Lae Alla Too Many Eyes Arvuti. Looma Liiga palju silmi Pc (Windows, Mac OS)\nToo Many Eyes Arvuti\nLiiga palju silmad arvutile on põnev mäng, mis nõuab teie ajastust, kiirust ja kannatlikkust. Mäng pakub suurt animatsiooni ja ideed. Ära ole segaduses, et silmamuna on liiga palju silmi nii kaua, kui saad edasi liikuda järgmisesse vooru.\nLiiga palju silmi mängib\nEnamik mänge on varustatud põhiliste õpetustega, mis on antud selleks, et anda sulle piisavalt ideed selle kohta, kuidas mängu tuleks mängida, kuid seal on mõned lugu, mille põhjal saate rohkem teada saada, kuidas mäng peaks mängima. Liiga palju silmad on järgmised:\nLiiga palju silmasid arvutil on tõesti lihtne mängukuva. Ülesekraanil kuvatakse taseme tase ja silmade arv, mida peate silmamuna asetama. Ekraani keskmine osa on suur silmamuna ja sealt saab näha ka silmad allosas.\nMängu eesmärk on lihtne, lihtsalt pane need silmad paika. Puudutage palli ekraani silmade magnetimiseks. Kui kasutate personaalarvutit, vajuta lihtsalt vasaku nupu nuppu.\nSee on lihtne mäng ja väljakutse tekib siis, kui pall pöörleb kiiremini ja sa pead palju silmi panema. Miks? sest peate olema ettevaatlik, et kõik silmad ei puutuks üksteisega kokku.\nSilmad pöörlevas silmuses\nLiiga palju silmade arvutimängu eesmärk on testida oma kiirust, kannatlikkust ja ajastust, oodates õiget aega, et silmad pallile panna. See on ainus asi, mida mäng vajab, lihtsalt pane kõik nõutavad silmad ja võite liikuda järgmisele tasandile.\nMängude ja rakenduste nautimiseks on mitmeid viise. On hea kasutada kaasaskantavat vidinat, kuid mõnel juhul on mängud, mis on väljakutsetele, keerulisematele, kõrglahutusega ekraanile ja millel on täiendavad mängudetailid suuremal ekraanil, mis on töölaual. See ei suurenda ainult meelelahutus- ja mängukogemust, vaid võib ka teie vidina ära võtta liiga palju kuritarvitamisest. Arvutitarvikute vahetamine on lihtsam võrreldes vidina ekraani asendamisega. Ära lase mängudel tekitada kallis tehinguid ja hakata otsima olemasolevaid ressursse. Rohkemate probleemide vältimiseks on soovitatav, et arvuti töölaual oleks liiga palju silmi .\nKuidas Android Emulator töötab liiga paljude silmadega arvutiga\nEt võimaldada kaasaskantavate vidinate jaoks sobivate rakenduste ja mängude ühilduvust personaalarvutiga, peate kasutama rakendust nimega Android Emulator. See toimib selle mängu pakkujana, mida mäng ei vaja töölaual. Selle taotluse saate tasuta ja kõik, mida pead tegema, on järgida alltoodud juhiseid.\nAndroid Emulaatori peamine eesmärk on toimida vidina ja personaalarvuti rakenduste või mängude vahel. Nagu me kõik teame, on vabanenud mängudel või rakendustel nõuded töötada seal, kus see on kavandatud. Need, mis vabastatakse kaasaskantavale vidinale, ei ole arvutile paigaldatud. See on koht, kus peamine probleem on juhul, kui sa teadsid, et soovite personaalarvutisse üle kanda. Peamised esiletõstetud teemad on Android-telefon või tahvelarvuti, mis viiakse personaalarvutisse, mis võimaldab teil nii palju mänge kui ka rakendusi soovida.\nRakenduste või mängude puhul, mis võimaldavad kontoühendust salvestada teie praeguse mängu taseme, loodi ka Android Emulator, et tagada selle funktsiooni jaoks kindel, et olete samas mängus, mis on teie eelmisel vidinal. Kui reisite, peate lihtsalt uuesti ühendama, et saaksite salvestada kogu mängu edenemise, kui olete arvutis. See on nagu telefonilt või tahvelarvutilt teisaldamine. Seekord edastate suure ekraani ja klaviatuuriga arvutisse. Android Emulaatori abil saate oma vidina oma sõrmedelt liiga kuritarvitada. Me ei saa seda eitada, samas kui me oleme mängu tipptasemel, surume alati meie sõrmedele mõtlema, et võita seda rohkem, mida me klahvi vajutame.\nNaudi mängides liiga palju silmi arvutil!


