MEMORANDUM – REALISMI TAGASITULEK (Nädal 29)\nEelmine artikkelMEMORANDUM: KIRP HÜPPAS (28. nädal)\nJärgmine artikkelMEMORANDUM: PRESIDENDIKANDIDAATIDE PIINAD (NÄDAL 30)\n23 8250 0\n14. juulil toimunud mõrvatöö ohvrite vereplekid Nice’i rannapromenaadil polnud veel kuivanud, kui kärgatas järjekordne pommuudis. Seekord Türgis, kus (vähemalt osa) armeest üritas haarata võimu ja kukutada võimuolijaid (valitsust ning eelkõige president Erdogani).\nMaailm, milles me elame, on verisem, halastamatum ja kalgim. Selles toimetavad terroristid, kes külma järjekindlusega viivad ellu süstemaatilisi rünnakuid Lääne tsiviilelanike vastu. Või kasutavad oma äärmusliku propagandat, et hullutada segaseid tegema seda nende eest.\nNende peamine huvi on külvata hirmu, et sellest kasvaks vaen, mis omakorda õigustaks nende endi äärmuslikku maailmapilti, eksistentsi ning võimu.\nRiikide sise- ja välispoliitikas koguvad prominentsust need jõud või tegijad, kes näevad poliitikat anarhilise süsteemina, kus peamiseks maksiimiks on: “Söö või saa söödud”. On riike, kes lepingutele ja reeglitele vilistades kujundavad isetahtsi ümber riigipiire ja rahvaste saatusi. Riigipeakandidaate, kes norme eirates demoniseerivad terveid tsivilisatsioone. See kõik peegeldab suundumusi, mida rahvusvaheliste suhete teoorias kannab neorealistlik koolkond, mis üritab seletada riikide võimu ja võimusuhteid selle kõige tooremal ja isekamal kujul. Realism teeb oma (järjekordset) comeback’i, eelmise nädala sündmused on selle ilmekaks näiteks. Läbi realismiprisma analüüsime tulevikku, olevikku ja minevikku ka meie.\nERDOGANI RETSEPT: KUIDAS KASUTADA KÜÜNILISELT ÄRA LUHTUNUD RIIGIPÖÖRDEKATSET\nSeda võimalust kasutab Erdogan kohe ja halastamatult. Milliseid samme võiks eeldada demokraatlikult valitud riigipealt, kes on just suutnud nurjata riigipöörde? Kas ta taastab status quo ante? Tugevdab demokraatlike institutsioone? Oh ei! Lisaks sellele, et ta laseb arreteerida 3000 sõdurit ja julgeolekutöötajat (eee… veits nagu on palju, aga noh, suur riik, ärevad ajad, ise nad norisid tüli), korraldab ta suurpuhastuse kohtunike seas, lastes lahti 2745 kohtunikku (oot-oot, kas nemad tahtsid ka võimu haarata?!), arreteerides 31 kohtunikku ja lastes prokuratuuril kirjutada välja arreteerimisorderid 140 ülemkohtu kohtuniku ja 48 kõrgema kohtu liikmete kohta.\nMis iganes ei olnud ka Türgi armee ohvitseride motiivid, siis võimuhaaramiskatsega (mis sest, et see osutus läbikukkunuks) asetasid nad end selgelt väljapoole kehtestatud mängureegleid, ning andsid tahtmatult oma oponendile ettekäände samuti reeglitele vilistada. Erdogan pole võimul olles demokraatia lippu kõrgel hoidnud ega teinud saladust oma soovist võim enda ümber konsolideerida. Ta kasutab riigipöördekatset oma oponentide halastamatuks mahasurumiseks, nõrgestades neid jõude riigis, kes võiksid takistada võimalike tulevaste muudatuste elluviimist ja legitimeerimist (need kohtunikud, eks ole). Selle asemel, et kutsuda üles rahvuslikule ühtsusele, ehk haarata ka opositsioon valitsusse, laseb ta usuliidritel kütta üles üldrahvaliku paranoia (jätkuvad üleskutsed tulla tänavale, taastada surmanuhtlus, puua reeturid), mille pinnalt on sisuliselt olematu opositsiooniga parlamendist kerge läbi suruda uusi samme kas siis siseriiklike oponentide tegevuse piiramiseks, meedia suukorvistamiseks või võimu konsolideerimiseks presidendi institutsiooni ümber (kõik muidugi selleks, et “päästa isamaa”). Või kui mingi ime läbi peaks seadusandja tõrkuma, võib ju alati lasta välja kuulutada erakorralise seisukorra – pardon, valimised.\nMe ei tea, kas ja kes oli riigipöördekatse taga, küll aga teame, et Erdogan kasutab võimalust lahti saada oma poliitilisest konkurendist Fethullah Gülenist. Eksiilis elav Gülen pole küll ise poliitikas, kuid tema toetajaid on riigistruktuurides palju. Just neid nimetas Erdogan pärast riigipöördkatset viiruseks, mis tuleb välja juurida. Kuna olulisemate liitlaste (USA, EL) huvides on hoida suhted Erdoganiga stabiilsena, sest Süürias sündinud mitmepäist vägivallalohet on ju vaja taltsutada, sõjapõgenikke kinni hoida jne, siis nemad ei kobise. Või kui piuksuvad, siis läheme Moskvasse ja teeme Putiniga koos pilti. Või Assadiga Damaskuses. Vot sulle realismi!\nEnt kogenud söö-või-saa söödud-läbirääkijana on Erdogan panused ülikõrgeks ajanud. Päeval pärast riigipöördekatset sulges Türgi Incirliki õhuväebaasi, mis on peamine NATO toetuspunkt ISISe vastases Süüria võitluses ning nõuab USAs redutava Güleni viivitamatut väljaandmist. USAl on ilma kaalukate tõenditeta raske kui mitte võimatu Güleni loovutada isegi hardcore realismi rakendades ja kõigist läänelikest väärtustest loobudes.\nSama keerulised saavad olema Euroopa valikud. Erdogani praegused sammud “vähi väljajuurimisel, mis on haaranud kogu riigiaparaati”, on alles algus. Kriteeriumite täitmisest ja vastutasuks viisavabaduse andmisest Türgile ei saa tõsiseltvõetavalt enam rääkida. See tähendab Euroopale rasket valikut: kas oma väärtuste loobumist ja põgenikevool punni ees hoidmist või eelmisest aastast isegi suuremate põgenikemassidega riskimist, mis muudaksid Kreeka ja Lääne-Balkani kergelt plahvatavaks piirkonnaks.\nNICE’I JÕLETU VERESAUN\nJärjekorras viies süütute lääne elanike vastu toime pandud üle 10 hukkunuga veretöö – meenutame varasemaid: Charlie Hebdo rünnak, Pariisi rünnakud, Brüsseli rünnakud, Orlando ööklubi – on ühtlasi arvult kolmas, mis toimub Prantsusmaa pinnal. Selle tõttu mõjutab see eriti Prantsusmaad ja tema sisepoliitikat:\nJuba on pikendatud erakorralist seisukorda, mis võimaldab politseil ja sisejulgeolekuorganitel lihtsamalt korraldada nii läbiotsimisi kui ka kahtlusaluseid kinni pidada. Seda hoolimata sellest, et kõik need eriolukorrameetmed kokku ei suutnud ju tegelikult uut rünnakut kuidagi ära hoida.\nEi ole tõenäoline, et President Hollande’i toetus, mis on üsna madal, saaks pärast rünnakuid tõuke üles nii, nagu see juhtus pärast Charlie Hebdot. Presidendilt oodatakse muuhulgas ka riigi sisejulgeoleku tagamist. Kolmas järjestikune rünnak näitab, et Hollande ei kontrolli olukorda (mitte, et tal oleks selleks ilma drastilisi samme võtmata tegelikke võimalusi). Seetõttu rünnak tõenäoliselt pigem nõrgendab Hollande’i juba niigi hapraid positsioone järgmisel aastal toimuvatel presidendivaimistel.\nSeda kasutavad ära tema siseriiklikud oponendid. Marine Le Pen on juba panuseid tõstnud, kutsudes üles kuulutama välja totaalse sõja radikaalse islami vastu. Nice’i endine vabariiklasest linnapea on avaldanud kahtlusi võetud julgeolekumeetmete adekvaatsuse osas. Ükskõik, mida Hollande ka ei teeks, ei saa see kunagi olema nii radikaalne, kui opositsioon nõuab. See võimendab Hollande’i “mannetust” veelgi ning võib tõugata üha rohkem valijaid radikaalsemaid samme propageerivate poliitilise juhtide leeri, kelle jõulise retoorikaga ülepritsitud ideed võivad paista valijale – realistlikumad.\nLaiemas plaanis on rünnaku järelmid samuti murettekitavd. Hoolimata sellest, et USA juhitud koalitsiooni tubli töö tulemusena on ISISe ehk Daeshi poolt kontrollitud territoorium tublisti vähenenud (nad on kaotanud 45% kunagi Iraagis kontrollitud maa-alast, ning 30-35% rahvastikuga kaetud kontrollitud aladest Süürias ja Iraagis) – nende ressursid on kokku kuivanud ning inimjõud vähenenud – pole see olnud taoliste rünnakute peatamiseks piisav.\nSarnaselt Orlandole saatis tapatöö toime indiviid, kes oli ehk saanud ISISe tegevusest vaid inspiratsiooni. Ta ei olnud otseselt ISISe võitlejate nimekirjas või palgal, ega polnud saanud neilt (vähemalt seniste andmete kohaselt) ka mingit muud toetust. Rünnaku maksumus ning kasutatud “arsenali” tase oli ründaja jaoks samuti suhteliselt madal. Jutt käib tavakodanike jaoks vabalt kättesaadavatest ressurssidest.\nTaoliste asümeetriliste rünnakute ärahoidmine on tohutult keeruline kui mitte võimatu. Nende võimalikke toimepanijaid ei ole võimalik 100%-lise või selle lähedase tõenäosusega tuvastada. Ning õigusriigis tuleb iga kõhklust tõlgendada kodaniku kasuks. Sisemine hirmuõhkkond, mida taolised rünnakud aga võimendavad, loovad ühiskondades umbusu ja kahtlustuste õhkkonna, mis on soodsaks pinnaseks ühiskonnas pettunud segastele tapatalgute koraldamiseks.\nVABARIIKLASTE KONVENT: REALISTIDE VÕIT IDEALISTIDE ÜLE\nTäna algab Clevelandis USA vabariiklaste konvent, mis kinnitab presidendikandidaadiks ametlikult Donald Trumpi ning määrab partei põhisuunad järgmiseks neljaks aastaks. Trumpi “vormistamine” kandidaadiks ei olnud pärast rivaalide taandumist enam tegelikult kahtluse all ning kuigi grupp tõsiusklikke oponente üritas edutult konvendi reegleid muuta (ning lubas võitlust ka veel konvendis jätkata) ei suuda keegi vaielda häälte aritmeetikaga, mis annab Trupile selge enamuse.\nKüsimus on pigem selles, mida Trump oma kandidatuuriga peale hakkab. Valdav enamus ülemaalistest avaliku arvamuse küsitlustest annavad Hillary Clintonile kindla ülekaalu. Trumpi valik asepresidendikandidaadiks (valge evangeelne meessoost sotsiaalkonservatiiv) annab tunnistust ponnistustest ühendada pigem partei, kui et üritada üldvalimistel püüda mõnd valijagruppi, kes pole tavapäraseks vabariiklaste valijaks. Trump surub endiselt oma põhivalijale – valge sinikraeline mees. Viimaste politseitulistamiste valguses on ta ennast positsioneerinud kui “korra ja seaduse” kandidaat. Taoline strateegia, mida viimati kasutas Nixon, võib osutuda edukaks vaid siis, kui hirmu ja seadusetuse õhkkond ühiskonnas sunniks tavavalijaid otsima pidepunkti karmikäelises juhis. Trump mängib selgelt lootusele, et Ameerika Ühendriikides ja mujal maailmas hakkab veri tänavatel veelgi ohtramalt voolama.\nTHERESA MAY: REALIST PAR EXCELLENCE\nEelmisel kolmapäeval sai Suurbritannia endale uue peaministri. Theresa May esimesed sammud valitsusjuhina kinnitasid kuvandit temast kui tõhusast ning halastamatust poliitikust, kes ei karda kedagi ega midagi. Mida ütlevad meile Thatcheri poliitilise käekoti pärija esimesed sammud?\nMay ei usu muinasjutte. Ta tegutseb vastavalt poliitilisele reaalsusele. Kui rahvas on hääletanud Brexiti poolt, siis Brexiti peavad nad saama. Mingid segased unistused, mis nägid ette võimalikke manöövreid, mis läbi uute valimiste või lausa uue referendumi võimaldaksid jätkata UK liikmelisust EL-is, ei ole tema teema. Milleks? Kaotada oleks tal sellest rohkem kui võita. Ning kui juba on läbirääkimised, siis on kõik kaardid laual. May näeb selgelt, et EL ei saa anda UK-le kingitusi. Seega peab ta oma läbirääkimispositsioone tugevdama. Kahurilihaks kõlbavad hästi ka ka täna UK-s elavad EL kodanikud, kelle õigus (või hoopis pigem privileeg?) ka edaspidi UK-s elada sõltub Ühendhuningriigi ligipääsust siseturule. Külm higi Londoni City ja Brüsseli koridorides.\nTa ei ole idealist, vaid pragmaatik. May ei näe mingit mõtet põletada kõiki sildu Euroopaga. Oma esimeses kõnes ütles ta selgelt, et Suurbritannia jääb Euroopa Inimõiguste konventsiooni liikmeks. Need, kes on propageerinud võimalikult absoluutset Briti krooni suveräänsust (sh endine justitsminister Michael Gove), kahvatusid. Strasbourgi kohtute otsused jäävad ka edaspidi ülimuslikuks Londoni kohtute suhtes.\nTa suudab edukalt tasakaalustada sise- ja parteipoliitilisi huve. Erakonna seisukohast on tal on vaja siduda lahkujate tiib oma valitsusega, nii selleks, et vältida Cameroni vigu (kus valitsusest väljas olevad euroskeptikud sisuliselt võtsid pantvangi Cameroni Euroopa poliitika) kui ka selleks, et hoida konservatiivset parteid ühtsena. Parim viis seda teha oli panna nad vastutama Brexiti eest. Sellest ka David Davise nimetamine Brexiti eest vastutavaks ministriks koos uue ministeeriumi loomisega kui ka “märter” Boris Johnsoni nimetamine välisministriks. Teistes riikides võis see viimane samm panna diplomaate kulme kergitama, kuid May’d ei huvita see karvavõrdki, mida mõne võõrriigi välisminister Johnsonist arvab. Tõenäoliselt ei huvita teda ka see, kui hästi Johnson oma ametis hakkama saab. Sest May tegi seda peamiselt Johnsoni kui kontrollimatu radikaali neutraliseerimiseks (oma ebaõiglaselt reedetud kroonimata liidri märtrioreooliga oleks ta Mayle palju peavalu võinud valmistada), ning kogenud ja regulaarse EL nõukogus käijana (ühena vähestest Cameroni ministritest) teab väga hästi, et EL-i kontekstis on välisministrid üsna teisejärgilised. Tõelised nö make or break otsused tehakse läbirääkimistel liidrite tasemel ülemkogus või valdkonna tegelike juhtide poolt. Oleks naiivne arvata, et London City laseb enda huvisid esindada kadunud hiilgusega välisministeeriumi või mingi uue tundmatu Brexminni ametnikel. Endise välisministri Philip Hammondi nimetamine rahandusministriks on tegelikult palju märgilisem samm. Riigi seisukohast on see kindlasti hea lahendus.\nTa pole sentimentaalne. Cameroni nö Notting Hilli bande kastreerimine toimus külmalt ja ilma pisarateta. See võis toimuda pisult liiga järsult avalikkuse ja tooride endi jaoks, kuid selles oli selge loogika. Osborne oli paljudele karmide kokkuhoiumeetmete sümboliks. May enda poolt rõhutatud sotsiaalsem konservatism vajab teistsugust lähenemist. Juba ongi teatatud, et eelarvetasakaalu saavutamine aastaks 2020 on prügikasti visatud. Ning justiitsminister Gove oli muutunud Juudaseks. Põlatud nii oma endiste sõprade kui vaenlaste poolt. Tema hoidmine valitsuses poleks andnud Mayle ühtegi plusspunkti. Out with the old, in with the new!\nTa teab, kellest sõltub UK tulevik, kellega tuleb hakata diile tegema. Esimese nädala jooksul kohtus ta Nicola Sturgeoniga ning järgmisel nädalal kohtub ta Merkeliga. Esimest on tal vaja Suurbritannia kooshoidmiseks, mis on May jaoks selgelt eesmärk nr 1. Teist tsiviliseeritud lahutuseks EL-ist. Ülejäänud on pudi-padi.\nNeed kaks ülesannet võivad siiski iga poliitiku, ka May, jaoks osutuda kaelamurdvaks. May on lubanud Euroopa lepingu artikkel 50 käivitada koos kogu Ühendkuningriigile (sealhulgas Šotimaale) sobiva lahendusega. Täna on sellist võimalust siiski raske ette näha. Lahkumisläbirääkimised muudab keerulisemaks see, et iga veidigi radikaalsem positsioon Maylt toob turgudel kohe kaasa turbulentsi ja ebakindluse majanduses. Ja nagu me hästi teame, toidavad just majanduslikud probleemid natsionalismi, radikaalsust ja eliidivastasust.\nKirjutas: Poliitika.guru 18/07/2016


