile, temperatuurivahe siiski pea 10 kraadi. Minul on igatahes kuumataluvus väga nõrk koht. Keerasime teisele kaldale, seal oli veel ilusam. Päris mitu vaatepausi tekkis sisse. Küll mitte pikki.\nJälle ma tundin, et meile sobivad teineteise tempod. Kadrile vist sobisid ka hästi. Kaks tundi möödus nii, et ei saanud arugi. Tegime looduskaunis kohas avara vaatega veele taas TP ja siis liikusime edasi. Üle silla ja kose ja teisele poole matkaradadele. Valida oli, kas joosta metsa sees suuremaid tõuse või kalda ääres ilusama vaatega rajal. Valisime seekord vaate, et noh, kui me juba Taevaskojas oleme ja eks me neid tõuse olime võtnud ka. Ega see rada ka ülikerge olnud, paar lõiku tuli liikuda kõrkjas näiteks.\nArvestasime, et jookseme kolm tundi, sest orienteerumises oli meil plaanis võtta meeste eliidi rada ja selle peale arvestas Kadri meil kaks tundi umbes. Jooksuosa venis natukene pikemaks, 3.12 tuli.\nSõime parklas liivarõngaid ja jõime cocat ja sõitsime orienteerumise starti. Vahetasin riided, pikkade pükste ja tugevama särgi vastu ning panin salomonid jalga. Asfalditossuga poleks seal midagi teha olnud. Võtsime kaardid, märkisime raja ja asusime teele. Naljakal kombel polnud jalgades eelnevat jooksu pea üldse tunda, täitsa mõnus oli.\nKuna mina olin elus esimest korda orienteerumas, siis tähendas meie koostöö muidugi seda, et Kadri orienteerus ja mina sörksin sabas ja püüdsin kaardilugemisel enamvähem järjel püsida. Tore oli, kuigi minust suurt kasu polnud J Päris mitmes kohas sai põlvini (noh, tegelikult kohati peaaegu puusani) mudas maadelda, üks mülgas tahtis kangesti mu tossu omale, esimeses kuivemas kohas kinnitasin paelad tugevamini. Mustikad olid imelised, aga siin me enam pausi ei teinud. Nimetamisväärseid raskusi oli meil ainult ühe punkti leidmisega, mina ei saanudki aru, kus seal siis see kaardile märgitud nurk oli. Umbes poole peal ma hakkasin veidi rohkem tundma reisi ja sääri, aga ei midagi väga hullu. Jällegi võiks öelda, et ilmselgelt normaalne, kui sa oled üle 20 kilomeetri metsas müdistamisele alla jooksnud. Neli punkti enne lõppu vaatasime, et äkki lõpetame isegi enne kahte tundi, aga lõpuks olime finishis siiski ajaga 2.03.\nVahetasin porised riided kuivemate ja porised jalanõud mitte millegi vastu ja sõitsime Kiidjärve ujuma. Vesi oli soe, aga energiakadu oli olnud nii suur, et paari minutiga hakkas jube külm. Õnneks läks see kuivadesse riietesse saades üle. Kadri lohutas oma keha, et nüüd on tõesti tänaseks kõik. Tagasisõites tegime taas Eevi juures peatuse, et veel liivarõngaid osta, aga need olid otsas. Ostisme siis homseks kaeraküpsiseid, aleksandri kooki veel ühe kooreiirise ja cocacola. Ei tea kas nii ikka võtab alla ka? :D Minu kaloraazid puhalt jooksuga on olnud neil päevadel 2460 ja täna 2236. Lisaks olen ma mõlemal päeval ka 14-15 kilomeetrit ratast sõitnud.\nHomme siis meie laagri viimane päev, 36 kilomeetrit Käärikul.\nPosted by Marju Villak at 12:10 PM No comments:\nKolme päevaga sada. Esimene päev. Vooremäe, umbes 32km.\nAlustasime täna hommikul Kadriga oma projekti. Kuna nagunii hakatakse küsima, et miks me seda teeme, siis siin kirjutan selle nüüd ära. Eriti kuna jooksu ajal sai Kadriga kokku lepitud ka, et hoiame suht madalt profiili, aga blogisse võime kirjutada, mis plaan meil on. Plaan on läbida aastal 2013 Transalpine run. See kujutab endast 8 päev 30-50 pikkusi distantse üle Alpide, kokku võttes on distants kuskil 320km. Mul tuli see idee Islandil ja siis mõtlesin, et keda kaasa kutsuda, sest seal on tiimijooks (2 liiget). Selge, et kui valida sõprade hulgast peab see olema keegi, kellega pole hiiglaslikku tasemevahet ja keda ma 100% usaldan. Kadri täitis kvalifikatsiooninormi esimesena. Nüüd siis testime. Peamiselt seda, kuidas on pikale jooksule pikka jooksu otsa teha.\nTäna alustasime varakult, plaan oli saada kell seitse Kadri juures kokku, aga kuna mul õnnestus rattaga Tõrvandi vahele ära eksida, siis jõudsin 7.15. Natuke piinlik oli... Kellaaeg sai valitud ilmast tulenevalt. Poole kaheksa ajal oli sooja 23 kraadi, täitsa normaalne jooksuilm.