INCAP ja Aidon sõlmisid koostööleppe - ITuudised\nINCAP ja Aidon sõlmisid koostööleppe\nIncap sõlmis koostööleppe Aidon Oy-ga, tehnoloogafirmaga, mis on spetsialiseerunud nutikatele mõõtmis- ja võrgurakendustele, vahendab Reuters. Vastavalt kokkuleppele saab Incapist elektrooniliste moodulite tarnija Aidoni uue põlvkonna energiateenuste seadmetele.\nIncap toodab elektroonilisi mooduleid oma Eestis Kuressaares asuvas tehases, uut tarneseeriat alustatakse 2011. aasta juunis. Kuna seadistamised ja piloottarned toimusid juba varem sel kevadel, saab tootmisega kiiresti alustada.\nIncap's Business Unit direktor Jari Koppelo: "See on suurepärane võimalus Incapile ja me oleme väga uhked Aidon otsuse üle valida meid oma tootmispartneriks. Aidoni moodsa mõõtetehnoloogia ärile on oodata suurt kasvu ja me eeldame, et sel on positiivne mõju ka meie tegevusele. Lisaks sobivad Aidoni tooted täiuslikult meie energiatõhususe strateegiaga ja väga hästi meie tooteportfelli. "\n"Järgmise põlvkonna energiateenuse seaded moodustavad värava nutikatesse võrkudesse nii energia ettevõtete kui teenuseosutajate ja nende klientide jaoks. Iga energia kasutaja saab varsti uue seadme ning suuremahulised paigaldamisprotsessid ei võimalda hilinemisi. Incap on kogenud kõrge kvaliteediga elektroonika tootja, kes suudab pakkuda usaldusväärsust, mida on vaja nii toodete kui nende tarnete jaoks, "ütles Aidoni tegevdirektor Timo Chrons. Aidon Oy pakub järgmise põlvkonna energiateenuse seadmeid, andmeside ja süsteemilahendusi, samuti teenuseid, mis põhinevad avatud arhitektuuril. Kliendid on suured energiaettevõtted ja teenuseosutajad. Aidonil on kontorid Soomes, Rootsis ja Norras.


Tuurid Tartu botaias 2. « Hiiu Leht\nNäed, seal õilmitsevad larakad rinnuni teleekiad, taustal vägevad sõnajalalehed. Tüvigi all. Puusõnajalg?! Tõesti jah. Aga muidugi vaid potiga suveks välja toodud. Ka samblaaias leidus puusõnajalga, lisaks jaapani krüptomeeria. Kui meie saartel suudab see okaspuu kaitstud kohtades üsna rahuldavalt talvituda, siis Tartus on igati targem ta talveks triiphoone kaitsvasse varju viia.\nKünkanõlval turritasid laiu okkaid brasiilia araukaariad – muidugi maasse kaevatud pottides. Päris troopiliseks kiskus aga maitsetaimeliste peenarde kõrval kivimüüri servas, kus kõrgus peen tüveudjakas, otsas kimp sopilisi lehti. Papaia vohab Tartus lageda taeva all! Loomulikult oli temagi siiski vaid õue suvitama toodud.\nUuesti oktoobris botaeda jõudnud, oli palju muutunud: ei puusõnajalgu, araukaariaid ega papaiat. Töötajad lõikusid väsima kippuvaid lillepealseid. Neljameetriseid varimagnooliaid kaunistas hoolimata viletsast suvest paar valminud lõhepunast kukkurvilja, oranžid seemned välja piilumas. Tammelehine hortensia värvis end punakirjusse sügisrüüsse.\nVärve ja vilju jagus kõikjale küllaga, aga siiski polnud kõike nii tihkelt ja pilgeni kui suvel. Sestap jäi seekord silma ka üht-teist varem märkamata jäänut. No näiteks nood kaks süstjate lehtedega põõsaspuukest, kõrgem rinnuni sirgunud. Silt teatas: Trochodendron aralioides ehk rattapuu. Misasja?? See olla ju meil lootusetu kaheksanda tsooni õrnuke puu. Kindlasti siia potiga istutatud, arvasin, aga ei paistnud mingit potiranti. Pealekauba nägin rattapuid veel kahes kohas, kokku kuus-seitse tükki. Ka tõesti talvituvad nad väljas?! Siis polegi vale vihje, et Hiiumaalgi kasvavat rattapuu? Ma seni seda lihtsalt ei uskunud. Kuid siis tuleb ju välja, et see ainulaadne liik on vägagi kohanemisvõimeline. Jah, isegi Soomes Mustilas suutvat ta väljas talvituda…\nTrochodendron ehk rattapuu on Jaapani ja Taivani metsades kuni 20 m kõrguseks kasvav igihaljas puu, mis kuulub ainuliigilisse Trochodendraceae sugukonda. Teda võrreldakse viljuva põõsakujulise luuderohuga, on sellest aga kõvasti võimsamakasvulisem. Tjah, see avastus Tartus oli mu jaoks nüüd küll pauk! Kahjuks jäid sel erakordselt hämaral oktoobripäeval võetud fotod üsna viletsad.