Valitsus jõudis energiahinna leevendamises kokkuleppele\n21/01/2022 14:06:20 vallasant\noeh,kes küll aitaks mulle ullile selgeks teha inimkeeli,et mis nüüd siis teiste kulul mulle kinni makstakse,mis tuleb ise maksta\n22/01/2022 08:29:19 Ärimiizu\nKujundväljendust kasutades - riik maksab kinni sinu siniseks löödud silma plaasterdamise ja kosmeetilise iluoperatsiooni, kuid pätid, kes tänavakangi all oma ohvreid varitsevad, jäävad endiselt vabadusse..\n22/01/2022 09:04:18 Lihtsalt mees. (Viljar65282@mail.ee)\nMõned saavad oma 50,70 eurot kätte aga see pole mingi lahendus, kas siis märtsi kuuga lõpeb kõik ära, ei lõpe sügisest hakkab jälle trall pihta ja nii vähemalt veel kümme aastat, narva kinni ja pirruvalgele on ju valitsejate plaanid\n23/01/2022 18:41:03 Kaspar\nKas krptoraha kaevandamisel makstakse ka elektri ülekulu, olen soetanud 1000 KW võimsusega arvuteid, naabrid kurdavad et tuled vilguvad.\n24/01/2022 09:34:21 Mida te kiunute nüüd?\nKes tegi? Ise tegi! Ise jooksite seda kloun kallast valima ja seda vargakarja ref- i. Ja on ikka huvitav küll- nüüd kisatakse, et internetis taotluse tegemine hirmus keeruline. Taotlust teha on keeruline, aga pane kanakallast ja vargaref-i valima internetis- voilaa- kõik saavad hakkama!Vaadake endale peeglist otsa ja näete seal keda süüdistada.\n24/01/2022 14:36:44 viimasele,ekrelasele\nno ja mis su martin siis targem on,kutsub inimesi kuritegu sooritama,arveid mitte maksma. mis järgmiseks,poodi vargile,kui nälg, naabrimehelt auto,kui sõita tahaks ja naine kui ... tahaks või\n24/01/2022 14:46:13 Pensionär (elli.niit.001@mail.ee)\nJah kõik need suure arve saajad peaks endale otsa vaatama. Kes tegi nendele börsi lepingu ja kes pole asunud ka seda muutma. See juba veneaegne nali, et süütud( Kallas) saavad karistada. Olen oma arvega (30 eoro kuus) rahul ja ei saa aru miks ma peaks osalema kellegi arvete kinnimaksmisel.\n24/01/2022 17:50:15 Tölpa\nEestlased ikkagi rikkad. Norra kompenseerib kõik mis üle 7,2 s/kwh ja mingeid piiranguid pole, palju tarbid kuus.\n24/01/2022 20:36:20 Sina 14.36 ekrelasele\nSa töllmokast tallalakkujast raibe kao kooli haridust omandama! Valisite ise neid vargavärdisid ref partijast, nüüd makske. Kes tegi- vaadake endale peeglist otsa ja siis kaagutage.No ja see 14.36 on ikka lausidioot, seletab midagi oma luuludest- naabri autost ja naisest. Otsi psühhiaatrilt abi\n24/01/2022 20:41:13 Varga ref ja kana kallas\nLoobib miljoneid ja maksumaksjs peab maksma. Loomulikult EKRE " süüdi",kes siis ikka. Ukrainas sõda õhutab ka ju EKRE, aga mitte kloun kallas Eestimaa reeturitest rahapesijate bandega...\n25/01/2022 14:53:53 pensionärile\nkas olete kooliharidust ka käinud, kallas "süütu", ega fikseeritud elektrilepingu elektrihinda tõstetakse samuti ilma küsimata lepingu teiselt poolelt ja ega inimene soove keegi ju ei arvesta.Ära targuta ,sa ei muuda midagi aga mina maksan veel vähem,vot su tarkus.\n25/01/2022 19:36:56 EKRE ju "süüdi"\nEKRE õhutab sõda Ukrainas,EKRE tõstab elektrihindu, EKRE käseb kõigil " investeerida" ja raha kanda igasugustele- lisaks käseb EKRE veel laenu võtta ja veel juurde " investeerimiseks" kanda. Peale selle saadab EKRE veel " spioonkoristaja" lattu ja laseb kõik nn vaktsiinid rikkuda. Enne seda laseb EKRE muidugi rahapesu korraldada... JNE.\n25/01/2022 20:35:49 viimasele\nrõõm näha,kuidas räägib tõeline ekremees\n28/01/2022 17:42:39 Minu issile\nEi ole toetusi vaja, piisavalt saab kogu aeg matsirahvalt raha. Teie vaadake matsid kuidas saate, õiget ref närilist see ei huvita. Teeme rahapesu, ajame kõik EKREpeale, raiskame katsetusjärgus oleva olluse laos- ikka on ju EKRE süüdi. Idioodid olete, ref on rääkinud! Ja sellele nn viimasele- haridus puudub kantoom? Lause alustus käib SUURE tähega.\n28/01/2022 17:46:06 Minu issi\nÜtleb, et EKRE on kõiges süüdi... Pabulaid tahab EKRE siia, sõda õhutab EKRE Ukrainas, ikka " investeerida" käseb EKRE..litsi lüüa käseb ka EKRE..


Carrie nimeline kaelakee on SATC-i tagastamiseks TAGASI: 5 parimat isikupärastatud nimega kaelakeed välimuse saamiseks - Mood\nCarrie Bradshawi nimi kaelakee peal Seks ja linn oli praktiliselt omaette tegelane koos Samantha, Charlotte ja Mirandaga.\nNii et veenduge, et teenite oma SATC fännide õigused, mis isegi muljet avaldaksid Sarah Jessica Parker oma isikupärastatud Carrie nimeripatsiga enne, kui HBO hittsaade jõuab tagasi a uhiuus seeria .\nVAATA PILTE: Kuidas on Seksi ja Linna tähed aastate jooksul muutunud\nROHKEM: Kuidas taastada Carrie korter SATC-s\nMe ikka jumaldame Carrie nime kaelakeed SATC-s\nCarrie kaelakee oli lihtne kullatud ripats, kuulduste kohaselt maksis see umbes 100 dollarit, mille ta pani asjatundlikult kokku luksusjuveelide ja disainerrõivastega, kuid oleme leidnud mõned ikoonilisest ripatsist veelgi soodsamad versioonid. Siit leiate parimad koopiad SJP tegelase armastatud aksessuaarist.\nEsialgne kaelakee kaelakee, alates £ 24.88, Etsy\nSee 18k kollase kullaga kaelakee on Carrie'ile võimalikult lähedal ja seda saab isikupärastada mis tahes nimega; saate valida ka keti pikkuse ja metalli - lisaks kullale on saadaval ka hõbe, roosikuld ja valge kuld.\nLondoni Christopher James kaelakee, alates £ 59, Amazon\nVõi hõbedakandjate jaoks on see käsitsi valmistatud versioon, millel võib olla mis tahes nimi.\nNimekaelakee oli 127,50 naela, NÜÜD 100 naela, LoveSilver.com\nOtsite väikest sära? Meile meeldib selle nimesildi kaelakee peen diamante ja kindlasti üks, mille peale välja pritsida.\n14k nimekaelakeed, 20,77 naela, Etsy\nJa see väike versioon peene jaoks SATC avaldus.\nLondoni Anna Lou kaelakee, 70 naela, Mitte Peatänaval\nTõeliselt isikupärase kaelakee jaoks on need Anna Lou Londoni ripatsid käsitsi valmistatud ja isikupärastatud.\nLOE: 18 Netflix näitab, et vaadata, kas sa armastad moodi\nMis puutub tegeliku kaelakee asukohta, tunnistas Sarah Jessica Parker, et ta hoiab oma tegelase kõige kallimat vara. Kaelakee ‘Carrie’ on mul endiselt olemas. Mulle meeldib see ja see on kuhugi turvalisse kohta peidetud, ilmutas ta 2017. aastal raisakotkade festivalil.\nNäitlejaid nägime viimati teises filmis 'Seks ja linn'\nJa sündmuste kummalises pöördes on SJP väidetavalt ühe Seksi ja linna filmi võtteplatsil kaelakee peaaegu kaotanud - täpselt nagu Carrie 6. hooajal Pariisis tegi. Ma soovin, et saaksin seda stseeni uuesti mängida, sest nüüd, kui olen selle üle elanud, teeksin palju paremat tööd, ütles ta.\nLoodame, et ta teab, kus on SATC taaskäivitamine!\nVAATA: Uurige uut SATC-i\nKas saite pandeemia kutsika? Selgus 10 populaarseimat koeranime\nRon Odelli kohandatud betoon - Woodland Hills, CA - betoonitööde ettevõtjad minu lähedal\nHoffmani stantsitud betoon - Hadley, NY - betoonitööde ettevõtjad minu lähedal\nkui palju lapsi on stepirulil\nkui palju poleeritud betoonpõrandad maksavad


Õpetaja hindab õpilast näo järgi | Eetikaveeb\nÕpetaja hindab õpilast näo järgi\n9. Märts 2018 - 10:48 -- Anonüümne\nProbleemsituatsioon: Ühel aineõpetajal on olnud probleeme töökohustuste täitmisega ning seetõttu on ta käinud mitmetel vestlustel kooli direktori kui ka õppealajuhatajaga. Õppealajuhataja laps õpib samas koolis ning puutub ühes aines kokku tolle õpetajaga. Õpetajal on tekkinud juhtkonna vastu vimm ning kasutab ära õppealajuhataja last, et ennast välja elada. Ta teeb talle individuaalseid tunnikontrolle, küsib vastama ainult teda ning hindab kontrolltöid karmimalt. Kuidas õpilane peaks toimima?\nSisestas Heli P (verifitseerimata), 9. Märts 2018 - 16:45\nSiinkohal leian, et õpilane peaks kindlasti pöörduma enda vanema juurde (õppealajuhataja) ning toimuvast rääkima. Siinkohal lisaks alles hoidma enda kontrolltööd, et neid saaks vajaduse korral kasutada tõestusmaterjalina. Tundub, et tegemist on koolikiusamisega õpetaja poolt. Kindlasti tuleks siinkohal vestelda peamiselt õpetajaga ning välja uurida, mis on halvasti. Õpilane saab kartuse korral asjasse kaasata ka mõne klassikaaslase, kes vahettegemist on märganud ning ehk on koos julgem midagi ette võtta.\nSisestas js (verifitseerimata), 19. Aprill 2018 - 19:11\nJuhtumis kus õpetaja kasutab tõesti ära õppealajuhataja last, et enda emotsioone välja elada, on õpilane süütu ohver samal ajal kui probleem seisneb hoopis kooli ja õpetaja vahel.\nNõustun Heliga, et õpilane peaks pöörduma oma vanemate poole ning rääkima õpetaja ülekohtust, vajadusel kaasama rääkimisel mõne klassikaaslase. Tunnikontrollide ning enda ja mõne klassikaaslase kontrolltööde säilitamine on ühtlasi kasulik.\nSiin kohal leian, et õpilasel\nSisestas Anonymous (verifitseerimata), 5. Jaanuar 2019 - 21:04\nSiin kohal leian, et õpilasel ei ole väga midagi teha, ta kahjuks peab ära kannatama ja lootma, et õpetaj jätab järele.\nSisestas Õpetaja vimm (verifitseerimata), 11. Jaanuar 2019 - 16:19\nArvan, et see on kooli õpetaja poolne moraalne kooli kiusamine. Sellisel juhul tuleks õpilasel teavitada oma klassijuhatajat ning tema peaks süvenema sellesse probleemi ja proovima lahendust leida.\nÕpetaja hindab õpilast näo järgi / Õpilase kiusamine\nSisestas irinajel (verifitseerimata), 14. Jaanuar 2019 - 19:17\nAntud situatsiooni laps/õpilane on ohver ning õpetaja teda kiusab sellepärast, et tema lapse ema on õppealajuhataja, kellega õpetajal on omavahelised probleemid. Hetkel on tegemist koolikiusamisega, mis ei tohi koolis olla, eriti kui kiusaja õpetaja!!! Kuna see on ebaeetiline, ebaprofessionaalne ning ebavõrdsed positsioonid laps ja täiskasvanu. Lisaks haritud ja täiskasvanu inimese ei tohi nii käituda lapsega ning vahet pole kelle laps ta on. Siinkohal õpilane/laps peab pöörduma oma vanema juurde (õppealajuhataja) ning toimuvast rääkida.\nTõestamiseks tänapäeval olemas nuti-digivahend, millega võib ka salvestada ja näidata oma vanematele. Lisaks võib paluda abi klassikaaslastel, kes samuti võivad tõestada seda, et õpetaja käitub ebaeetiliselt tema suhtes.\nLahenda tehe: * 11 + 6 =


Kodu\t» Microgaming\t» Bridesmaids\nBridesmaids arvustus: pruutneitside pöörased seiklused\n105000 münti (8,000 x)\nSamuti pakuvad tervitusboonuseid või mõnda teist tüüpi sissemakse boonuseid Ninja Casino, Kingswin, Boost Casino ja Vulkan Vegas.\nSelles boonusmängus tuleb sul valida fotosi, mille taga peituvad põnevad auhinnad. Kui leiad foto tagant kirja "I'm sorry", siis tähendab see, et see voor on sinu jaoks selleks korraks läbi.\nBridesmaids sloti disain on....väga roosa, ja läheb kindlasti kokku mängu temaatikaga. Helid on lihtsad, kohati on üritatud jätta muljet sellisest tavakasiino taustalärmist. Ning lisaks on loomulikult kasutatud ideid ja klippe ka Bridesmaids filmist.\nKui kõrge on Bridesmaids sloti RTP?\nBridesmaids sloti RTP on 96.71%.\nKui palju Bridesmaids slotiga võita saab?\nBridesmaids sloti maksimaalne võit on 8000x panus.