\nKava nägi ette 4x Vooremäe erinevatel andmetel 8 kuni 8,2km pikkust ringi. Pikemad tõusud otsustasime võtta kõnniga ja hoida tempot võimalikult tagasi. Alustasime kõnniga, päris hea oli, polnud kuum ega midagi, aga mina tundsin algusest peale oma vasakut tuharalihast veidi. Mõtlesin, et las ta olla, kuna koormuse mahavõtmisega pole midagi muutunud (pigem istumine ja staatika teevad hullemaks), siis proovin tugeva koormusega, et mis ta teeb. Enne Narvat jõuab veel ära ka ravida, kui vaja.\nParme oli meeletult, see tüütas alguses ära veidi, lõpupoole jäi neid vähemaks ja me vist harjusime ära ka. Alguses tundus laskumisi mõnus joosta kiiresti, aga ma sain ühel pikemal minekul natuke Kadrilt noomida, et kas ma oma jalgu ära ei tapa nii ja meil on ikkagi veel mitu päeva ees ja siis lubasin, et ma enam ei tee. See oli kindlasti hea otsus. Esimene ring polnud midagi hullu, kuigi Voorekal on ka ühe ringi läbimine korralik trenn. Tulime ära 58 minutiga, mis selle raja peal on isegi võibolla optimistlikumat laadi aeg. Jõime auto juures ja läksime teisele.\nMina olin teinud joogi kaasavõtmisega peaaegu kriminaalse vea – 750ml sellise ilmaga, minu vedelikukaotuse juures! Tagantjärele mõeldes olen ma enda peale täitsa kuri, sest kui Kadril poleks olnud autos peaaegu 3l jooki, olnuks mul täna 32 kilomeetri läbimine muutunud ülimalt kahtlaseks. Õnneks kaevas sellest „august“ mind Kadri välja, aga edaspidi tuleb ise rohkem mõelda.\nTeine ring möödus erinevaid elulisi teemasid arutades täitsa märkamatult. Pulss polnud just madalal, aga ka mitte midagi väga hullu, 150 kandis. Minu jaoks oli kõige nürim see viimane jupp rajast parkla taga, see oli igav. Mainisin seda Kadrile, ta väitis, et mul on ikka väga madal rutiinitaluvus siis. Ma püüdsin oma rutiinitaluvuse päästa väitega, et ma jooksin ükskord Tamme stadkal 2pool tundi. Natuke vist õnnestus J\nKolmada ringi alguses tahtis Kadri venitada, mina sõin mustikaid. Selle ringi poole peal hakkas endast tundma andma palavus, mis minu jaoks võib kujuneda probleemiks. Lisaks tundsin ma eelnevast rohkem reisi ja puusasid, aga selle lugesin kategooriasse „normaalne“, sest peaaegu poolmaraton oli seljataga. Mitte just väga kergel rajal.\nLasin sellel igaval lõigul alati Kadri ette, sest kartsin, et mul võib seal moti ja tempo alla võtta. See oli ju iseenesets koht, kus sai korralikult sörkida, sest on lauge. Ma ei tea, kas ma kasutasin nüüd Kadrit ära? Ma ei teinud seda mugavusest või laiskusest, aga kartsin, et kvaliteet langeb, kui seal mina vean.\nNeljandal ringil venitas Kadri uuesti, mina igaks juhuks ei hakanud, mine tea, mis teeb. Siin hakkas mul raske. Alustuseks hakkas keerama banaanijupp, mille olin auto juures söönud. Ma ei vingunud, aga mainisin, et banaan polnud väga hea mõte. Kadri ütles, et las ta keerab natuke, seda polnud ju niipalju, et see midagi teha saaks. Õige. Hullem seis oli palavusega. Mul hakkasid tekkima esimesed ülekuumenemise nähud – aegajalt kerge külmavärin ja pea läks kohati uimaseks. Virisema ma ei hakanud, sest see ei aita midagi ja võimalik, et ka Kadril polnud enam superkerge, siis pole ok sõpra oma hädaga koormata. Siis, kui Kadri lõpupoole mainis, et ega samm enam nii kerge pole, siis ma ütlesin küll korra välja, et jah, mul on ikka ka üsna raske ja kuumast hakkab väsimus tekkima. Ma vähemalt ise loodan, et ma ei vingunud liigselt. Ega me 3. Ja 4. ringil enam ei lobisenud pooltki niipalju, kui esimesel ja teisel. Võimalik, et natuke said teemad otsa, aga pigem oli asi energia hoidmises. Minu puhul küll.\nTempo tundus meil hästi sobivat, ainult viimase ringi lõpus palusin ma 1,5km pikkust kõndi. Homsele ja ülehomsele mõeldes. Kadri „lohutas“, et homme on veel raskem J No ilmselt küll, aga see selgub homme.\nAeg tuli meil 4.15. Ilma pausideta oleks vast sinna nelja algusesse läinud, aga ega meil ülemäära kiiret kuhugi polnud. Pigem ikka säästa ennast, et sellest treeningtsüklist ka mingi kasu tõuseks.\nHomme on menüüs Taevaskoja koos orienteerumisega, kilometraaz umbes samasse kanti, kui täna.\nPosted by Marju Villak at 5:17 AM 7 comments:\nLaugavegur Ultramarathon - 55 kilomeetrit Islandi mägismaad. (14.07.2012)\nKuigi üllas plaan nägi ette panna siia kirja kogu reis, kirjutan siiski ainult maratonist. Karta on, et sellestki saab ühe pikemat sorti loo. Eelmisel päeval olin toonud ära enda ja kaaseestlase Andruse stardimaterjalid seega teadsin, kui pikk jalutuskäik hommikul tuleb ette võtta, et maratonibussile saada. Maad oli umbes 4 kilomeetrit, lugesin selle võistluseelseks soojenduseks.