\nNatuke toibunud, hakkasin jälle märkama ka midagi muud. Longusoksise himaalaja kase all sinasid ilusad käokannused. Teisal mustendasid vilikondi veel osalt lehes raotu eleuterokokkuse (Eleutherococcus sessiliflorus) põõsad. Tema vilikonnad meenutasid üsnagi luuderohu omi – pole ka ime, mõlemad kuuluvad ju araalialiste sugukonda. Varjukal nõlval roosatasid mõned alpikanniõied. Ilusad, aga minu jaoks valus teema. Juba kümmekond aastat üritan oma koduaias eri alpikanniliike kasvatada, ent erilise eduta. No pole kohe seda alpikanniõnne antud, proovi sa nii või naa või kes teab mis pidi!\nEdasi tuli igatmasti püsikuid, kuhjade kaupa. Mõned õige iselaadsed. Näib, et ei jää muud üle, kui kahele veel kolmaski Tartu botaia lugu otsa kribada.


Teet Soorm: toidureklaamid hämavad\nTeet Soorm • 21. mai 2014 kell 5:12\nEestis tehakse ligi kümnendik meediakuludest toiduainete reklaamimiseks. Reklaam on tarbijale vajalik, samas on aga ausale konkurentsile tõsiseks ohuks toidureklaamides kasutatavate argumentide sageli eksitav olemus, kirjutab ASi Rakvere Lihakombinaat juhatuse esimees Teet Soorm.\nEnamikul juhtudest ei ole tegu otsese seaduserikkumise või valetamisega, kuigi tuleb ette ka seda. Levinuimaks võtteks on hoopis jutuvahu paisutamine asjade üle, mis ratsionaalselt mitte midagi ei tähenda, kuid võivad paratamatult pealiskaudset ja tausta mittetundvat tarbijat mõjutada.\nTeatud reklaamivõtete seaduslik keeld peaks olema ühene ning kontrollorganite reaktsioon kategooriline. See lämmataks eos soovi seaduserikkumisele minna või üldse nn halli tsooni siseneda. Kahjuks sellist heidutust meil ei ole. Levinuim võte on seetõttu teha “julge” kampaania ära ja siis vaadata, et mis saab. Reeglina ei saa eriti midagi.\nMeie kui lihamüüjate praktikast lähtuvad näited reklaamiseaduse rikkumistest on seotud eelkõige sellega, et tootele antakse reklaamis omadusi, mis on niikuinii olemas kõigil selle tootegrupi toodetel. Näiteks tutvustati hiljuti hakkliha, mis on tehtud 100% lihast. See jättis mulje, et teised hakklihad seda ei ole, ehkki teistmoodi ei saaks toodet hakklihaks nimetadagi. Või siis reklaamiti värsket linnuliha kui säilitusainetevaba, kuigi värske liha puhul ei saa loomulikult rääkidagi mingitest säilitusainetest ühegi tootja puhul.\nSeaduserikkumise paljastamine on suhteliselt lihtne. Palju keerulisem on ära tunda eksitavat ja tühjade argumentidega hämamist. Selle puhul levinumad võtted võib kogemuse põhjal liigitada nelja gruppi.\nEsmalt “sõbra soovitus”, kus kõlavate nimedega organisatsioonid ja prominendid soovitavad erinevaid tooteid. Mis on soovituse andmise taga, on igaühe enda oletada. Teist levinud võtet võiks nimetada “tühi jutt”. Siia alla käivad hüüdlaused, mille eesmärk on näida ratsionaalsete argumentidena, kuid järelemõtlemisel ei oma need mingit sisu ega võta mingit konkreetset kohustust: „100% kvaliteetne“, „Eelistame eestimaist liha” jne.\nJärgmine võte on “konkursivõitja”. Erinevaid hindamisi ja tiitleid on aga nii palju, et nende objektiivsust ja kandepinda on tarbijal võimatu kontrollida või tajuda. Millised tooted osalesid, kui palju osalemine maksis, kes hindasid – see kõik jääb tarbijale teadmata. Neljas võte on “märgiäri”. Need on äriprojektid. Tuleb luua märk ja lugu, reklaamida märki ning tõsta nii selle turunduslikku väärtust. Siis saab märgi kasutamist omakorda müüa kui tavalist frantsiisi. Mõnes mõttes on jaemüüjate omamärgi tooted ka üks äraspidine frantsiis, kus äriidees on primaarne märk ja siis leitakse juurde tooted.\nIsegi kui kirjeldatud kampaaniad ei pälvi kontrollorganite tähelepanu, oleks tehtud pikk samm edasi, kui tarbijad ise suudaksid terad sõkaldest eraldada.