Uurime viinamarjade salajasi omadusi vähivastases võitluses - Vitamiinid December\nMarjad ei ole mitte ainult maitsev, vaid neid saab kasutada erinevate haiguste ja onkoloogiliste haiguste ravimiseks. Patsiente ravitakse viinamarjade ekstrakti ja viinamarjade seemnetest saadud õliainetega. Lisaks puhastab inimene efektiivselt marja söömise ajal inimest. Möödunud sajandi alguses arendas Ameerika elanik Joan Brand välja viinamarjade viljadest spetsiaalse dieedi. Viinapuu nälgimise abil saate vältida onkoloogia arengut.\nKuidas kasutada viinamarjakasvataja\nMahalaadimine seedetrakti, puhastades keha toksiinidest, vabaneda stressist ja mõju kolesterooli põhjuseks on viinamarja toitumine, mida saab kasutada ajal ebapüsivate.\nPõhiliselt kasutatakse vähkkasvajate viirusturul. Kuid sa peaksid sööma ainult marjad üks päev nädalas, olenevalt kahjustuse määrast. Parim viis keha puhastamiseks sügisel, kasutades värskeid, küpset ja hoolikalt pestud viinamarju.\nVähki saab ravida valgete sortidega, millel on väike kogus suhkrut, mahlakad liha ja tundlik nahk. Näiteks saate valida shasla või valge muskaatpähkel. Pimedate sortide abistamine on vajalik kõhulahtisuse ilmnemiseks, mis tekivad pärast inimese keha puhastamist, kuna neil on tugevus. Kuid ampeloteraapia ei peatu siin. Sa pead valima marjad ainult ripest. Kui need on võetud, ei limaskesta ja seedetrakti seinad ärritunud. Kui esineb sagedasi blokeerivaid nähtusi, siis vabaneb see puuvilja viljaliha abil, millest nahk kooritakse välja ja puu ei sisalda luid.\nUuringu käigus tõestati, et inimene tunneb heledust ja rahulikkust. Patsient tunneb, et energia muutub vaimselt aktiivseks. Dieet sobib hästi kõhukinnisuse ja unehäirete tekkeks. Toime säilimine toimub pärast viinamarjade toitumise rakendamist. Lisaks eemaldatakse "halb" kolesterool inimkehast, maitsetugevused ja lõhnade funktsioonid halvenevad.\nPärast kursuste läbiviimist jälgivad inimesed sageli toitumisharjumusi. Pärast meditsiinilist paastumist lõpetab inimene soovi juua kohvi jooke, tarbida šokolaadi ja suhkrut sisaldavaid tooteid. Pärast ampeloterapeutikume läbinud patsient peab sööma lihtsaid, looduslikke roogasid.\nEnne ampeloterapeutikumide tegemist on vaja ette valmistada, välja arvatud loomsete saaduste, alkohoolsete ja kohvijookide ning šokolaaditoodete kasutamine. Teraapia viinamarjade abil on kõige kasulikum, kui keha on eelnevalt puhastatud kloseerimisprotseduuriga.\nSoovitav on ravida vähktõbe viinamarjasordi concordi abil, mida kasutatakse koos naha ja kaevudega. Haigus on vähem kõrvalejoetud punaste ja musta viinamarjasortidega, mis sisaldavad toitaineid. Nad aitavad kaasa vähiliste kasvu kõrvaldamisele ja nende leviku peatamisele. Selle patogeensusega bakter, mis aitab arendada vähktõve avaldumisi, on detoksifitseeritud nende toitainete toimel, see tähendab elimineeritakse. Vähktõve erinevate ilmingute viinamarjade ravi muutub tõhusaks vähirakkude omaduse tõttu kasvada suhkrul. Viinamarjamahl on puhas suhkur. Vähiväljad on näljased veetarvete osas. Kui haige viinamarjamahl sööb, haigestunud rakud neelab suhkrut, mis on marjades või mahlas. Kuid mahl sisaldab ka toksilisi aineid, mis sisenevad ka inimkehasse. Tavaline rakk tarbib vähem glükoosi kui vähirakud.\nTerapeutilised sekkumised vähktõve ennetamiseks on kahes etapis. 12 tunni jooksul ei tohi süüa, ja siis järgmise 12 tunni jooksul ei tohi kasutada isegi kergeid eineid, lisaks viinamarja. Võite asendada värsked marjad viinamarjamahlaga. Seal on viinamarjad võivad olla tundideks, mitte 2-3 toidule. Nädal hiljem on mõttekas lisada vett ja kergeid toiduaineid dieeti. Vähirakud näljuvad, kui vesi süstitakse, mitte mitmesuguseid toiduaineid. Seetõttu peaks lisatakse vett viinamarjamahla kõrvaldada kasvaja via ellagic-happekomponendid, catechine, kvertetsinnogo komplekset proantotsianidnogo resveratrooli ning antioksüdante illuminators - pterostilbene, seleen, lükopeen, luteiin, vitamiin B17 (laetrila, amygdalin). Veelgi enam, viinamarjad on määratud suures koguses beetakarotiini komponendi caffeic, ferulic ja gallushappeks, mis koos selle tõttu sureb vähirakke.\nViinapuude vähirakendamise reeglid\nErinevate kasvajate puhul kasutavad tänapäeva arstid koos meditsiiniliste preparaatidega spetsiaalset viinamarjade toitu:\nSa peaksid sööma ainult viinamarju ja juua vett.\nPärast marjade söömist peaks vesi jooma pärast tund.\nNäidatud on värskelt pressitud mahla või segisti kaudu läbitud joogi vastuvõtt.\nSaate süüa viinamarjade seemneid.\nViinamarjad võivad olla igas koguses.\nÄrge katkestage viinamarjade toitumist, seda ka juhul, kui pea on haige ja haige. Sellise keha reaktsiooni esinemist mõjutavad vabanenud mürgised ained, seega peate jätkama viinamarjade toitumist.\nTa peaks konsulteerima spetsialistiga, pöördudes haiglasse.\nKuidas saada viinamarjade toidust välja\nSee peaks pärast nädala viinamarjadust nägema 3 päeva jooksul, et sellest välja minna. Eksperdid soovitavad:\npärast paastumist tutvustatakse erinevaid värskeid ja keedetud puu- ja köögiviljasaadusi;\n2. päeval võite süüa puuvilju, köögivilju, keedetud mune ja süüa jogurt;\n3. päeval saavad patsiendid süüa aurutatud kala rasvata;\n4. päeval võite süüa, kui patsiendile seda kasutatakse.\nPärast viinamarjade nähtustamist peavad vähihaiged patsiendid viinapuude mahalaadimist üks kord nädalas. Kõik need tegevused aitavad vältida vähirakkude arengut ning mõnedel juhtudel on vähk isegi terviklikult ravitud.\nOnkoloogiapraktika puhul on eduka ennetamise ja ravi oluline komponent õige toitumine.\nFoto: Depositphotos.com. Postitas: lola19.\nViimased meditsiinilised uuringud kinnitavad teatavate toitude vähivastast toimet. Saladus peitub spetsiaalsete keemiliste ühendite sisus, mis eemaldavad, neutraliseerivad kantserogeene või vähendavad nende kahjulikke mõjusid.\nAbsoluutsed meisterdavad on vähktoodete esikümnesse. Nad peavad olema toitumises kõigile, kes hoolivad oma tervisest.\nParimad tooted vähivastaste omadustega\nTomatid sisaldavad võimas antioksüdantset lükopeeni, mida teadlased peavad palju efektiivsemaks kui A-vitamiin ja beetakaroteen. See lükopeen põhjustab värskete ja hautatud tomatite vähivastaseid omadusi. On uudishimulik, et ta ei kiirusta isegi kõrgetel temperatuuridel laguneda.\nSee troopiline puu Ida päritolu on äratanud tähelepanu teadlaste poolt kõrges kontsentratsioonis taime antioksüdante. Järgmises Mangustanipuu sisaldab 12 klahvi vitamiine, sealhulgas antioksüdantne toime: A-vitamiini, C-vitamiini, E-vitamiini Nad neutraliseerivad vabu radikaale, mis võivad põhjustada patoloogilisi muutusi geneetilises aparatuurist ja selle tagajärjel - vähk.\nVäärtusest greibi võitluses vähiga ei ole ainult šoki annustes C-vitamiini, kuid kohalolekul lükopeeni. Ja isegi kui kontsentratsioon lükopeeni Mahlane greip on veidi väiksem kui tomatid, tsitrusviljade, see esindaja on huvi seas onkoloogid kogu maailmas. Punane greipfruit sisaldab maksimaalset vähivastaste ainete hulka, samas kui valge seda ei kiida.\nBroccoli näitas teadlased biokeemilisi mõistatus nimega "sulforaphane". See unikaalne aine, mis koosneb brokkoliast, on vastu ova ja maovähi tekkele. Kasulik näiteks kapsa ja suitsetajad - see aitab eemaldada patogeenide kopsudest, soodustab loomulik protsess röga ja teataval määral profülaktilise toimeainena vähk.\nOn üldtuntud, et veinil on teatud vähivastased omadused. Kuid see ei tähenda, et võite seda jooki raskete haiguste vastu võitlemiseks kasutada. Lõviosa oma kasulikud omadused veini saadud värsketest viinamarjadest, mis sisaldavad palju bioflavonoide - võimsad antioksüdandid, mis kaitsevad keha igasuguseid kasvajaid. Pimedas (punane ja must) sorte suuremaid aineid, mis on efektiivsed ennetamiseks ja raviks maovähk, käärsoolevähk, rinnavähk näärmed.\nKonkordi viinamarjad on eriti head. Teadlased soovitavad seda süüa koos naha ja viinamarja seemned - nad ennekõike resveratrooli, mis kaitseb vähihaigusi. Resveratrool esineb ka kontsentreeritud viinamarjamahlas ja punases kuiv veinis.\nPunapeet valitseb õigusjärgselt kõige tõhusamate vähivastaste toodete seas. See on peamine köögivilja võitluses pahaloomuliste kasvajate vastu. Sisu antotsüaniinpigmentide sisse suhkrupeedi 8 korda nende sisu muul köögivilja. Antootsüaniinid on teadaolevad vähivastased vastased. Lisaks nendele võib juurvilja võib pakkuda organismis kogum antioksüdante (C-vitamiini ja betaiini), normaliseerides pH veri tööd reguleerivas maksas, toetades immuunsüsteemi. Kõige kasulikumad peet on rikkaliku punase värvusega, ilma valgete või kollakate lihavalgudeta. Samuti sisaldab see palju magneesiumi, mis aitab hävitada vähirakke.\nVäetise vähivastase toimega põhikomponent värske vesilahuse koostises on fenetüülisotiotsüanaat. See takistab vabade radikaalide kahjustamist ja tervisliku raku muundumist vähirakkudesse. Vesikressursi korrapärane tarbimine avaldab positiivset mõju veres, annab kasvaja blokeerivaid omadusi ja suurendab keha immuunsust.\nKvaliteetne šokolaad peaks koosnema kakaoubadest vähemalt 65% ulatuses, sest neil on palju kaitsvaid antioksüdante. Vähi ennetamiseks on šokolaad, eriti kibe, suurepärane toode, kuid haiguse kujunemise käigus kasvatavad toidulisandid toidulisandeid, suurendavad kasvu ja soodustavad selle kasvu.\nTänased teadlased on tõeliselt huvitatud Vahemere elanike toidu traditsioonidest. Selgus, et kohalikud naised letavad tõenäoliselt rinnavähki. Saladus peitub oleiinhappest oliiviõlist. Ta on hispaanlased, itaallased ja kreeklased armastatud ja hinnatud. Seetõttu on Vahemere dieet veel üks viis, kuidas kaitsta end surmava onkoloogia eest.\nPagaritooted, mis sisaldavad toiduvärvi - usaldusväärne kaaslane kantserogeenidevastases võitluses (pestitsiidid, keemilised jäätmed, radionukliidid jne). Kui soolestikus, taime kiu seob ja eemaldab organismi vähki põhjustavaid kahjulikke aineid. Keha õigeaegne puhastamine looduslike kiudainete abil on pika tervisliku eluviisi võti.\nLoe lähemalt rukkliistest ja nende kasulikest omadustest.\nPikaaegselt meelitasid kasulikud ananassid arstide tähelepanu ainult toidutoodetele. Selgub, et bioloogiliselt aktiivsed ained (bromelaan ja ensüümid), mis stimuleerivad soolte aktiivsust, kiirendavad ainevahetust ja soodustavad kaalulangust, omavad samuti vähivastaseid omadusi, puhastavad verd ja tugevdavad immuunsüsteemi.\nViinamarja seemne vähiravim\nTere pärastlõunal, Halisat!\nUkraina, Dnipropetrovsk, mao adenokartsinoom, kõht eemaldatud.\nEma tuleb sinu servast - Buynaksk.\nPalun aidake nõu, palun.\nSelle aasta märtsis viidi läbi operatsioon, et eemaldada kogu mao adenokartsinoomi T3N1M0G2 tõttu. Pärast seda toimus 3 keemiaõpetust. Rohkem keemia tegi, keha ei saa seista. Pärast kolme kemikaali 1,5 kuud nad jõid:\n- Aconite Tinktuura 100 tilka * 3 korda päevas. Mürgistust ei olnud.\n- jõid mesilase pirni, Knyazhik Siberi, kivisöe, mustköömne viinamarjaõli, selenium, tsink.\nPärast kogu seda ravi, nüüd KLA on normaalne, on maksakompleks normaalne, kuid CT skaneerimisega leiti MTS-i retroperitoneaalsetes lümfisõlmedes ja selle tulemusena oli kasvaja marker CA 72-4 üle hinnatud. Olukord on hirmutav.\nKas meil on liiga nõrk akoniit või see lihtsalt ei sobi meile. See mürgistus (terapeutiline annus) ei jõudnud.\nTäna hakkas akonite asemel langema tilk tilk * 3 korda päevas.\nTäna hakkasid nad üks teespoon 3 korda päevas Todikampi (lennukipetrooli pähklite infusioon).\nMa palun, kuigi see ei pruugi olla liiga hilja, ütle mulle, mis on parem meie vähivormiga - akoniit, hempok või jõuluvana?\nKas ma pean neid tinktuure maos suruma?\nKas mul on Todicamp vaja?\nVõibolla on midagi muud vaja?\nMa palun sind väga, vastus!\nMe teame, et Issand kohtleb meid kõiki ning taimed ja innukus on ainult vahendid.\nVähk on kohutav haigus, mis kõlab nagu lause. Ravi on sageli kulukas ja mitte alati efektiivne. Jah, ja vähendab kogu keha immuunsust. Seepärast otsivad nad nüüd muid haiguse likvideerimise meetodeid, näiteks vähktõve ravimist viinamarjadest või selle ekstraktidest.\nViinamarjääriekstrakt vähi vastu\nViljaseemne ekstrakt vähkas (GSE) on mitme ühendi kompleksne segu, mida peamiselt esindavad polüfenoolid ja fenoolhapped. Nende tarbimine on ohutu ning tunnistab, et sellel on mitmeid olulisi tervisega seotud eeliseid.\nEelkõige hõlmab viinamarjade kasvajavastane aktiivsus paljusid bioloogilisi mehhanisme ja rakulisi sihtmärke, mis lõppkokkuvõttes viib rakkude kasvu pärssimiseni ja suurendab apoptoosi mitmes vähirakuliinis, sealhulgas:\nNeed mõjud moduleeritakse tõenäoliselt molekulaarsel tasemel, redutseerides selgesti tasakaalustatult selektiivselt, antioksüdandi mõju manifestatsiooni ja prooksüdeerivat toimet vastavalt konkreetsele kontekstile. GSE-ga seotud vähivastane aktiivsus sõltub peamiselt reaktiivsete hapniku-liikide arvu indutseeritud suurenemisest ning seejärel mitmete oluliste molekulaarsete radade, sealhulgas MAPK-kinaasi, PI3K / Akt, NF-kB, tsütoskeleton-valkude ja metalloproteinaaside allapoole ja ülespoole.\nPunane vein, musta viinamarjad, resveratrool ja vähk\nVein on kääritatud jook, mis on valmistatud viinamarjamahlast ja sisaldab etüülalkoholi.\nMustad viinamarjad ja selle seemned sisaldavad suures koguses polüfenoole, mille sisaldus punase veini kääritamise protsessis suureneb. Peamine polüfenool vähivastases võitluses on resveratrool. Veini polüfenoolide kontsentratsioon on erinev: kui punane vein on keskmiselt 2,5 g / l, siis valges värvis - 0,16-0,30 g / l. Kõik sõltub viinamarjasordist, kliimast, saagikoristusest, töötlemisest, käärimisest jne. Niiske maastikuga veinid sisaldavad rohkem resveratrooli.\nLisaks resveratroolile on veinis ja viinamarjades ka teisi ühendeid: fenool (kumariin, tsinaam, ferulhapped) ja flavonoidid (katehhiinid, kvertsetiin). Nendel ainetel on kasvajavastased, antioksüdandid, antimutagaanilised ja kantserogeensed omadused, st nad väldivad vähki ja võitlevad selle vastu.\nResveratrool on 1940. aastal esmakordselt 1960. aastal veratrum grandiflorum'i juurest isoleeritud hormoon, mis leiab samuti viinapuu ja kaitseb seda seente ja muude haiguste eest, mis põhjustavad lehtede langemist. Üheksakümnendates hakkasid resveratrooli võimed indutseerima teatavat liiki vähirakkude apoptoosi, siis selle nähtuse uurimise jõupingutused kahekordistusid.\nResveratrool inhibeerib kõhunäärmevähirakkude kasvu, kuid kokkupuute efektiivsus sõltub resveratrooli sisestamise annusest ja ajastust: seda suurem annus ja pikem kestus, aktiivsem kasv on blokeeritud ja tuumorirakud hävivad. On näidatud, et resveratrool põhjustab käärsoole-, kopsu-, eesnäärme- ja glioblastoomide (pahaloomuline kasvaja), kroonilise müeloidse leukeemia ja lümfoomi vähirakkude enesetappu.\nSee toimib kõigil kolmel faasi: vähk (algatus, areng, progressioon), blokeerib suurepärast NF-kB-d; on põletikuvastane, antiproliferatiivne (inhibeerib arengut), vähivastased ja antiangiogeensed omadused.\nResveratrool suurendab kemoteraapiat ja kiiritusravi, samal ajal vähendades nende kõrvaltoimeid ja ennekõike suurendades tsisplatiini toimet munasarjavähile.\nResveratrool suurendab ka teiste ainete, näiteks kurkumiini, vähivastast toimet.\nKuigi laboratoorsetes tingimustes on resveratrooli edukus muljetavaldav, on selle tegelik mõju inimesele vähem efektiivne. See on tingitud selle vähese tarbimisest toiduga. Vähiga võitlemiseks tuleb võtta tohutuid annuseid. Praegu uuritakse uusi meetodeid selle rakendamiseks: nanoosakesed (pisikesed osakesed imenduvad paremini); liposoomid (mitme kihi membraaniga vesiiklid, millest mõned on vees lahustuvad ja teised on rasvlahustuvad, nende mullide sees on vajalik aine) ja resveratrooli seadet, mis tungib läbi naha. Sellega saavutame aine kontsentratsiooni veres. Kui kasutate resveratrooli lisandit, eelistage liposoomi vormi.\nMis on resveratrooli piisav kogus vähi vältimiseks?\nUurimistööstused kasutavad resveratrooli kontsentratsioone üle ühe grammi. Arvestades, et ühe liitri veini võib sisaldada maksimaalselt kakskümmend viis milligrammi resveratrooli, peaksite selle näitaja saavutamiseks võtma 40 liitrit päevas! Vähk, muidugi, oleksime hoiatanud, kuid oleksime surnud palju varem.\nVeinil on kasulik mõju tervisele, kuid see ei ole imerohi. Näeme, et probleem seisneb vähktõve vastu võitlemiseks vajaliku resveratrooli koguses. Alkohoolsetel jookidel esinevat atsetaldehüüdi tunnistas hiljuti Vähiuuringute Agentuur ja WHO kantserogeenina; mõlemad organisatsioonid soovitavad vähktõve vähendamiseks alkoholitarbimist vähendada. Punase veini tarbimine õhtusöögil on kasulik, kui sellega kaasnevad köögiviljad. Kui söögiisu koosneb lihast ja rasvast toidust, suureneb vähktõve risk ainult. Miks ei kaitse vein kõiki? Alkohol põhjustab vabasid radikaale, mis põhjustavad mutatsiooni DNAs ja põhjustavad vähki. Vein sisaldab alkoholi, ehkki mitte sellistes kontsentratsioonides nagu muud jookid (viin, rumm, džinn, liköörid jne). Kui veini tarbitakse koos taimse toiduga, vabad radikaalid neutraliseeritakse ja polüfenoolid saavad täita oma kaitsefunktsioone. Kui aga tarbite palju transrasvhappeid, oomega-6 rasvhappeid ja liha, siis mitte ainult ei neutraliseeri vabu radikaale, vaid vastupidi, toota neid veelgi (peaaegu kümme korda rohkem kui siis, kui tarbite foolhappeid sisaldavaid toitu köögiviljad) ja see on seotud vähi ohuga. Naised, kes tarbivad alkoholi ja söövad väheseid taimtoiduaineid, suurendavad rinnavähi riski, kuid see oht väheneb, kui nad tarbivad palju köögivilju. Vahemere kultuuris on toit veiniga niisutatud, kuid see on köögiviljadest väga rikas.\nOLULINE! Orgaaniline punane vein võib olla kasulik vähi ja südame-veresoonkonna haiguste ennetamiseks, kui te juua klaasi üks kord päevas õhtusöögiks või isegi paremaks, kasutage seda toiduvalmistamiseks. Kui vein valmistame, alkohol aurustub (temperatuuril üle 80 ° C).\nTarbimine. Resveratrooli, C-vitamiini ja beeta-glükaanide kombinatsioon on võimas vähivastane kokteil, nii et vähivastaste retseptide ettevalmistamisel ärge unustage neid aineid sisaldama. Kuidas sulle meeldib veini ja peterselliga maitsestatud seenevärv ja punase pipra ja spargelkapsas punase veini klaasist värvitud mustad vetikad? See on šokk vähivastane kombinatsioon; seal on beeta-glükaanid, C-vitamiin ja resveratrool - ideaalne kombinatsioon õhtusöögiks ja vähi ennetamiseks. Puudujääk on hea ettevõte.\nMa juin punast veini ainult sõpru ja sugulasi; sest ma olen taimetoitlane, isegi pärast väikest veenikoguse olen purjus, mul on peavalu ja minu seedimine on häiritud. Veini puhul võib peavalu vältida, kui te joote veini ilma sulfitideta, sest see on see ravim, mis on põhjustanud häireid. Sul fi tideta ilma ökoloogilise veini leidmine on raske, aga "otsida ja leida".\nKuid ma usun, et vähivastane dieet ei vaja veini. Muu hulgas vein segab mõtteid ja viib eneseteadmisi ja vaimsust kõrvale. Ma eelistan mustadel viinamarjadel sügisel.\nMa tunnen neid, kes joovad alkoholi, ja tuletavad meelde, et õlut või mõnda muud alkohoolset jooki ei nähta kaitsva omadusega ja alkoholitarbimine suurendab nagu näinud vähktõbe.