\nÄratus maratonihommikul 2.45. Kuigi hommikusöök oli poole sõidu peal ette nähtud võtsin ka oma varudest veidi müslit jogurtiga ja ühe banaani. Busside väljumiskohta jõudsin juba 3.50, aga polnudki seal päris esimene. Pisut peale nelja saabus ka Andrus, andsin talle tema nodi kätte. Avastasin, et korraldajate antud särk on minu õhukese kileka all siiski liiga soe ja asendasin selle kaasa võetud t-särgiga, mis oli kindlasti absoluutselt õige otsus.\nPoole viie ajal saabusid bussid, mis olid jagatud stardigruppide järgi. Meie olime viimases, rohelises grupis. Ilmselt pandi need grupid eeldatava finisheerumis aja järgi, mida korraldajad eelnevalt küsinud olid. 6.15 anti teele jäävas hotellis hommikusöök, puder oli ilma maitseta, aga see-eest sõin ma järjekorras seistes kolm muna ja ühe väga hea salaamiga võileiva.\nStardipaika jõudes lõi vaade hingetuks... Ma olin juba ju ühe ekskursiooni eelnevatel päevadel teinud ja olin umbkaudu valmis, aga siiski! Mäed, mäed, mäed... ja need värvid! Asusime registreerumisjärjekorda. Laugaveguri ultramaratonil toimub ohutuskaalutlustel registreerimine nii alguses, kui ka 22. Kilomeetril. Rada arvestades ei ole see liiast. Samas ega rajal ei jälgi sind keegi, kui sa kuskilt kaljult alla peaks kukkuma ja seda ükski kaasjooksja ei märka, siis ei saada sellest enne teada, kui kontrollajad on täis tiksunud. Ega seal nüüd tohutult neid ohukohti polnud, aga oma 3-4 raja peale küll. Lisaks võib ka mõnel järsemal laskumisel lihtsalt nikastuse või halvimal juhul luumurru saada, aga siis oled sa vähemasti teadvusel ja saad endast kuidagi märku anda. (Mobiililevi olemasolu piirkonnas ei kontrollinud)\nStart anti kell 9, gruppide kaupa, viieminutiliste vahedega, et vältida suuremaid ummistusi rajal. Meie grupp startis 9.10. Ja siis ta algaski. Mul polnud ju tegelikult vähimatki aimu, mis mind ees ootab, ma polnud iial varem jooksnud ultrat ja iial varem jooksnud mägedes. Kohe alguses tuli üles ronida mäenõlvast. Juba siin sai käed appi võtta. Paljud tõusud olid sellise nurgaga, et kui sul eelmise võistlejaga oli vahe umbes 30-50 sentimeetrit, siis olid tema kannad sinu silmade ees. Ütlesingi Andrusele, et siin peab vaatama, et tõusul kellegi tuhvliga vastu lõugu ei saaks. Jooksmisest polnud kohe alguses juttugi. Samas ma tundsin esimesest hetkest peale kui väga mulle meeldib! Just see, et tundub tulevat pigem „multispordi“ (ronimine, kõnd, jooks...) üritus. Esimestest kilomeetritest peale oli rada ülihuvitav.\nPeagi sattusime alale, kus käis täie hooga geotermia. Ehk siis toss, lõhn, kuuma aur. Nendel aladel nõudsid korraldajad erilist tähelepanelikkust. Minu suu ammuli ringi vahtimine olekski mulle peaaegu, et kalliks maksma läinud, sest järjekordsest nõlvast üles ronides hakkasin kätt kivile toetama ja viimasel hetkel sain selle ära tõmmatud, sest kahtlaselt soojaks läks. Üks pisike „korstnakene“ oli nimelt just minu käe alla sattumas.\nAlguses oli võistlejaid tihedalt ja ma kaotasin Andruse kuhugi seljataha ära. Otsisn küll aegajalt, aga tuttavat oranzi jopet ei leidnud. Pärast selgus, et ta oligi maha jäänud, sest võttis jopet ära. Esimese 11 kilomeetri kohta olid korraldajad hoiatanud, et see on jooksu raskeim osa ja sageli joostakse just sellega ennast haamrisse. Noh, mina sel osal üldse jooksule suurt ei panustanud, sest kui mägedekogemus puudub, siis sellisel rajal jooksjat ei ole. Õnneks polnud ma sugugi ainuke, lähikonnas tegelesid kõik kiirkõnniga. Aegajalt tegin ka pilte, seega grupid kellega koos jooksin vaheldusid pidevalt. Ma polnud muidugi ka ainuke pildistaja.\nRaja minu jaoks kõige ohtlikum koht jäi ka selle esimese lõigu sisse. Tuli liikuda suuremat sorti kaldega mäenõlval, mingeid piirdeid loomulikult seal pole. Mäenõlv oli kruusane, ehk siis jalad pidid väga hästi haakuma. Kuna ma ei tunnetanud veel korralikult oma uuemaid jalatseid ja ka sellisel nõlval pole enne liikunud, libastusingi korra. Kukkumist või libisemist oleks olnud mitusada meetrit. Seljatagant tuleva kanada paari naispool rabas mul seljakotist kinni. Tegelikult oli mul asi siiski kontrolli all, aga igaljuhul kena temast (kusjuures ta oli selline itaalase või hispaanlase välimusega, minust palju väiksem naisterahvas...). Jalatsitest rääkida, siis Salomoni speedcrossid olid seal ideaalne valik vist, hinnanguliselt kasutas neid oma 75% jooksjatest.