Raamat "Eesti hariduse 100 aastat" annab haridusloost laia ülevaate - news\nJuuni alguses ilmus EV100 raamatusarja kuuluv Väino Sirgu ja Veronika Variku ühisteos "Eesti hariduse 100 aastat", mis annab ülevaate Eesti hariduse rõõmudest ja muredest saja aasta jooksul.\n"Haridus ja haritud kodanik on olnud meie riigi tugevaim alustala. Rahvus ja kultuur on jätkuva rahvusvahelistumise tingimustes hea tervise juures, kui haridusse investeeritakse kui kõrgemasse eesmärki," märkisid raamatu autorid Väino Sirk ja Veronika Varik Eesti Vabariik 100 korraldustoimkonna pressiteate vahendusel.\n"Eesti haridusloo seisud on olnud mõjutatud ajaloost, kuid just meie rahva haritus ja kaalutletud otsused on toonud Eesti riigi vastu tänavusele juubeliaastale," märkis riigikantselei EV100 juhtrühma esimees Toomas Kiho, kelle sõnul on haridus püsiv ja oluline väärtus.\nJuubeliperioodil ilmub EV100 raamatusarjas 44 teost, mis jutustavad Eesti arengulugu läbi eri valdkondade. Raamatusarja teemad on valinud EV100 juhtrühm ja raamatusarja kolleegium koosseisus Mart Orav, Aleksei Lotman ja Peeter Saari.


Lugeja küsib: miks muudeti juba aastaid toiminud korteriühistute nimed ära? - Korteriühistud - Kodustiil\nLugeja küsib: miks muudeti juba aastaid toiminud korteriühistute nimed ära?\n1. mai 2018, 9:05\nVaidlused välismaalastest naabritega võivad ootamatult keeruliseks ja tülikaks kujuneda.\n«Olime korteriühistu Sõpruse 251, nüüd on Tallinn, Mustamäe linnaosa, Sõpruse pst 249/251 korteriühistu. Maja on meil kaheosaline. Äriruumidega hoone osal on aadress Sõpruse 249, eluhoone osal Sõpruse 251.»\nVastab Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi:\n«Teil tuleks pöörduda vastloodud korteriühistute registrisse ja sealt küsida. Uus seadus ütleb, et korteriühistu nimi koosneb korteriomandite esemeks oleva kinnisasja aadressist ja täiendist «korteriühistu».\nPaljud ühistud muretsevad uue seaduse kontekstis, kas juba armsaks saanud nimi jääb ikka alles. Võin rahustada - kui ühistul on mitteaadressijärgne nimi, siis saab seda kasutada ka tulevikus. Korteriühistu võib kasutada ka täiendavat nime ehk n-ö käibenime, mis tuleb registrisse kanda. Õiguslikult kehtivad korteriühistul mõlemad nimed ja nii on see ka registrikaardil kirjas. Juriidilise isiku identifitseerimisel on kõige kindlam tunnus registrikood ja see ei ole ühelgi korteriühistul muutunud.\nTäiendav nimi lisaks nimele tähendab põhimõtteliselt seda, et korteriühistul võib olla korraga kaks kehtivat nime, st seadusjärgne nimi on korteriühistul alati, täiendav nimi võib olla lisaks.»