Põhja prefektiks saab Joosep Kaasik - Uudised.tv3.ee\n14:30 22. veebruar 2021\nPPA peadirektor Elmar Vaher tegi siseministrile ettepaneku kinnitada Põhja prefekti ametikohale Joosep Kaasik, vahendab BNS.\n"Joosep Kaasik on oma väärtusi, oskusi ja võimeid juhina korduvalt tõestanud. Pika politseikarjääri jooksul on ta töötanud väga erinevatel ametikohtadel ning tema südameasi on alati olnud kogukonnakeskne politseitöö. Tal on väga head teoreetilised teadmised juhtimisest ning praktilised kogemused nii politseist kui ka TalTechist. Olen kindel, et need aitavad Joosep Kaasikul Tallinna ja Harjumaa elanike jaoks võimalikult hästi turvalisust luua ning toetada parimal moel Põhja prefektuuri meeskonda," ütles peadirektor Vaher.\nJoosep Kaasik peab tähtsaks, et Harjumaa inimeste kontaktid politseiga oleks asjalikud, abistavad ja looksid turvatunnet. "Pean turvalisuse tagamise edu võtmeks koostööd ja seda nii organisatsiooni sees kui ka partneritega. Samuti toetan inimeste soovi õppida, ennast täiendada ja uutel, sh juhtivatel ametikohtadel proovile panna. Usun, et see aitab leida uusi ideid, annab kindlust neid ideid ellu viia ning teeb Põhja prefektuurist uuendusmeelse politseiüksuse, kus tahetakse töötada ja kuhu tahetakse tööle tulla," rääkis ta.\nSiseminister Kristian Jaani sõnul on omaette väärtus, et vahepeal teises valdkonnas töötanud politseinik naaseb organisatsiooni, tuues väljastpoolt kaasa uut ja teistmoodi teadmist. "Olen kindel, et Joosep Kaasik toob nelja-aastase teadusasutuse kogemuse pealt PPA-sse uusi suundi. Tema naasmine näitab, et politsei väärtustab uute kogemuste saamist ning on valmis neid oma organisatsioonis rakendama." Jaani kinnitusel saab Joosep Kaasik endale väga hea meeskonna, kellega koos seista Põhja-Eesti inimeste turvalisuse eest. "Põhja prefektuur hõlmab Tallinna ja Harjumaad, kuid arvuliselt kuulub prefektuuri alla pea pool Eesti elanikkonnast. Olen kindel, et Joosepi näol saavad siinsed elanikud endale hea kootööpartneri," märkis siseminister.