\nKa enamus lumiseid alasid jäi esimesse lõiku, kuigi mõned olid ka edaspidi. Kõige rohkem hakkasin ma enne esimest TPd tundma säärelihaseid (ülesmäge) ja reisi (allamäge), aga midagi hullu ja suuremaid vaevusi ei olnud. Ajasin paari kaasvõistlejaga juttu ja tegelikult möödus see esimene lõik üllatavalt kiiresti. Natuke oli mure, et kuhu on jäänud Andrus.\nEsimeses TPs jõin palju ja sõin ühe banaanijupi (teenindus oli selline, et see kooriti isegi ära minu eest ja pandi suhuJ). Kasutasin ka tualetiteenust. TPst lahkudes heitsin pilgu seljataha ja nägin, et Andrus jõuab kohe järele. Jäin seisma ja ootasin ta ära. Olgu öeldud, et edasi püsisime finishini koos. 12-40 kilomeetrini ootas tema valdavalt minu järel, viimased 15 läks tal veidi raskemaks ja mul tuli energialaks, siis ootasin tõusudel mina. Igaljuhul oli temaga väga tore koos joosta. Loodan, et lõpus oli minust talle sama palju tuge, kui minu raskematel hetkeldel temast mulle.\nUmbes 13. Kilomeetril ületasime taas üht lumist ala. Ma olin enne avastanud, et lihtsam on lumel joosta sissetallatud rajast veidi kõrval, seal ma ei vajunud väga läbi. Sain napilt enne auke pidama. Tegemist oli poollagunenud lumesillaga. Andsin sellest ka seljataga olevale Andrusele teada. Me saime kenasti üle, aga meie taga tulevatsest täisvarustuses matkajatest vajus üks läbi. Õnneks oli tal teine jalg juba kindla maa peal. Ega seal suur kukkumist poleks olnud, nii 4-5m, aga jooksu ajal võib see lõppeda vigastusega, millega enam edasi ei lähe. Matkajaid kohtasime rajal üldse palju, nad olid alati väga sõbralikud ja enamasti ergutasid meid, mis andis kohe uut energiat juurde.\nTeine TP oli kontrollajaga 4 tundi. Sellega ei tundunud probleeme olevat. Kuigi kilomeetritähiseid polnud, näis sellesse mahtumine üsna turvaline. TP asus umbkaudu 23. kilomeetril. Enne seda toimus 2,5 kilomeetri pikkune järsk laskumine. Minna sai sealt ainult üks või teine külg ees. Vot see hakkas jalgadele ja mitte vähe. See oli minu jaoks selle jooksu kõige raskem osa. Meie ajaks TPs oli 3.20millegagi. jõime jälle palju, sõime banaani ja shokolaadi, jõime veel ja liikusime edasi. Mina olin juba eelnevalt võtnud maha vesti, kileka väelgi oli palav. Kuigi sooja oli nii 10 kraadi ümber (alguses 6, aga soojenes).\nJärgmine TP asus 38. Kilomeetril, kontrollaeg 6 tundi ja esmapilgul näis, et me jõuame kenasti, kuigi väga uimerdada ei saa. Umbes poole maa peal tuli esimene suurem jõeületus. Vesi oli veidi alla põlve, aga vool nii tugev, et ilma köie abita poleks kindlasti üle saanud. Jõigi oli jäine ja lai. Veest välja tulles jalgu ei tundnud. Andrus ütles, et tal oli viimastel hetkedel tunne, et kas ikka saab üle. Siin sai jalatseid vahetada, aga meie polnud sinna midagi saatnud ja läksime otse edasi. Mõne hetke pärast arvasin ma siiski, et tark tegu oleks kuivad sokidki panna, ehk saab jalad soojemaks. Pealegi kaaluvad läbimärjad matkasokid PALJU ja mu jalad tundusid märgade botaste ja sokkidega mitu korda raskemad. Panin õhukesed jooksusokid alla ja meriinovollast matkasokid peale, et botaste külma ja märga jalast eemale hoida. Mingil määral see õnnestus.\n30-38 olid mulle kõige raskemad kilomeetrid. Täpselt ei teadnud, kui kaugel sa oled ja kas mahud ikka aega(Andrusel oli geps, aga see näitas suurte laskumiste ja tõusude tõttu korralikukt võssa vahepeal). Vahepeal oli üks väike jooogipunkt, sealt küsisime, kui palu minna on, öeldi, et 6, aega oli poolteist tundi seega tundus olevat võimalik. Siin oli pikemalt laugeid lõike ja joosta sai kauem. Enamuse sellest joostavast osast siin püüdsime ka joostes läbida, kuigi tegime ka mõned kõnnipausid sisse. Ma kahtlustan, et kui poleks olnud Andrust, kes mind sellest raskest momendist üle vedas, oles mul tekkinud moti kriis ja aega mahtumine oleks muutunud raskeks. Üksi ma nii pikki jooksulõike (15-20min) võibolla poleks jaksanud teha.