💄 Spetlight On Resveratrool - 2020\nMõnikord on mul kahetsusväärne, et on teetotaler.\nMulle ei meeldi alkoholi tugev maitse. Igal juhul ei ole sellel mingit kasu tervisele, nii et ma ei tunne, et pean tegema jõupingutusi, et sellega harjuda (vastupidi rohelisele teele).\nAinus erand? Vein.\nVein on rikkalikult resveratrool, võimas antioksüdant, mis hoiab kortse ja haigusi ära.\nÕnneks kõigile igavale teetotallersile, nagu mina, saate nendel päevadel oma nahahoolduse paranduse:\nMis Heck on Reveratrool?\nResveratrool on polüfeniline bioflavonoid antioksüdant leitud naha punased viinamarjad, punane vein, tumedad marjad ja toores kakao. Need taimed toodavad seda UV-kiirguse ja teiste looduslike vaenlaste eest kaitsmiseks.\nResveratrool on võimas antioksüdant\nÄrge lihtsalt võtke sõna selle eest.\n2008. aasta uuringu kohaselt resveratrool takistab UVB-indutseeritud kahjustusi - isegi siis, kui seda nahale manustatakse paikselt. Kuidas?\nFuture Derm Nikki selgitas seda nii lihtsal viisil, et ma kahtlen, et saaksin sellel paremini tööd teha: "Resveratrool inhibeeris põletikulist NFkB raja ja vähendas naha rakkude vesinikperoksiidi produktsiooni. Väiksema põletikulise taseme korral on rakkudes kogunenud vähem kahju. "\nSee tähendab, et resveratrool aitab vältida seerumi nahakahjustusi, sealhulgas kortse ja vähki. Niikaua kui seda kasutatakse koos päikesekaitsekreemiga. Resveratrool ei asenda seda!\nResveratroolil on mikroobivastased omadused\nResveratrool kaitseb ka teid vaevavate väikeste asjade eest, mis soovivad teie nahka haiget teha.\n2002. aasta uuringus resveratrool inhibeeris naha nakkust põhjustavate bakterite ja seente kasvu nagu Staphylococcus aureus, Enterococcus faecalis ja Trichophyton mentagrophytes.\nKas saate resveratrooli raseduse ajal kasutada?\nTe arvate, et kuna resveratrool on loomulik, võivad kõik seda kasutada. Vale Rasedad naised peaksid sellest eemale hoidma, kuni nad on imetamise lõpetanud.\n2014. aasta uuring näitas, et resvetrooli kasutamisel suu kaudu raseduse ajal on mitmeid eeliseid, sealhulgas "30% ema kaalulangus ja glükoositaluvuse paranemine, emakaarteri suurenenud verevool ja vähenenud platsenta põletik ja maksa triglütseriidide ladestumine."\nKuid kõik, mis ei tooda kõrvaltoimeid. Uurijad avastasid ka "seletamatu ja seoses loote pankrease arengu muutumisega, mis hoiatab resveratrooli kasutamist rasedate naiste vastu."\nNüüd on tõsi, et seda uuringut tehti rasedatele loomadele toiduga, millele oli lisatud 0,37% resveratrooli. See tähendab, et tulemused ei pruugi meie jaoks väga hästi olla.\nKuid me ei saa loomulikult inimestele selliseid uuringuid teha. Sellepärast võtavad teadlased lähenemisviisi "paremini ohutu kui vabandust". Igaks juhuks.\nMillised on resveratrooli parimad tooted?\nCaudalie Vine [Activ] Overnight Detox ööõli (50,00 EEK): viinamarjaseemneõli + magusema mandliõli + rosmiõli õli. Saadaval Cult Beauty'is ja Sephora'is.\nDr Dennis Gross kliiniline kontsentraat Radiance Booster (68,00 $): kvertsetiin + centella asiatica + retinool. Saadaval Look Fantastic ja Sephora.\nPaula Choice Resist Ultra-Light Super Antioksüdandi Kontsentraat Seerum (38,00 $): resveratrool + kvertsetiin + hüaluroonhape. Saadaval Nordstromil ja Paula valikul.\nResveratrool on võimas liitlane võitluses enneaegse vananemise vastu. See hoiab ära UV kahjustuse, võitleb põletikuga ja isegi hoiab sind bakteritest ohutult. Ärge kasutage seda raseduse ajal.\nKas te kasutate resveratrooli tooteid? Jagage oma favouriteid allpool olevates kommentaarides.\nToote ülevaade: Senna Brilliant pronksi sadamas ja päikeseloojangus


Age artriidi liigesed. Vastas dr Kati Otsa\nLiigesesiseseid süste kasutatakse kõige sagedamini siis, kui põletikulisi liigeseid on ainult üks või mõni ning kui on oht, et valust tingitud liigesjäikus võib viia väärasendi tekkimiseni. Reumat põhjustab organismi immuunsüsteemi äge vastus streptokokk infektsioonile streptokokkide põhjustatud kurgumandlipõletik ehk angiin. Selleks ajaks võivad aga liigestes olla juba välja kujunenud pöördumatud muutused.\nArtroos on seotud liigeste kulumisega ja see esineb tavaliselt eakamatel, kuigi üksikutel algab see haigus 40ndates eluaastates. Kõige sagedamini kahjustuvad põlve- puusa- ja Age artriidi liigesed, vähem õla- ja hüppeliigesed.


Digiajastul ei saa teadmiste vabale levikule enam takistusi teha - Forte\nDigiajastul ei saa teadmiste vabale levikule enam takistusi teha\nPole mõtet üle korrata, kui oluline on teaduse puhul nii teadlaste omavaheline kommunikatsioon kui ka uurimistulemuste avaldamine.\nTeadlaste slängis kehtib maksiim publish or perish, avalda või kao. Publitseerimise tähtsusest ja ka fetišeeritusest on Sirbi veergudel korduvalt juttu olnud, selgitab kultuurileht Sirp.\nTehnoloogiline ja digirevolutsioon on muutnud meie arusaamist kommunikatsioonist, arusaadav, et sellest ei jää puutumata ka teadus.\nHiljuti sattusin lugema New York Timesis ilmunud artiklit "Cracking Open the Scientific Process" (ilmunud 16. I, autor Thomas Lin), milles on kõne all uued suunad teaduskommunikatsioonis. Loo sõnum tundus mulle oluline, mistõttu tekkis soov seda jagada ka Sirbi lugejatega.\nSajandeid on teadust publitseeritud selliselt, et teadlane, kes midagi kirjutab, saadab selle ajakirjale, kes omakorda leiab retsensendid ning kui artikkel saab neilt positiivse vastukaja, avaldatakse see laiemale ringile teadmiseks ja edasiseks kasutamiseks.\nIlmekas näide protsessi ajaloolisest taustast ja artiklite mõjukusest on tänavu kahesajandat sünnipäeva tähistanud ajakiri The New England Journal of Medicine, mille kaudu on maailmaareenile jõudnud suured teaduslikud avastused, nagu stetoskoop (1816), eetri kasutamine anesteesias (1846) jm.\nEuroopa keeli ähvardab digitaalne hääbumine (17) 11.10.2012\nPettuseks osutunud teadustööde hulk maailmas aina suureneb (102) 03.10.2012\nOmeti on digitaalne aeg muutnud meie ettekujutust protsesside kestusest ja olemusest. Klassikaline publitseerimise meetod tundub paljudele teadlastele kitsarinnaline, kallis ja elitaarne: retsenseerimine (peer reviews) võtab kuude kaupa aega (kui mitte enamgi), ajakirjade hind on osutunud tõkestavalt kõrgeks ning käputäis "väravavahte" (ingl gatekeepers) piirab info vaba liikumist.\nNagu on öelnud kvantfüüsik Michael Nielsen, oleks praegune publitseerimise süsteem ideaalne siis, kui oldaks kinni XVII sajandi tehnoloogias... Nielseni ja tema mõttekaaslaste arvates võiks kehtiva mudeli asemele astuda avatud teaduse süsteem, kus on piirangutest vaba keskkond ja areng on palju kiirem.\nVaatamata takistustele ja teaduse establishmenti skeptitsismile, leiab selline mõttesuund juba arvestatavat järgimist.\nTekkinud on artiklite andmebaase, kus materjalide kättesaadavus on kasutajaile vaba (open access), näiteks arXiv, kus 26. augusti seisuga olid seal kättesaadavad 779 389 e-teksti, ja Public Library of Science (PLOS).\nEsimene neist koondab peaasjalikult tekste matemaatikast, füüsikast, arvutiteadusest jms, teises on esindatud aga bioloogia, meditsiin, geneetika. Astronoomiat saab edasi arendada internetileheküljel GalaxyZoo, matemaatikale on keskendunud MathOverflow, Polymath Project ja Timothy Goweri blogi (tegemist on Fieldsi medalistiga).\nSilmapaistev andmebaas on SSRN (Social Science Research Network), mis katab juhtimis-, majandus-, sotsiaal- ja humanitaarteadust. Seal on talletatud 441 000 teksti, esindatud 200 000 autorit, asutamisest alates on olnud allalaadimisi ligi 50 miljonit korda, keskmiselt üks miljon kuus.\nMillal jõuab avatud teadus tunnustuseni? Tõsiseks probleemiks on see, et teadlaskond ise on olemuselt konservatiivne ja midagi ei muutu seni, kuni üksnes traditsioonilisel viisil ajakirjades avaldatud artiklid on aluseks, mille põhjal taotleda uurimistoetust või teha karjääri.\nTeadusajakirjad seisavad avatusele vastu eelkõige põhjusel, et vajavad oma toimimiseks raha. Kui avada kõik andmed, artiklid ja uurimisideed midagi vastu saamata avalikkusele, võib see anda tagasilöögi teadusele tervikuna.\nNäiteks ajakirja Science väljaandmine maksab aastas umbes 40 miljonit dollarit, mis kulub ajakirja toimetamisele, trükiks ettevalmistusele ning müügile Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Aasias. Peamine sissetulek saadakse ajakirja võrgutellimustest.\nKa teisel juhtival ajakirjal Nature on kanda toimetamise ja retsenseerimisega seotud suured kulud. Kõik maksab – nii plagiaadi välistamine kui ka väidete originaalsuse kontrollimine.\nOlemas on küll ka avatud ligipääsuga ajakirju, nagu Nature Communications ja PLoS One, kuid nende puhul tuleb publitseerimist soovival autoril kanda ise vajalikud kulud, mis jäävad vahemikku 1350–5000 dollarit artikli kohta.\nPalju on kritiseeritud suurimat kirjastajat Elsevieri, mis annab välja ajakirju Lancet, Cell ja haldab tellimuspõhist arhiivi nimega ScienceDirect, sellepärast et ta ei võimalda inimkonnale olulistele teadustulemustele tasuta juurdepääsu.\nKirjastajatelt põhjenduseks jällegi vajadus saada raha ajakirjade käigushoidmiseks. Peale selle on kirjastajad nõuks võtnud hakata oma õigusi kaitsma seaduslooja abiga. Nii anti USAs 2011. aasta lõpus menetlusse seadus "Research Works Act", mis peaks piirama juurdepääsu teadusele, mis on küll riiklikult finantseeritud, kuid teadustööde autorid ei soovi töötulemuste tasuta ringlemist.\nSeega võinuks tekkida olukord, kus maksumaksja peab raha välja andma mitu korda: esmalt uuringuid rahastades ja hiljem avaldatud tulemustele juurdepääsuõigusi ostes. Eelnõu kohtas avalikkuse tugevat vastupanu (analoogiliselt meile tuttava ACTAga!) ja tänavu veebruaris otsustasid eelnõu algatajad asjast loobuda.\nMiks siis valitsev teaduspublitseerimise mudel kohtab teadlaste vastupanu? New York Timesi artiklis teatab MITis töötav teadlane Scott Aaronson, et ei ole nõus esitama oma artikleid ärilistel alustel töötavatele ajakirjadele ega tegutsema nende huvides isegi mitte retsensendina – eelkõige soovimatusest toetada oma tasuta tööga kasumile orienteeritud ja väga rikkaid kirjastusi.\nAaronsoni meelest on ajakirjad kaotanud, võrrelduna näiteks kümne aasta taguse ajaga, oma mõjukuse. Ise eelistab ta tegutseda online-teadusbaasis MathOverflow, kus toimetab teiste autorite tekste, pidades just sellist lähenemist nüüdisaegseks.\nJärgmise kümne aastaga võib ajakirjadega osas veel paljugi muutuda, arvab ka Science'i väljaandja Alan Leshner.\nLeshneri sõnul on teadus arenenud eksperimentide kaudu, see põhimõte peaks maksma ka teadusliku publitseerimise juures. Kohe, kui tekib uus süsteem, mis tagab kvaliteedi ja usaldusväärsuse, tuleb sellele üle minna.\nMuutusi ootavad ka ärimehed, kelle arvates on interneti pakutavad võimalused teaduskommunikatsiooni edendamiseks veel peaaegu kasutamata. Igal aastal kulutatakse teaduslikeks uuringuteks hiidsummasid. Kui osagi sellest rahast kasutataks tulemuste mõistlikule avalikustamisele, oleks see muljetavaldav.\nLeshneri arvates peavad konglomeraadid varem või hiljem muutustega kaasa minema.\nSuhtlusvõrgustikud on lühikese ajaga avardanud meie kommunikatsiooni piire. Suhtluse elavdamine ja operatiivsus on olnud põhimõtteks ka teadlastele.\nNäiteks asutas sakslane Ijad Madisch 2008. aastal maailma teadlaste vahelise suhtluse hõlbustamiseks ja teadusmõtete levitamiseks internetikeskkonna nimega ResearchGate (RG).\nRG võimaldab jagada oma loomingut, leida kaasautoreid, osaleda aruteludes, leida tööpakkumisi jne. Praeguseks on RGga liitunud rohkem kui 1,3 miljonit teadlast üle maailma. Iga liige esineb portaalis oma nime all ja esindab asutust, millega ta on töö- või teadussuhetes.\nKäivitatud on ka RG oma reitingusüsteem, mis hindab iga liikme nähtavust ja panust. Artiklite puhul loetakse ka tsiteeringuid.\nNäiteks 2011. aastal jagati RG kaudu 842 179 teksti ja vastati 12 342 küsimusele. 2012. aasta alguseks oli RGs deponeeritud 350 000 artiklit (nende hulk kasvab pidevalt), märksõnu on võimalik otsida vähemalt 40 miljoni abstracti, sh ka mujal andmebaasides olevate tekstide hulgast.\nRG tahab olla nii teadlasi kui ka institutsioone ühendava võrgu haldaja, samuti teadustekstide keskraamatukogu. Mudel töötab, kuna aitab luua korda suletud ja laialipillutatud teadusilmas, tuues teadlasi ja teadmisi üksteisele ligemale.\nDigitaalajastu teadus, olles veebipõhine ja valmis igasuguseks koostööks, liigub pidurdamatult uute lahenduste poole. Seda ei tohiks vastandada traditsioonilisele mudelile, kuna ka viimane on muutumas.\nOluline on mõista (ja ühtlasi seda ka ära kasutada), et teadus ei saa olla enam pandud lukkude-riivide taha peitu, kuigi bürokraatia, mis kõike kaaluda ja mõõta armastab, eelistaks muutumatust.\nÜlaltoodule peame mõtlema ka Eestis – tegelikult just eriti Eestis, kuna meil armastatakse rõhutada erilist suhet IT- ja digitaallahendustesse, olgu selleks siis digiretsept või e-maksuamet jne.\nEesti potentsiaal oleks osaleda arendajana digitaalses teadmistelevis. Hetkel prevaleerib meilgi klassikaline, suurte kirjastuste juurutatud mudeli järgimine: teadlane peab avaldama eelkõige nn tunnustatud teaduskirjastuste all, seda hinnatakse põhilisena, sellest sõltub ka rahastamine jne.\nOn tekkinud paradoksaalne olukord, kus avalikult rahastatud teadus on pandud avalikkuse eest peitu samade kirjastuste internetilehtedele, neile ligipääsemiseks tuleb osta vastav õigus. Unustatud on aga põhimõte, et uut teadmist saab luua üksnes avatud teadmiste põhjal, kuulutades teadmised kellegi kommerts- või erasaladusteks ei ole arengut oodata.\nTeadmised tuleks vabaks anda, eriti riikliku rahastuse saanud teadmised.\n(Pildil: Iowa ülikooli poliitikateaduse tudengid testivad poliitikateadlaste arendatud mobiilirakendust, mis võimaldab presidendikandidaatide väitlusele reaalajas reageerida.)\nTeaduse arengud viivad tulevikus supersportlasteni


31Okt2007 Detsembri algusest saab jälle maaparandustoetust taotleda\nMaaparandustoetust, ametliku nimega pÃµllu- ja metsamajanduse infrastruktuuri investeeringutoetus, saab taotleda Maaelu Arengukava 2007-2013 raames. Toetustaotluste vastuvÃµtt toimub PRIA piirkondlikes bÃ¼roodes alates 3. detsembrist kuni 17. jaanuarini vÃ¤lja arvatud 21. detsember – 2. jaanuar.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPRIA maaelu investeeringutoetuste bÃ¼roo peaspetsialist Eva-Kadri Rossneri sÃµnul on toetatavad ka tegevused, mis on tehtud 2007. aastal enne taotluse esitamist, kuid sellisel juhul tuleb taotlus esitada kindlasti 2007. aasta jooksul. „See tÃ¤hendab siis, et taotlus peab meile laekuma hiljemalt 20. detsembril,“ rÃµhutas Rossner. Juhul kui kulutuste tegemisega ei ole 2007. aastal alustatud, siis on aega taotlus esitada kuni 17. jaanuarini 2008. a. UuendustÃ¶Ã¶de tegemisega ei tohi alustada ja investeeringu tegemist tÃµendavad dokumendid ei vÃµi olla vÃ¤ljastatud varem kui toetuse taotluse esitamisele jÃ¤rgneval pÃ¤eval. JÃ¤rgnevatel programmperioodi aastatel kehtib viimane reegel kÃµikide tegevuste osas.\nRohkem toetatavaid tegevusi\nRossneri sÃµnul on meetme eesmÃ¤rgid ja toetatavad tegevused vÃµrreldes varasemate aastatega laienenud. Nii on toetatavad investeeringud maaparandussÃ¼steemi ehitamiseks, rekonstrueerimiseks ja uuendamiseks, sh maaparandussÃ¼steemi keskkonnarajatised ja teenindavad teed. Oluliselt on laienenud juurdepÃ¤Ã¤suteede ehitamise ja rekonstrueerimise osa, kus toetust on vÃµimalik saada teele juurdepÃ¤Ã¤suks pÃµllumajandusmaale, aga ka erametsamaale, pÃµllumajanduslikele tootmishoonetele ja erametsa tarbeks rajatud tuletÃµrjetiigi veevÃµtukohale.\n„Seejuures peab tee jÃ¤Ã¤ma eraomandisse,“ selgitas Rossner ning lisas, et uus toetatav tegevus on erametsa tarbeks tuletÃµrjetiikide ehitamine vÃµi rekonstrueerimine koos veevÃµtu- ja loomade joomiskohaga. Endiselt saab toetust ka ettevalmistavate tÃ¶Ã¶de tegemiseks ning uuendusena on kÃ¤esoleval programmperioodil vÃµimalus taotleda toetust omanikujÃ¤relevalve teostamiseks kavandatavale ehitus- ja rekonstrueerimistÃ¶Ã¶le.\nToetuse taotlejateks vÃµivad olla nii pÃµllumajandusega tegelevad ettevÃµtjad, erametsaomanikest ettevÃµtjad, metsa- ja maaparandusÃ¼histud ning mittetulundusÃ¼histud. „TÃ¤psemat infot taotlejale esitatavate nÃµuete kohta saab PRIA piirkondlikest bÃ¼roodest ja kodulehekÃ¼ljelt,“ lisas Rossner.\nToetuse protsendid muutunud\n„VÃ¤ga palju on muutunud toetuse protsendid kogu investeeringu maksumusest,“ tÃµi Rossner vÃ¤lja veel Ã¼he suure erinevuse vÃµrreldes varasemate aastate taotlusvoorudega. Kui enne oli toetuse protsent seotud eelkÃµige taotlejaga, siis nÃ¼Ã¼d on toetuse protsendid diferentseeritud nii vastavalt maaparandussÃ¼steemi tÃ¼Ã¼bile kui ka taotleja olemusele. TÃ¤psem loetelu sellest, milline taotleja millise protsendi ulatuses toetust saab, leiab PRIA kodulehekÃ¼ljelt.\nTaotlusi hinnatakse vastavalt hindamiskriteeriumitele. „Need kriteeriumid on avalikud ja kÃµik saavad nendega tutvuda,“ tutvustas Rossner toetuse mÃ¤Ã¤ramise skeemi. „Kriteeriumide alusel moodustatakse pingerida ning vastavalt eelarvele saavad pingereas paremad ka toetust,“ Ã¼tles Rossner ning lisas, et hindamisel annavad lisapunkte avalike huvide- ja Ã¼histegevusega arvestamine.\nVÃµrreldes varasema perioodiga on mÃ¤rgatavalt suurendatud ka toetuse maksimaalseid piirmÃ¤Ã¤rasid.\nMaaparandussÃ¼steemi ehitamise ja rekonstrueerimise puhul vÃµib toetust taotleda kuni 5 miljonit krooni kalendriaastas, kuid mitte rohkem kui 15 miljonit krooni kogu programmiperioodil kokku. Uuendamise korral on vastavad numbrid 2 ja 5 miljonit krooni, juurdepÃ¤Ã¤suteede ehitamisel ja rekonstrueerimisel 2 ja 6 miljonit krooni ning erametsa tarbeks tuletÃµrjetiigi ehitamiseks ja rekonstrueerimiseks kuni 1 ja 3 miljonit krooni.\nToetuse maksimaalne suurus Ã¼he taotleja kohta kÃµikide tegevuste puhul kokku on 8 miljonit krooni kalendriaastas ja 16 miljonit krooni programmiperioodil.\nPRIA peaspetsialist Eva-Kadri Rossner rÃµhutas veel, et taotluse koostamisel tuleb kindlasti jÃ¤lgida, et taotlusvooru jooksul saab iga taotleja esitada ainult Ã¼he taotluse. „Seega tuleb planeeritavad tegevused eelnevalt hÃ¤sti lÃ¤bi mÃµelda,“ pani ta taotlejatele sÃ¼damele.\nPÃ¤rast taotluse esitamist kontrollib PRIA taotluse ja taotleja nÃµuetele vastavust mÃ¤Ã¤ruses sÃ¤testatud kriteeriumitele. NÃµuetele vastavaid taotlusi hinnatakse vastavalt pÃµllumajandusministri mÃ¤Ã¤ruses kehtestatud hindamiskriteeriumitele. PRIA teeb taotluse rahuldamise vÃµi taotluse rahuldamata jÃ¤tmise otsuse 90 tÃ¶Ã¶pÃ¤eva jooksul taotluse esitamise tÃ¤htpÃ¤evast arvates.\nLisainfot toetuse kohta saab <?xml:namespace prefix = st1 />PRIA kodulehelt, <?xml:namespace prefix = st1 ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:smarttags" />PRIA piirkondlikest bÃ¼roodest ja Tartu keskusest Narva mnt 3, tel 737 1289.


Katusekino andis võimsa avalöögi, filmiõhtud jätkuvad!\nTallinn 2011 toel ilmavalgust näinud Katusekino on pisut enam kui kuu ajaga saanud suvise Tallinna lahutamatuks osaks. Huumorit, kinoklassikat ja kultusfilme jagub ka augustisse.\nRotermanni kvartalis avatakse Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 infopunkt\nTallinn 2011 ja Turu 2011 ellu kutsutud männikoorest laevuke seilab nädalavahetusel üle mere\nSel laupäeval seilab Lennusadamasse Soome kunstnik Antti Laitinen, kes kasutab Eestisse jõudmiseks hoopis erilist moodust – ta sõidab siia männikoortest meisterdatud parvel! Tegemist on kahe tulevase Euroopa kultuuripealinna Tallinna ja Turu ühisprojekti "Uurimisreis Läänemerel" ühe tööga.\nSari "52 üllatust ja ideed" kingib naeratuste eest portreefotosid\n"Liikuv linnastuudio" on fotoprojekt, mida veavad Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide magistrandid Sigrid Viir ja Taaniel Raudsepp. Nii saab neljal päeval Tallinna neljast tühermaast omamoodi vabaõhu fotostuudio, kuhu kutsutakse kõiki huvilisi endast kunstilisi portreefotosid tegema.\nTallinn 2011 otsib Plektrumile vabatahtlikke\n25. augustist 5. septembrini Tallinnas toimuv järjekordne Plektrum festival vajab taas vabatahtlike abi! Anna endast ja oma sõpradest kibekiirelt teada, aga enne tutvu ka pakutud ametitega. Plektrum festival on üks Euroopa kultuuripealinna aasta suursündmustest.\nTallinn 2011 esitleb: Birgitta Festivalini on jäänud vaid nädal!\nBirgitta Festivali ettevalmistused on täies hoos – sel nädalal sai Pirita klooster katuse ja nädala lõpuks pannakse üles ka Saksamaalt saabuvad lennumasinad. Juba on kohal ka festivali välisesinejad. Festival kestab 12.-21. augustini Pirita kloostris.\nTallinn 2011 esitleb: 11-s rahvusvaheline kaasaegse tantsu festival Augusti TantsuFestival 2010\nEesti EXPO paviljonis loositi kolmas kultuuripealinna auhinnareisi võitja\nEXPO Eesti paviljonis loositi juulikuus postitatud 26 653 hääletussedeli seast kolmas Tallinna-reisi võitja, kes saab 2011. aastal külastada Euroopa kultuuripealinna. Fortuunaks tuli kohale juuni võitja Ding Zheng Kuan. Auhinnareisile kavatseb ta kaasa võtta oma abikaasa.


Milline on minule sobiv ettevõte? Suomen Yrityskaupatyrityskaupat\nYou are here: Home » Soovite osta ettevõtet? » Milline on minule sobiv ettevõte?\nKõige tähtsam on leida firma, mis sobib teie enda elukorralduse, äriliste eesmärkide ja varalise olukorraga ja mille edasiseks arendamiseks on võimekust. Proovi leida ettevõte, mis on teie unistuste lähtepunkt, mitte sihtkoht. Siiski iga ettevõtja loob ettevõttele oma loo. Parem on osta ettevõte, mida saate edendada omaenda oskuste abil, kui ettevõte, mis on just teie praeguse võimekuse piiril.\nKõige potentsiaalsemad ettevõtted selguvad vahendajaga suheldes. Maakler ei paljasta mitte kunagi ettevõtete täielikku infot esmase kontakti ajal. Tegelikult on maakleril kümneid müügiobjekte, mida avalikus turunduses üldse ei näidata. See võib tunduda kummaline, kuid lõppkokkuvõttes on see ka ostja huvides.\nMaakleri ülesandeks on paljude huviliste seast leida kõige potentsiaalsemad ostjad ja neile kõige parimini sobivad ettevõtted. Kui võimalik ostja on välja selgitatud, pakutakse talle kogu vajalik teave ettevõtte kohta: midagi pole salastatud. Esialgsetel aruteludel kümnete ostuhuvilistega pole see vajalik. Tõelise ostja seisukohast ei ole hea, kui ettevõtte teavet levitatakse kontrollimatult paljudele isikutele. Seega on konfidentsiaalsuskokkulepe sõlmimine ja järkjärguline info avalikustamine ka ostja huvides.\nTeise võimalusena võite jätta konkreetse ostusoovi ettevõtete vahendajale. Tasub ka küsida, kas on teid huvitavat ettevõtet müüki tulemas või nn salajases müügis. Maakler on professionaal, kelle professionaalsed oskused on otsustusprotsessi toetavad ja teie jaoks turvalisust tagavad. Maakleriga peetavad arutelud on alati konfidentsiaalsed, nii et avatud ja aus suhtlemisviis on parim viis tegutsemiseks. Maakler ütleb teile ka seda, kas ettevõte sobib teile või mitte.