\n35. kilomeetril olid ees kaks kitsamat jõge. Mu jalad olid just ära kuivamas ja ma ei tahtnud neid uuesti märjaks teha, seega võtsin hoogu ja hüppasin üle. Ise ka imestan, et peale 35 kilomeetrit mägimaratonil seda veel suutsin. Suutsid ka Andrus (no tal olid ka poole pikemad jaladJ) ja mis eriti imetlusväärne, ka üks meiega sellel lõigul koos jooksnud vana meesterahvas. Ta oli ise ka selle minu leiutatud taktika toimimise üle väga õnnelik!\nKüngas künka järel ja TPd ei kusagil. Iga järgmise nõlva eel ütles üks või teine lause: „No selle nuki tagant peab ta nüüd küll paistma“. Umbes neljas kord seda öeldes ja jälle pettudes hakkas väike lootusetus tekkima, sest kell oli juba mõnevõrra üle viie poole. Ja siis ümber mäenõlva keerates ta orus paistiski! Oi see oli hetk! Andrus oli laskumisel veidi maha jäänud ja veel ilmselt ei näinud, nii et ma karjusin kogu kõrist üle õla: „Paistab! Ja me jõuame ka!!!“. Jõudsime, ajaga 5:41.\nNosisime sokolaade ja banaani, mina tarbsin oma geeli. Jõime hulgaliselt spordijooki, vett ja cocacolat ning jätkasime. TPst väljudes ütlesin: „Nüüd on igaljuhul kindel, et see saab tehtud“. Jäänud oli vaid 17 kilomeetrit.\nMinul tuli ma ei tea, kas emotsioonidest või energiageelist igaljuhul kõva energialaks, aga Andrusele hakkasid tõusud raskeks minema. Kuna 11-40 kilomeetril oli oodanud tema mind, siis siin ootasin vajadusel mina. Laskumistel oli Andrus ikka kiirem ja ma püüdsin sabas püsida. Ma arvan, et mind pärssis pigem hirm, kui tehnika. Korra ma kukkusin ka, kivid läksid talla all libisema.\nVarsti tuli ka üks köiega laskumise koht, sest kaljunukk oli peaaegu püstloodis ja astangul mitte pidama saades oleks ees oodanud kosk. See oli lahe, ma pole varem köiega mäest alla roninud. Kuigi see ronimine oli väga lühike, mõned sammud vaid.\nCa 10 kilomeetrit enne lõppu tõusis keskmise tugevusega vastutuul. Ilm oli iseenesest juba soe ja tuul polnud midagi ekstreemset, aga sellisel hetkel, kui sa juba ligi 45 kilomeetrit oled rada läbinud võiks igasugune vastutuul olemata olla. Natuke tegime ühe valesti minekuga endal raja pikemaks ka, aga see oli maksimaalselt 300 meetrit.\n50. kilomeetril oli viimane TP, me ei teadnud, et see on 50. kilomeeter ja küsisme, et palju jäänud on. Öeldi, et 5. Seda oli kena kuulda. Tädi seletas, et sellest mäest üles (mägi oli muljetavaldav, juba enne vaasime, et ei saa ju olla, et me veel peame selle otsa ronima, meeleheidet ei tekkinud, võtsime huumoriga), siis alla, läbi jõe ja siis on lauskmaa puha. Islandlaste arvamus lauskmaast eestlase omaga ei kattu... noh, et oleks teada kõigile edaspidiseks :D\nViimasesse tõsisesse mäkke ronides ei läinud enam isegi pulss üles, väsimus oli juba nii suur. Kui umbes poole maa peal oli Andrus arvanud, et sellel jooksul on küll kahju, kui see läbi saab, siis nüüd ütlesin, et mulle küll on kõik tohutult meeldinud ja imeilus on, aga mul on siiski hea meel, et finishisse on vaid 5km. Kahtekümmet enam otsa panna ei tahaks näiteks. Andrus arvas ka, et täitsa tore, et joogipunkti tädi ütles viis ja mitte kümme...\nViimast jõge ületades oli ka juba täitsa ükskõik, kui märjaks jalad saavad. Ega siin polnud ka midagi hoida, sest see oli taaskord kiirevooluline ja sügav (üle põlve) jõgi, õnneks veidi soojem, kui esimene. Abiks oli taas köis, muud võimalust poleks olnud, vool viinuks kaasa.\nLõpukilomeetriteks keeras rada metsavahele. See oli peaaegu nagu Eesti mets. Arvestades kogu eelnevat rada, poleks midagi sellist osanud oodatagi, aga see oli igaljuhul väga kena vahelduseks. Isegi samu lilli kasvas, kui meie metsades. Karme tõuse enam polnud, aga selliseid a´la Pühajärve jooksu kaheksas kilomeeter veel kaks oli. Nendest me jaksasime suures osas isegi üles joosta (kaheksa tundi mäetrenni oli juba seljataga ka ju).\nFinishisirgel rahva ergutusi kuuulates läksid mul silmad märjaks ja klomp tuli kurku, nii vägev tunne oli. Jooks oli imeline. Soovitan kõigile, kes ei karda kõrgust ja kellele meeldib lisaks jooksmisele ka mägedes turnida. Minul ei jää see kindlasti viiamseks mägijooksuks!\nKulutatud energia: kella järgi 4854 kcal\nTarbitud jook: umbes 3,5 liitrit\nTarbitud geele: poolteist maximi suurt geeli\nTõusumeetreid kokku: 1900\nLaskumismeetreid kokku: 2200\nRaja kõrgeim punkt: 1100m\nKorraldajate pildid rajalt: http://www.flickr.com/photos/ithrottabandalag/7571598302/in/set-72157630579355052\nPosted by Marju Villak at 5:47 AM 2 comments:\n7. 