Huvitavad BMW müügikuulutused - Leht 433 - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 05.12.2020 17:32 31\n433. leht 433-st\nPostitus Postitas RazzKalbass » 07.11.2020 01:43 04\n07.11.2020 00:20 21\nRassi vana X6M siiani turus.\nMingihetk mõtlesin isegi tagasi ostu peale\nAga hea et ise mootoriremonti ei pidanud tegema - 15000€ eest tehtud, ränk. Üks F10 mootoriblokis Muidu üks ägedamaid autosid mida omanud, load sai mitu korda hoiule antud ja häält tegi räiget.\nPostitus Postitas RazzKalbass » 07.11.2020 15:44 57\n06.11.2020 12:11 43\nSellise hinnaga teda nkn keegi ei osta.\nEi arvanud et M5 ka nende jubedate tuledega tehasest tuli. Prefl tagumisi pean silmas.\nKindlasti keegi ostab, kas just Eestis aga jah.\nArvestades et Saksas maksab ligi 45k\nhttps://m.mobile.de/auto-inserat/bmw-m5 ... 7.html?ref\nhttps://m.mobile.de/auto-inserat/bmw-m5 ... ml?ref=srp\nEestisse seda ei müüa kahel lihtsal põhjusel - eestlasel puudub finants ja teised puuduvad kohad kus autot kasutada. Palju ikkagi oleneb päritolust, Saksa paberitega M5 maksab rohkem kui Jaapani oma ilmselt ja noh Eestist ostetud m5 ei maksa mitte piixugi - põhjused on ülal kirjas\nPostitus Postitas toivoku » 08.11.2020 09:36 13\nnagu eestis pole teid kus m5ga sõita? :O tallinn tartu ots ei sobi vms?\nPostitus Postitas RazzKalbass » 08.11.2020 11:07 27\n08.11.2020 09:36 13\nPigem räägin ikka teede seisukorrast.\nPakun et tutikas auto sõidetakse eestis 5 aastaga suht räbalaks, nagisevaks jms. Löökaugud, sool, pori, 500 lamavat menti päevas jne\nPostitus Postitas toivoku » 08.11.2020 16:14 59\n08.11.2020 11:07 27\neks see sõltub ikka omanikust ka ju, osad sõidavad ka väga auklikul teel 50+kmh või lamavatel mentidel, teised siiski võtavad hoo maha jne.\nPostitus Postitas Riivo » 08.11.2020 21:08 02\nÜldiselt, käis läbi et sellise raha eest saab 2 M5-te. Saab kindlasti mingeid. kordi suurema läbisõiduga ja kindlasti mitte nii heas seisus. Vähese kulumisega ja ilusad masinad ongi rohkem hinnas...võta nt e30 prefacelift korraliku mootoriga, vähese läbisõiduga ja korraliku kerega on ka väga korralikus hinnas. Pigem ollakse harjunud nägema taskukohasemaid hindu kui auto väärtus on mingil tehnilisel või esteetilisel põhjusel madalam. Samamoodi nagu igaühel opn oma arvamus on igale masinale ka ostja varem või hiljem. Saksas hinnad samasse klassi kui võrrelda võrreldavaid isendeid...lisanduvad tollid jms pahn, siin saad selle hinnaga auto kätte juba. Ma ei ütleks et hind oleks kosmaarne.\nPostitus Postitas BumBum » 09.11.2020 13:03 14\nMilleks selline M5 ja sellise hinnaga? Pane vähe raha juurde, hooldusraamat olemas, vähe suurem läbisõit, tunduvalt uuem: https://www.auto24.ee/used/3332141\nJaapani hooldusraamatut on mõtet uskuda ainult siis, kui see on esinduse ajalooga. Ei erine nende kultuur palju teistest riikidest.\nVanos remonditud, kas see on siis halva töökindlusega, et juba varem on remonditud. Kas seda on tehtud 50tuh pealt või 74tuh pealt kui auto Eestisse toodi?\nKindlasti on sellisele autole ostja ja sellise hinnaga, kuid sellisel juhul ma eeldan, on tõesti vaja tõestada läbisõitu ja hooldusraamatu õigsust.\nPostitus Postitas Riivo » 09.11.2020 14:25 22\nSinu jutt on umbes sama et milleks maksta sellist hinda https://suchen.mobile.de/fahrzeuge/deta ... ommend_DES kui sama raha eest saaks sellise asja https://suchen.mobile.de/fahrzeuge/deta ... ommend_DES. Hinnad on sellised. Kes mida hindab. Sina vbl ei saa sellest aru kuid keegi on kes hindab vanemat uuemast hinnalisemaks. Ei saa asju võtta ainult ühe mõõdupuuga, niipalju kui on inimesi niipalju on ka arvamusi ja hinnanguid. See mis on remonditud see on rohkem korras reeglina kui tehasest. Kuulu järgi ka mida rohkem edasi ja uuem M seda rohkem on sellega ka probleeme. Kindlasti on võimalik ka see 39 suht pedantselt lasta üle kontrollida ja saada täpsem pilt tema konditsioonist. Lisaks, miks ma pean Rootsi hooldusraamatut usaldama rohkem kui Jaapani oma? **** argument ma ütleks.\nPostitus Postitas priitv8 » 09.11.2020 16:17 03\n09.11.2020 14:25 22\nSinu jutt on umbes sama et milleks maksta sellist hinda https://suchen.mobile.de/fahrzeuge/deta ... ommend_DES kui sama raha eest saaks sellise asja https://suchen.mobile.de/fahrzeuge/deta ... ommend_DES.\nNendel kahel veel ka erinev hinna dünaamika ma ütleks.\nToo E30 läheb siit ainult kallimaks.\nToo G80 läheb veel mitu-mitu aastat ainult odavamaks.\nEsimestel aastatel veel eriti raju kiirusega.\nPostitus Postitas BumBum » 09.11.2020 17:24 25\nTäpselt seda ma mõtlen! Hinna üle ei saa vaielda. See tavaline autoomanik, tema võtab uuema mudeli, võtab liisingsusse.\nE39 liisinguga enam ei osta. Ostab see, kes ei küsi, miks see auto nii palju maksab. Talle on vaja ainult tõestust, et tegemist ei ole võltsitud läbisõiduga, kui ta loodab tulevikus selle eest samaväärset summat saata.\nMis on Rootsi ja Jaapani erinevus. Mõlemas riigis on see võimalik, kuid oli üks juhtum, kus Jaapanist ostetud vähese läbisõiduga osutus võltsitud hooldusajalooga autoks. Kõik oli õige, paraku sellist autohooldusfirmat kes templid oli löönud, ei eksisteerinud.\nVaevalt see nüüd ainulaadne juhtum on, kuid Rootsi poolelt on kindlasti lihtsam infot saada, kui Jaapanis seda kontrollida.\nPostitus Postitas Riivo » 09.11.2020 17:35 37\nNoja..lõppkokkuvõttes auto tehniline reaalne seisukord ja originaalsus dikteerib selle hinna.\nPostitus Postitas Henri. » 21.11.2020 22:41 34\nPostitus Postitas Mart_L » 22.11.2020 09:48 10\nMuidu kena aga proovisõiduga vist veits keeruline. Paistab, et istmete liikuvusega tõsised probleemid Mõni selle probleemiga mittekokkupuutunu võib hakata veel masinat üle vaadates arvama, et mingi avariiga istmed kõveraks vedanud Ja huvitav, kas Usas oli originaalis selline esistange\nPostitus Postitas AARE540 » 22.11.2020 13:41 05\nJah, USA 540-il on tavaline stange ees.\nPostitus Postitas Henri. » 22.11.2020 13:51 43\nNina on vist nagunii uueks pandud võrreldes kahe kuu taguse seisuga:\nhttps://bid.cars/en/lot/0-28472077/1995 ... 20SGF32993


LOE KOGUDUSE INFOKIRJA: JOHANNESE SõNUMID - JUULI 2013.\nÕpetaja Tiit Salumäe kirjutab oma tervituses: Juuni kuu oli eriti tegevusrohke ja juuligi pakub ka palju huvitavat. Juunit jäävad meenutama lisaks jumalateenistustele ristimised, laulatused, matused ning terve rida suurüritusi - rannarootsi rahva ja ingerisoomlaste laulupidu, Võidupüha, ühendkooride kontserdid Rudolf Tabiase ja Cyrillus Kreegi loominguga, Jaani kirik on nüüd avatud külastajatele kolmel päeval nädalas ja palju muud. Nii sündmusterohket kuud, kui igal nädalal tulevad kirikusse sajad inimesed, et mäletagi. Rõõm oli paljudega teist kohtuda kirikus.\nÄrge unustage kodukogudust ka juulis. Ees on kaunis muusikakuu, mis algab juba kolmapäeval XX Haapsalu Vanamuusikafestivaliga. Suveaeg on aga ka sobiv remontideks - olete kindlasti märganud, et kantseleimaja katuse vahetus on käimas, vana katusekate on maha võetud ja peatselt ootab ees plekitöö. Jaani kiriku altari uurimine ja restaureerimine on planeerid augustisse. Seega on oodatud ja palutud ka teie annetused, nii liikmeannetused kui toetus remondi heaks. Issand õnnistagu selleks meid kõiki!\nSoovin nüüd head lugemist ja osalemist ja nendele kes puhkavad - rahulikke ja kosutavaid päevi!\nJuuli infokirjas saab lugeda veel ühte sõpruskoguduste tutvustest ja tervitust Soomest Nakkilast. Sõnumitest leiate juuli kuukava. Vaatame tagasi Võidupüha sündmustele. Nagu ikka leiate sõnumitest kuu juhtsalmi ja palve. Õnnitleme juuli sünnipäevalapsi. Sirvime koguduse kroonikat. Ja natuke nalja ka.\nJuuli Johannese Sõnumid leiad SIIT. »


tükk silma peal, kulmu kõrval | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\ntükk silma peal, kulmu kõrval 26.06.04 / Üldkirurgia\nMa ei tea, kas see mure kõlbab üldkirurgia teema alla, kuid kuhugi mujale ma seda ka paigutada ei oska. Mul on kulmu kõrval naha all umbes 0,7 mm läbimõõduga kõva tükk. See on mul olnud juba aastaid ja see ei valuta ega tegelikult ei häiri ka üldse, kuid see paistab välja ja ma olen muretsema hakanud, et järsku see ei ole õige asi, et ta seal on. Ma ei oska ühegi arsti poole ka pöörduda. Mõtlesin, et läheks nahaarsti juurde, kuid see on naha all ja ma ei tea. Järsku oskate Teie mind aidata või soovitate, kelle poole ma pöörduma peaks.\nSelline probleem nagu Teil on küll rohkem näo ja lõualuu kirurgide pärusmaa, aga üldkirurg peaks samuti hakkama saama. Et sellest vabaneda arvan pole teist võimalust, kui kirurgiline eemaldamine. Kui olete oma näo ilu eest ka raha nõus välja käima, võiksite pöörduda ka plastiliste kirurgide (nn.ilukirurgid) poole. Viimaste teenuste eest haigekassa reeglina ei maksa.\nKõhu peal, naha all mingi tükk ...\nMis moodustis võiks olla minu kõhul.S.t. naba lähedal on naha all nagu mingi tükk, või nagu pehme pallike-sõlmeke. Ei oskagi täpselt kirjeldada. Punnitab nagu oleks teine naba...Valu ...


Raamatute kolimine - Konverter Outlet\nSuudame transportida erinevaid esemeid. Konverter kolimisabi pakub varustuse veoteenust, näiteks raamatute kolimist/transporti, elektrooniliste seadmete transporti kui ka näiteks süsteemide ja palju muu kolimist. Nii nagu suudame transportida raskeid esemeid siis suudame transportida ka kergelt purunevaid ja õrnu esemeid. Kolimine üle linna või isegi üle tänava on vaevarikas ülesanne ja lihtsam öelda kui teha. Aga hea uudis on see, et kuigi antud töö on stressirohke, on kolimisettevõtted nagu Konverter valmis võtma vastutuse enda õlule. On palju erinevad kolimisi, näiteks: kolimine maale või hoopis maalt linna, ainult mööbli või raamatute kolimine, klaveri või seifi kolimine ning olgu soov ükskõik kui keeruline, Konverteri kolimisteenus on Teie teenistuses.\nOn palju põhjuseid, miks kodu kolimist peetakse stressirohkeks tööks. Alustades sellest, et kolimisega kaasneb niigi palju peavalu ja stressi. On vaja osta mööblit, palgata elektrikud, torumehed, et teha uues majapidamises kõik vajaminevad tööd ja nii edasi ning siis lõpuks asjade kolimine ühest kohas teise. Eriti ärev on olukord siis kui peab koos lastega kolima. Ning loomulikult peavad kõik asjad terveks veel jääma.\nMeile on tähtis, et Sa koliksid lihtsalt ja et saaksid kolimisega seotud mured meie kaela veeretada. Meie kogenud, taskukohase ja professionaalse teenusega kolid mistahes sihtpunkti, kuhu soovid muretult. Meie kanname hoolt, et Sa saaksid oma parima teeninduse. Me oleme Sinu jaoks olemas. Vali meid täna! Tee kolimisest sekeldustevaba, minimaalse riskiga seiklus. Koli vabalt koos professionaalidega!