07. 2012 - Pühajärve 10,7\nPühajärve jooksule startisime Tartust hommikul kell 10. Iseenesest on 12 mõistlik stardiaeg, sest hommikul saab normaalselt magada, aga arvestades ilmaolusid juuli esimeses pooles, võiks kaaluda stardi nihutamist paar tundi varasemaks.\nIlmast rääkides, siis võibolla oli ta siiski veidi kergem, kui eelmistel aastatel, sest kogu aeg ei paistnud lauspäike ja tuul oli üsna tugev ja jahutav. Soojakraade stardihetkel ei tea, kell 10.30 näitas Tiiu auto 25C. Ühesõnaga palav oli ikka ja nagu ma juba autos ütlesin, siis ilmselt oleks Pühajärve jooksu päeval 30 soojakraadi ka juhul, kui kogu ülejäänud suve sajaks lund. Eelnevatel aastatel oli võimalik sellega harjuda, sel aastal olid need peaaegu esimesed kuumad ilmad, vastavates oludes trenni teha ei saanud, mis oli raskendav tegur. Enne starti tegin pea ja mütsi märjaks, stardihetkeks olid need suhteliselt ära kuivanud. Võibolla oleks pidanud katsetama seda Kadri „kaelani järves“ taktikat... noh, järgmisel aastal.\nStrateegia oli mul lihtne – intensiivne pikemat sorti trenn. Ei mingit ribadeks punnimist. Eriti kuna Nelijärve laagris oli Loskutov oma loengus öelnud, et kaks nädalat enne maratoni ei tohiks enam võistelda. Mõned eesmärgid olid siiski ka lisaks rahulikult võtmisele: püüda hoida võimalikult ühtlast tempot, mitte kõndida ja läbida 10km alla tunni ja saada keskmiseks kilomeetri ajaks viiega algav number.\nStart oli kuidagi tihedam, kui ma mäletasin, et mitte päris „karpi“ jääda valisin ökoraja ja võtsin suure osa esimesest kilomeetrist põllupeal. Kui tempo pole väga oluline võib ju seda endale lubada, oli mugav ja ruumi rohkem.\nEsimene kilomeeter läks natuke üle kuue, aga panin kella pisut varem käima ja start võttis aega ka. Teise kilomeetri keskel lippas minust mööda Tiiu, korra kaalusin kaasa minemist, aga see oleks eeldanud suuremat pingutust, kui mul plaanis oli. Hirmus palav oli ikka ka, pole see kuumus üldse minu ilm paraku.\n2.-4.km tulid kõik 5.41. Neljanda kilomeetri juures jooksin esimest korda mööda maanteed, mitte kergliiklusteel. Ei tea miks varem pole selle peale tulnud, sest maanteel on tõus silmnähtavalt väiksem. Üldiselt tõusud siiani polnud väga seganud, tempo püsis kenasti ühtlane ja raske ei olnud ka. Pisut enne joogipunkti jõudsin järele Maiale. Tal oli raske, sain toetuseks öelda ainult, et kõigil on raske ja läheb-läheb edasi. Loodetavasti on ka teistel rasketel hetkedel sellest veidigi abi, minul on olnud.\nJoogipunktis värskendasin ennast topsitäie veega, millest suurem osa läks kraevahele. Tempo siiski langes, aga üle kuue ei läinud. Mõtlesin, et kui ma oleks TAHTNUD pingutada, kas ma oleks siis vastu pidanud? Näiteks isegi minu tempoga kambas astus üks mees raja kõrvale oksendama. Nojah, pole mõtet oletada, võibolla oleksin, võibolla mitte, ma ei tea seda ja ei saagi teada.\nKaheksanda kilomeetri tõusuks panin ennast juba varakult valmis, et ma ei kõnni. Seal plaanisin pingutada küll. Tõesti, seal oli ka rahulik sörk paras pingutus, aga mulle siiski tundus, et sörkida on mõtekam, mu positsioon paranes seal väga mitu kohta. See kilomeeter, koos suure tõusu ja joogipunktiga läks ikka kõvasti üle kuue, aga peale seda sain jälle eelneva hea rütmi kätte. Pealegi kulges sealt alates rada juba laias laastus allamäge. Kui liivas jooksmine välja arvata, siis mulle see rannaosa veidi enne lõppu meeldib, rahvas ergutab ja muidu tore on.\nPäris viimasel poolel kilomeetril isegi kiirendasin veidi, aga mitte nagu eelmsiel aastal. Kohe peale finishit kohtusin Kadri, Tiiu, Kairi ja Kairega, kellega läksime randa. Pühajärvel on Pühajärve jooksu juures väga suur roll J\nAeg: 1.03:18 – neli minutit aeglasem, kui eelmisel aastal\nPulss: 182/168 – umbes 10 lööki madalam, kui 2011, kuumataluvus on mul kehvavõitu, pulss tõuseb kiirelt ja eriti langeda ei taha.\nKoht: 605 – eelmisel aastal 611\nKeskmine km: 5:54\n10km aeg: 58:49\nJuba 14. juulil 5 korda pikem rada 20 kraadi jahedamates ning oluliselt mägistemas tingimustes!\nPosted by Marju Villak at 1:35 AM No comments:\nKolme päevaga sada. Teine päev. Taevaskoja, 32 kil...\nKolme päevaga sada. Esimene päev. Vooremäe, umbes ...\nLaugavegur Ultramarathon - 55 kilomeetrit Islandi ...