DEMOGRAAFIABLOGI SISSEKANNE NR 26\nKriisi mõju suremusele\nSuvesoojuse ning vähenenud COVID-19 haigusjuhtude ja surmade mõjul on globaalne pandeemia taganenud Eesti ja Euroopa inimeste teadvuses ja ka uudistes tahaplaanile. Samas aitab ajaline nihe kaasa paremate andmete kättesaadavaks saamisele, mis lubab uue koroonaviiruse mõju suremusele täpsemini hinnata. Siinses blogipostituses vaatame vanusspetsiifiliste suremuskordajate arenguid Eestis ja valitud teistes Euroopa riikides sel ning eelnevatel aastatel, tegemaks kindlaks liigsuremuse olemasolu ja suurust. Samuti puudutame põgusalt ka küsimust, kas pandeemiast ning selle vastu võitlemiseks sisse seatud (ning tulevikus veel seatavatest) piirangutest johtuvalt tekkinud majanduskriis võib suremust suurendada.\nLiigsuremus on suremuse tõus üle tavapärase (ilma kriisideta kulgenud aastate) taseme. Seda võimaldab hinnata võrdlus eelnevate aastate sama ajaga (nädalaga). Liigsuremuse analüüsimine, vastandina ametlikele uue koroonaviiruse süüks pandud surmade analüüsimisele võimaldab vältida mitmeid probleeme. Esiteks võivad, eriti haigusepuhangu alguses surnud inimeste puhul, tegemata olla viirusetestid, mistõttu tegelikkuses viiruse tõttu surnu ei kajastu ametlikes andmetes. Teiseks teame, et koroonaviiruse puhul on väga oluline suremusrisk kõrge vanus ja teiste tõsiste kaasuvate haiguste olemasolu, mis ei võimalda alati päris kindel olla, et konkreetse surma põhjustas just koroonaviirus. Kolmandaks võib seoses ülekoormatud või tugevate piirangutega tervishoiusüsteemis toimuda ka suremuse kasv teiste surmapõhjuste osas, mida pelgalt koroonaviirusele keskendumine ei võimalda kindlaks teha. Neljandaks võib aga pandeemia tingimustes väheneda suremus mõnede surmapõhjuste osas, näiteks nagu meelelahutusasutuste sulgemise tõttu ära jäänud mürgistused ja õnnetused. Samuti võib suurem tähelepanu hügieenile ja distantsile olla põhjus, miks selleaastane gripihooaeg oli väga pehme.\nNendel põhjustel hakkasid pandeemia käigus mitmed ajakirjandusväljaanded liigsuremusele tähelepanu pöörama, kasutades selleks surmade absoluutarve nädalati. Absoluutarvud on saadaval iga nädala kohta ka Eurostati andmebaasis, mis eristab ka vanuseid ning enamike Euroopa riikide (mitte näiteks Eesti) puhul regioone. Eestis lõi Statistikaamet siinse liigsuremuse jälgimiseks vastava lahenduse. Juba üle kümne aasta on spetsiaalselt Euroopa liigsuremusel silma peal hoidnud epidemioloogide poolt juhitud EuroMOMO projekt, mis kasutab lisaks surmade absoluutarvudele ka mudeldatud z-näitajat. Demograafide poolt sagedasti kasutatav Human Mortality Database (HMD) aga pani aluse lühiajaliste suremusvõngete andmebaasile, milles on täna andmed 22 riigi kohta (21 Euroopa riiki ning USA). Erinevalt eelpool nimetatud andmebaasidest annab HMD lisaks surmade absoluutarvudele ka suremuskordajad ning seda viiele vanuserühmale (0–14, 15–64, 65–74, 75–84, 85+). Suremuskordajate kasutamine võimaldab täpsemat võrdlust, kuna muutused vastavates vanustes olevate inimeste rahvaarvus ei mõjuta tulemusi. Teisalt on aga 2020. aasta rahvaarvu osas kasutatud mitte ametlikke aasta keskmist vanuskoostist (kuna aasta pole veel lõppenud), vaid rahvaarvu prognoose. Samuti peab meeles pidama, et suremusandmed on käesoleva aasta kohta esialgsed ning nendes võib esineda väikseid korrigeerimisi.\nJoonis 1. Suremuse vanuskordajad nädalati Eestis ja valitud Euroopa riikides 2015–2020.\nJoonis 1 toob ära vanuskordaja kümne riigi (vasakult paremale Eesti, Soome, Rootsi, Ungari, Austria, Belgia, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Inglismaa ja Wales) ja viie vanusrühma kohta. Hallid jooned tähistavad joonisel suremuskordajaid aastatel 2015–2019 ning sinine joon suremuskordajaid käesoleval aastal. Kuna väiksema rahvaarvuga riikides on suremuskordajate variatsioon aastati suurem kui suurema rahvaarvuga riikides, siis on „hall ala“ näiteks Eesti puhul märksa laiem kui Itaalia puhul. Kuna surmajuhtumeid on kõige vähem vanuserühmas 0–14, siis on sealgi variatsioon aastati teistest vanuserühmadest suurem. Teine põhjus, miks Eestis on variatsioon aastati ajavahemikus 2015–2019 olnud suurem, on kiirem suremuse langus võrreldes Lääne-Euroopa riikidega. Väiksem rahvaarv tähendab ka seda, et variatsioon suremuses nädalati on suurem ning nii on ka Eesti käesolevat aastat tähistav sinine joon ebastabiilsem kui suuremates riikides. Käesoleva aasta kohta käiv ajaseeria on ka riigiti erineva pikkusega. Kümnest riigist kõige lühem on see Itaalia puhul (19 nädalat ehk nädal, mis lõppes 10. mail) kõige pikem on see Eesti, Rootsi ning Inglismaa ja Walesi puhul (24 nädalat ehk nädal, mis lõppes 14. juunil).\nJoonis 1 võimaldab teha mitu järeldust. Esiteks on Eesti pääsenud koroonaviiruse liigsuremusest ning seda ka eristades vanuserühmi. Vaid vanuses 65–74 on märtsis-aprillis näha teatud suremuse kasvu, kuid see ei kvalifitseeru liigsuremuseks.\nTeiseks on sarnaselt Eestiga liigsuremuse tekke ära hoidnud joonisel 1 kajastatud riikidest Soome, Ungari ja Austria. Lisaks on HMD lühiajalise suremuse andmebaasis olevatest Euroopa riikidest liigsuremust vältinud ka Bulgaaria, Tšehhi, Slovakkia, Saksamaa, Norra, Taani, Island, Luksemburg ja Portugal. Seega 21-st Euroopa riigist 13-s liigsuremust üheski vanusrühmas ei esinenud. Joonisel 1 kajastatud riikidest Rootsis, Belgias, Prantsusmaal, Hispaanias, Itaalias ning Inglismaal ja Walesis on aga liigsuremus selgelt näha. Joonisel mitteolevatest riikidest näitavad HMD andmed veel liigsuremust Šotimaal ja Hollandis.\nKolmandaks kajastub joonisel selgelt koroonaviiruse surmav mõju just vanematele inimestele. Kuna tegemist on suremuskordajatega, siis annab see standardiseeritud võrdluse vanuserühmati. Enamikes liigsuremusega riikides kahes noorimas vanuserühmas suremuskordajate ebatavapärast suurust märgata ei ole. Üksikasjalikum vaatlus näitab, et Belgias, Prantsusmaal, Hispaanias kui Inglismaal ja Walesis on suremuskasv olnud sarnane vanuserühmades 75–84 ja 85+, samas kui Rootsis on kasv olnud reljeefsem 85+ vanuses inimeste seas, aga Itaalias just 75–84-aastaste seas.\nNeljandaks on näha ka kõige enam kannatanud riikide puhul suremuse langust tavapärasele tasemele või isegi alla selle. Võttes arvesse seda, et koroonaviirus on ohtlikum vanematele ja krooniliste haiguste käes kannatavatele inimestele, siis on ootuspärane suremuse langus, kuna viirus tõi kaasa surmade kontsentreerumise kitsamasse ajalisse raami võrreldes normaalse olukorraga. Kõige reljeefsemalt on sellina langus näha Rootsi puhul, mis tekitab vähemalt teatud küsimuse, et kas andmete edasine tagantjärgi täpsustamine seda pilti muudab. Teisalt on suremuse langus olemas ka riikide puhul nagu Soome, Norra ja Slovakkia, kus liigsuremust ei tekkinud, mis viitab, et kõikvõimalikud piirangud ning käitumismuutus on samuti suremust vähendanud.\nKoroonakriis ei pruugi aga suremust tõsta mitte üksnes otse, vaid ka kaudselt läbi majandussurutise. Näiteks tuues kaasa rohkem mürgistusi, õnnetusi, enesetappe kui vägivaldseid surmasid ning ka stressi, mis mõjub negatiivselt südamele ja immuunsüsteemile. Selle küsimuse vaatlemisel saame vaadata viimase majanduskriisi ajal toimunut.\nJoonis 2 kajastab töötuse ja eeldatava eluea omavahelist suhet viimase majanduskriisi eel (2004–2007) ja ajal (2007–2010) ning seda 24 Euroopa Liidu liikmesriikide kohta, mille eeldatava eluea andmed on HMD-s olemas. Täpsemini on töötuse ja eluea muutus arvutatud, lahutades mõlema ajavahemiku lõppaasta näitajatest (vastavalt 2007 ja 2010) ajavahemiku alguse näitajad (vastavalt 2004 ja 2007). Muutust töötuses näitab x-telg — kui ajavahemikus ühes riigis töötus kasvas, siis asub seda tähistav täpp 0-st paremal. Muutust eeldatavas elueas näitab y-telg — kui ajavahemikus ühes riigis eeldatav eluiga kasvas, siis asub seda tähistav täpp 0-st üleval.\nJoonis 2 ülemine paneel näitab suhet eelmise majanduskriisi eelsel ajal. Enamik täppe asub x-telje suhtes 0-st vasakul ehk enamikes Euroopa riikides enne kriisi töötus langes ning enamik täppe asub ka y-telje suhtes 0-st ülevalpool ehk enamikes riikides enne kriisi eeldatav eluiga tõusis. Viimases osas on vaid kaks erandit. Kui Lätis toimus aastate 2004 ja 2007 vahel väga väike langus eeldatavas elueas, siis Leedus oli langus üle ühe eluaasta. Eestis toimus sarnaselt enamikele Euroopa riikidele sel ajal väike eeldatava eluea kasv.\nJoonis 2. Töötuse ja eeldatava eluea suhe Eestis ja Euroopa riikides, 2004-2010.\nAlumine paneel näitab sama majandussurutise perioodi kohta. Kahe erandiga Euroopa riikides kriisi aegu töötus kasvas ning kõikides riikides kasvas ka eluiga. Seejuures on alumiselt paneelilt näha, et eluea kasv oli kõige suurem just nimelt riikides, kus töötus samas ajavahemikus kõige enam kasvas. Eelkõige veavad seda suhet just nimelt kolm Balti riiki, kus kõigis kasvas töötus aastate 2007 ja 2010 vahel üle kümne protsendipunkti ning eeldatav eluiga üle kahe aasta. Seega saame eelneva majanduskriisi pealt tõdeda, et majanduskriisi mõju suremusele on neutraalne või isegi positiivne ehk suremust vähendav ning eeldatavat eluiga tõstev. Peamine seletus sellele on majanduskriisi aegne väiksem mürgituste ja õnnetuste arv, kuigi enesetappude puhul on enamasti täheldatav suremuse kasv majandussurutise ajal.\nSeega kokkuvõttes on Eesti ja enamik teisi Euroopa riike suutnud vältida uuest koroonaviirusest tingitud liigsuremust. Suve lõpul aset leidva ilmade jahenemisega võib eeldada viiruse leviku kasvu, kuid usutavasti suudetakse drastilisi tulemusi vältida ka seekord. Samuti ei maksa karta, et koroonaviiruse mõju suremusele läbi majanduskriisi saab olema negatiivne.\n The Economist: https://www.economist.com/graphic-detail/2020/04/16/tracking-covid-19-excess-deaths-across-countries, nende andmebaas: https://github.com/TheEconomist/covid-19-excess-deaths-tracker; Financial Times: https://www.ft.com/content/a26fbf7e-48f8-11ea-aeb3-955839e06441, nende andmebaas: https://github.com/Financial-Times/coronavirus-excess-mortality-data; New York Times: https://www.nytimes.com/interactive/2020/04/21/world/coronavirus-missing-deaths.html, nende andmebaas: https://github.com/nytimes/covid-19-data/tree/master/excess-deaths.\n Human Mortality Database: https://www.mortality.org/.\n Rohkem infot HMD andmete kohta: https://www.mortality.org/Public/STMF_DOC/STMFmetadata.pdf.\n Töötuse osas kasutatud Eurostati andmeid.\n Eesti, Austria, Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi, Saksamaa, Taani, Hispaania, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Läti, Holland, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi, Ühendkuningriik.\n José A. Tapia Granados & Edward L. Ionides. 2017. Population health and the economy: Mortality and the Great Recession in Europe. Health Economics, 26 (12), 1–17.\nAitäh, Mark! Tervikuna hea artikkel ja igati respekteerin seda tööpanust, mis selle analüüsi kirjutamisse on kulunud. Mul on siiski 2 kommentaari. Esiteks, liigsuremuse hindamisel on muidugi oluline ajaperiood, mille suhtes seda 'liigsust' hinnatakse. On mõistetav, et kiiresti kulgevate suremusšokkide puhul on tavapärane kalendriaastaga mõõdetav ajaperiood liiga pikk ja nädalane hindamisperiood annab sündmuste arengust huvitavamat infot. Samas on teada, et lühiajalistele, kiire kuluga suremusšokkidele järgneb sageli suremuslangus, kus suremuskordajad langevad tavapärastest madalamaks. Joonisel 1 toodud riikidest Rootsi näide seda juba illustreerib ja ka teistes liigsuremusega riikides on trendijoon järsult langev. Küsimused on nüüd, et mis juhtub nendes riikides vanusrühmade suremuskordajatega teisel poolaastal ja milliseks kujunevad kalendriaasta põhised suremuskordajad, kas liigsuremus ilmneb ka aasta kokkuvõttes või toimus liigsuremusega riikides suurem osa eakamate vanuserühmade teise poolaasta surmasid koroonaviiruse tõttu tänavu esimeses poolaastas juba ära. Huvitav teema oleks ka see, kas nendes riikides, kus lühiajaliselt näeme liigsuremust, ilmneb hiljem, kohordivaates nn kohordi inversioon - ehk need, kes elavad viiruse üle, elavad kauem kui viirusest puutumata jäänud rahvastik, või siis midagi sellist ei ilmne ning viirusest mõjutatud kohortide eluiga langeb. Muidugi saab nendele küsimustele vastuseid otsida alles mõne aja pärast tagasivaates. Aga sõnum on siis lihtsalt selline, et lühikese ajaperioodi põhjal ei saa veel teha liiga kaugeleulatuvaid järeldusi. Kui Sa kirjutad eelviimases lauses, et "usutavasti suudetakse drastilisi tulemusi vältida ka seekord", siis ma ütleks, uskuda ja loota küll võib, aga ainult nendele siiski tugineda ei maksaks ei indiviidina oma käitumisi seades ega ühiskonnana poliitikaid kujundades. Nagu "Viimses reliikvias" - kui vend Johannes ärevatel aegadel märkis, et "tuleks veidi mõelda kloostri kaitsele" ja abtiss teda lohutas, et "Kloostrit kaitseb püha reliikvia, igasuguse õnnetuse eest!", siis vend Johannes vastas pragmaatiliselt: "Seda kahtlemata, aga igaks juhuks leppisin ma Tallinna raega kokku, et ta saadaks kaitsesalga kloostrisse."\nSama puudutab ka Sinu optimistlikku lõpp-järeldust, et "ei maksa karta, et koroonaviiruse mõju suremusele läbi majanduskriisi saab olema negatiivne." See võib küll nii olla ja võib nii minna, aga ei pruugi. Analüütik peaks siin igal juhul olema ettevaatlik, et mitte teha induktiivse järelduse viga (ingl k. inductive fallacy). Ehk sellest, et varasem majanduskriis Eestis suremust ei suurendanud, ei saa rangelt järeldada, et ka nüüdne või mõni järgmine majanduskriis seda ei tee. Selleks, et taolist, induktsiooni meetodile tuginevat järeldust teha, peaks vähemasti hoolikamalt veenduma, kas ja kuivõrd on induktsiooni eeldused täidetud, sh analüüsima, milliseid vanuserühmi ja sotsiaal-majanduslikke rühmi ja majandussektoreid eelmine kriis kui tugevalt ja pikalt mõjutas, kui edukalt need rühmad kriisiga kohanesid jms ning võrdlema, kas nüüdne kriis mõjutab sarnaseid või erinevaid vanus- ja sotsiaal-majanduslikke rühmi ning majandussektoreid.\nMuidu võib juhtuda nagu klassikalises õpikunaljas, et kui 23. juuni on pidupäev ja 24. juuni on pidupäev, siis järelikult on kõik juunikuu lõpu päevad pidupäevad ;)


Laupäeval on Rannarootsi keskuses jõululaat - Läänlane\nLaupäeval on Rannarootsi keskuses jõululaat\nLaupäeval, 14. detsembril on Rannarootsi keskuses suur jõululaat. Rannarootsi keskuse siseruumes on hubane olemine nii müüjatele kui ka ostlejatele. Müügil on tooted käsitööst talutoodeteni.\nLaat on planeeritud kell 10-16, mis on parim aeg laupäevaseks jõulueelseks ostlemiseks. “Müüjate registreerimine oli taas üle ootuste kiire ja nii need müügikohad juba täitusidki tükk aega tagasi,” lausus korraldaja Jaanika Eller. “Meieni jõuavad käsitöö, keraamika, talutooted ja isegi Saaremaal aretatud akvaariumikalad ning palju muud. Mõeldud on ka kõige pisemate laadakülastajate peale, leides neile ise tehtud/disainitud riideid ning on võimalus jõuluvanaga kohtuda. Ootame mõnusat laupäevast ostlemispäeva toredate inimestega. Kohal on ka jõuluvana, kellega saab pilti teha, esineb Uku Suviste.”\nLaadal on eri Eesti paikadest tulnud kauplejaid. Osta saab kodust lepasuitsuliha, hoidiseid, ehteid, mütse, mett, astelpajutooteid, disaini, küünlaid, pärgasid ning ka vanaema kootud kindaid, sokke ja palju muud.