Harri Kingo: vägivalla propageerijat autasustanud "presidendi" koht pole Kadriorus - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Harri Kingo: vägivalla propageerijat autasustanud “presidendi” koht pole Kadriorus\nPresident Kaljulaidi irvitab juba tervele ühiskonnale näkku. Pilt on illustratiivne.\nPoliitikavaatleja Harri Kingo kirjutab sotsiaalmeedias sellest, et Mikk Pärnitsa tunnustamise järel vägivalla ennetajana pole Kersti Kaljulaidil enam moraalset õigust riigipea olla.\n“Mikk Pärnits ja president – paras paar: üks sõimab oma kaasinimesi ropult ja soovib avalikult sadadele tuhandetele kaasinimestele surma, teine annab talle selle eest vägivallaennetuse (!) auhinna.\nTõesti – midagi nii lolli, nii absurdset ei oska ma isegi kommenteerida. See võtab sõnatuks.\nEnd veidi kogununa:\nEestis on ca 335 000 pensionäri. Inimene, kes propageerib avalikult kõigi nende surma, ei saa olla normaalne ega adekvaatne. Tal on kas mingi väga sügav eetiline väärastumus või on tal mingi mentaalne häire. Ma ei tea – ma pole ei psühholoog ega psühhiaater. Ja see on ühe inimese isiklik probleem.\nKõik on aga väga palju halvem. Nimelt – EV president, kes annab sellisele hälbelisele isikule – NB! – vägivallaennetuse auhinna, diskrediteerib sellega põhjalikult iseennast kui inimest. Kuid EV presidendina diskrediteerib sellega esmaselt Eesti Vabariiki ja EV presidendi institutsiooni. Seeläbi maailma silmis meid kõiki, kogu Eestit.\nSellise auhinna andmine sellisele isikule on Kersti Kaljulaidi kui EV presidendi kogu tema ametisoleku aja suurim viga. Pärjata vägivallaennetuse auhinnaga (!) sadade tuhandete meie inimestele surma soovijat – nii räiget riigi presidendi otsust ja tegu pole võimalik mitte märgata ega unustada.\nMe oleme Eesti mainet üles ehitanud oma taasiseseisvumise esimesest päevast alates. Meie president aga viskas kogu meie aastakümnetega loodud maine ühe otsuse ja teoga prügikasti.\nMa arvan, siin resideeruvad diplomaadid mingit hämmastust, mittemõistmist, sügavat muret jms. Eesti pärast väljendama ei hakka. Nad üritavad etiketist kinni pidada ning sulgevad toimunu osas oma silmad ja kõrvad. Et poleks nagu olnudki. Toimunu on liiga absurdne, et seda kommenteerida.\nKuid samas olen ma kindel, et info sellisest absurdist Eestis jõuab iga riigi tippudeni. Kui mitte läbi diplomaatide, siis läbi ajakirjanduse. Ma pole kindel, et selle peale vaid heatahtlikult ja viisakalt naeratatakse maailma pealinnade kõrgetes kabinettides. Eks seal tehakse omad järeldused. Ja need pole meile soodsad. Arvata, me kukkusime oma tõsiseltvõetavuses riigina päris kõvasti.\nIgas teises maailma vähegi arenenud ja tsiviliseeritud riigis astuks president pärast sellist otsust ja tegu päevapealt oma kohalt tagasi. Või kui ta seda ei taha teha – ta lihtsalt tagandataks.”\nTeemad: esilugu Harri Kingo kuum Mikk Pärnits president kaljulaid


eTwinning kodulinnast laulumängudeni : Koolielu\neTwinning, konkurss, projekt, projektitöö, HITSA... +eTwinning, konkurss, projekt, projektitöö, HITSA... +eTwinning, konkurss, projekt, projektitöö, HITSA -\nKategooriad:Edulugu, Konkursid, Huvitegevus, Kasulik teada, Loov õppur, loov õpetaja, eTwinning, Õppija kuu, Alusharidus, Üldharidus\nLisaks kolmele 2015/16. õppeaasta parimale eTwinningu projektile tunnustati tänavusest eTwinningu-aastast kokkuvõtteid tehes ka kõige omanäolisemaid töid. Kes paistis silma kodukoha hea tundmisega, kes kasutas uudseid digivahendeid, kes panustas õpirõõmule.\neTwinningu tänuüritusel 27. mail Tallinnas märgiti lisaks esikolmikule ära veel seitse projekti.\nLoo Keskkooli õpetaja Piret Kelgo projekti „Hallo neue Freunde“ iseloomustas žürii kui lihtsat ja loogilist tööd, kus projektipartnerite tegevused olid tõeliselt lõimitud. Projektis lõid kaasa 15–17-aastased õpilased kolmest koolist; Eestist, Poolast ja Horvaatiast. Projektipartnerid vahetasid infot oma kooli ja noorte vaba aja veetmise kohta, põhirõhk oli võõrkeeleõppel ja koostööoskuste arendamisel.\nMeeri Sild tutvustas parimaid projekte\nJuuru Eduard Vilde Kooli õpetaja Helle Kiviselja projekt „Näita mulle oma loodust“ („Show me your nature“) keskendus loodusele ja keskkonnale nagu pealkirjast arvata võibki. Juuru kooli projektipartner oli kool Prantsusmaalt (Lycee Horticole et Rural Privé du Haut Nivernais), projektis osalesid 15–16-aastased õpilased. Hindajad tõid välja järgmist: huvitav ja vajalik teema, kindlasti arenes õpilaste silmaring.\nÜksteisele tutvustati digivõimalusi kasutades oma maa looduskaitsealade (Lahemaa rahvuspark, Soomaa rahvuspark) loomi ja taimi, samuti looduskaitse põhimõtteid. Arutleti, mis üldse on rahvuspark ja miks seda vaja on.\nKohtla-Järve Lasteaia Tareke õpetaja Ene Kruzman esitas koos oma õpilastega konkursile kuus eTwinningu projekti, neist „Lasteaialaste jalutuskäik sügiseses looduses“ („Preschool`s walk through the autumnal nature“) leidis hindajate poolt äramärkimist – käsikäes käivad kunst, mäng, muusika ja loodus, loomisrõõm ja omavaheline suhtlemine; väga huvitav, sellele vanusele sobiv projekt, kasutatud on ühistööks sobivaid vahendeid. Kokku tegutses 23 projektipartnerit. 3–6-aastased lapsed jälgisid muutuseid sügiseses looduses, jagasid tähelepanekuid, korjasid sügisande. Lõpptulemusena sündis virtuaalne näitus nähtust ja kogetust.\nAjalugu, reaalse ja virtuaalse maailma põimumine iseloomustab Tallinna Lasnamäe Põhikooli õpetaja Margarita Šmatova projekti „Minu kindlus, meie maailm“ (My castle, our world“). Žürii arvamus: „Väga lahe õppeprotsessi toetav projekt, väga hea projektiplaan. Kaasatud palju õpilasi, hea on vahepealne tagasiside.“ Projektis oli 135 projektipartnerit, õpilased vanuses 12 kuni 15 eluaastat. Iga projektipartneri kooli piirkonnas või linnas on loss või kindlus, mille ajalugu teistele tutvustati. Kokku sai neist kõigist lõpuks e-raamatu.\nÕpetajad katsetasid robootikat\nPõlva Põhikooli õpetaja Aimi Jõesalu projektis „Ütehkuun“ tõstis žürii esile ühisõppimist, õpimotivatsiooni, vaheldusrikkust, mitmekesiseid töövahendeid. „See projekt on tõeline fun,“ leidsid hindajad.\nNarva Kesklinna Gümnaasiumi õpetaja Deniss Tšertovi projekt „Minu põnev linn“ (My Fascinating Town“) sai žüriilt palju kiidusõnu – lihtne, kodukohta väärtustav, õpilasi kaasav, tõeliselt huvitav projekt, sellisel viisil õppimine ja oma maa tutvustamine on noortele põnev. Valminud videotel on ka hiljem väärtus, neid saab õppetöös kasutada. Kõik partnerid on projekti võrdselt panustanud. Lihtne idee, praktiline väljund, loov lähenemine.\nNelja kuu jooksul (september-detsember 2015) salvestasid Eesti, Hispaania, Portugali, Itaalia, Prantsusmaa ja Poola õpilased oma kodulinnast lühikesi videoklippe. Otsiti vaatamisväärsusi, ajaloolisi paiku, põnevaid ehitisi, kaunist linnaloodust. TwinSpace´is sai igaüks videoid näha ja küsimusi küsida. Lõpuks hääletati, missugune on kõige huvitavam video.\nPirita-Kose Lasteaia õpetaja Eve Saare projekti „Laulumängud“ („Singing Games“) hinnati kui mängulist, rõõmsat ja kaasahaaravat. Väga hea idee ja toredad videod, projekti tugevuseks on paljud partnerid, kellelt palju õppida. Väga hästi korraldatud tulemuste esitlemine. Lõimitud erinevad õppeained.\nSelles projektis esitasid rühmad laulumänge oma emakeeles, mida teised said videos vaadata. Siis õpiti üksteise laulumänge ja jagati neid samuti videos.\nKokku esitati sel õppeaastal eTwinningu projektivõistlusele 28 tööd üldhariduskoolidest ja lasteaedadest üle Eesti. Projekte hindasid eTwinningu eksperdid Meeri Sild, Mari Tõnisson, Ingrid Maadvere, Varje Tipp, Laine Aluoja ja Merike Sikk. eTwinningu hindamismudeli alusel vaadeldi nii projektide pedagoogilist uuenduslikkust, õppekava lõimimist erinevates õppeainetes, suhtlemist ja infovahetust partnerkooliga, koostööd partnerkoolide vahel, aga ka tehnoloogia kasutamist ning projekti tulemusi ja mõju.\neTwinning on rahvusvaheline koostöö programm, mis annab õpetajatele suurepärase võimaluse üksteiselt õppida ja omavahel häid kogemusi jagada ning õpilastega koolidevahelistes õpiprojektides osaleda. eTwinningu tegevusi Eestis koordineerib Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus.\nFotod: Laura Vetik ja Madli Leikop.


Lugeja küsib: Töötasin kaks nädalat suulise töölepingu alusel ühes Eesti ettevõttes ehitustöölisena, tööd tegin Soomes.\nTöötasin pikad päevad (10–12 tundi) löökdrelli ja piikvasaraga. Sain nende tööde tegemisest tervisekahjustuse. Ütlesin tööandjale mitu korda, et just selle töö tegemisest on mul väljakannatamatud valud kaelas ja mõlemas käes. Arst tuvastas mul kaeladiski vigastuse ja vasaku käe lihaste kahjustuse ning paremal käel lateraalse epikondüliidi. Teavitasin tööandjat kirjalikult tööandja antud tööülesannet täites tekkinud tervisekahjustustest ning viitasin ka tööandja kohustusele tervisekahjustuse tekkimist uurida.\nTöösuhte tuvastamise nõudega saate pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtu poole. Arvestage, et tähtajaliselt on sellega üsna kiire, vaidlustamiseks on aega neli kuud (töölepingu seaduse § 3 (1) sätestab, et töösuhetest tulenevate õiguste tunnustamiseks ja rikutud õiguste kaitseks nõude esitamise tähtaeg töövaidluskomisjoni või kohtusse pöördumiseks on neli kuud). Töösuhte ajal tervisekahjustuse tuvastamiseks võite pöörduda kohtusse kahju hüvitamise nõudega.\nAndke arstile teada, et teie haigestumine võib olla tööst tingitud. Kui perearst või muu arst kahtlustab, et töötajal võib olla kutsehaigus, suunab ta inimese töötervishoiuarstile kutsehaiguse diagnoosimiseks. Töötervishoiuarst teeb kindlaks töötaja terviseseisundi ning kogub andmed töötaja praeguste ja varasemate tööolude ning töö laadi kohta. Töötervishoiuarst otsustab, kas haigus on tööga seotud või mitte. Kutsehaigusi diagnoosib SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla kutsehaiguste ja töötervishoiu keskus. Täpsemat infot leiate haigla kodulehelt.