Järviste palus vabandust: ütlesin välja sõnad, mida tegelikult ei mõelnud, kuid mille eest pean vastutama - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nTartu Tammeka poolkaitsja Mihkel Järviste sõnas Soccernet.ee-le, et kees eilses kohtumises FC Flora vastu üle ja soovib Konstantin Vassiljevi ees vabandust paluda.\nKui Flora ja Tammeka 0:0 kohtumises olid alanud lisaminutid, siis keeldus Vassiljev aumehelikult palli tagastamast ning Järviste ähvardas teda nii vigastada, et ta ei mängi enam kunagi.\n"Jalgpall on emotsionaalne mäng ning tunded keevad üle," ütles ta Soccernet.ee-le. "Seetõttu ütlesin välja sõnad, mida tegelikult ei mõelnud, kuid mille eest pean nüüd vastutama. Austan väga Vassiljevit inimesena ja mängijana ning seega soovin tema ees vabandust paluda."\nDelfile antud usutluses leidis Vassiljev, et ta ei pidanudki palli tagastama. "Nad olid krampides juba 50. minutist. Pehcter viskas palli välja. Oli meie aut," sõnas Vassiljev ja lisas, et see ei tundunud olukord, kus peaks palli tagastama. "Nad proovisid terve teine poolaeg aega venitada. Sel hetkel käisid juba kohtuniku antud üleminutid."\nOn hea näha, et nii noor kutt suure kirega platsil möllab ja ei löö kellegi ees risti ette. Pole mõtet nii suureks seda asja "spordikasinuse ajal" puhuda. Vaevalt ta Roy Keani oleks Kostjale teinud. Arvan, et Kostja on hullemaid juttusid oma karjääris saanud.\nKostja ei pea ütlema, et ta tegi valesti, kuna tunnetas, et kutid venitasid rämedalt. Ennegi nii juhtunud.\nJärviste vabandas oma krõbedate sõnade ees, mis on mõistetav. Samuti võib talle jääda arvamus, et Kostja ei käitunud õigesti\nTuletan siiski meelde, et pall oli Tammeka käes. Keegi ei võtnud ära Flora rünnakut, vaid Tammeka (Pechteri) käes olles hakkasid/ei hakanud Aloe'l krambid, mispeale Pechter selle palli välja viskas. Ja vaata mäng üle, et kui palju need Tammeka mehed siis ikka mängu peale kokku viivitasid ("krambitasid")...No tegelikult mitte eriti, paar momenti ainult kus mees vaevles krampide käes ja aega nad pikalt surnuks ka ei löönud. P*sk jutt, et muud ei teinud kui mängu tapsid. Pigem Tammeka näitas väga selget tahet ise ka mäng võita. Loomulikult 90+ minutil lähed lõpuks nurgalipu juurde hoidma, et seis ära hoida. Kui keegi väidab veel peale Kostja, et Tammeka eile viivitas ja tappis mängu, siis lubage naerda, mis on teinud Andorra Eesti koondise vastu, vot see oli viivitamine ja mängu tapmine. Eile oligi 2-3 momenti, kus oli väiksem seisak (+ üks moment oli dudarevi põlveprobleem, mis oli enne mängu teada).\nballer • 21. mai\nEi tea mis keiss üldse Eestis on nende krampidega, kui Zelinski naiteks kommenteerib mänge, siis pole vist veel olnud ühtegi mängu kus ta ei mainiks ära, et näe tundub et krambid ja, et näe sääremarja krambid.\nJa no lisaks see Järviste on kõva jalamurdja ka kellelgi ju 😀\nSuureks inimiseks olemine tähendab ka enda vigade tunnistamist. Järviste ütles väga halvasti, aga võttis omaks ja tunnistab viga. Parem oleks kui nii ei käituks, aga andestatav.\nKostja käitus inetult, aga veel õigustab oma käitumist tagant järgi. "teised tegid nii ja naa" - siis käitud ise sama lapsikult. Hea et ta Floraga liitus, tundub et inimesena on kasvamist küll veel.


Edasi, Asum! | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Edasi, Asum!\nSamal ajal kui Hari Seldon püüab täiustada oma psühhoajaloo revolutsioonilist teooriat ning tagada inimkonnale koht tähtede keskel, vangub suur Galaktikaimpeerium apokalüptilise kokkuvarisemise veerel. Meeletusse keerisesse haaratud Seldon ja kõik tema lähedased osutuvad etturiteks võimumängus. See, kes kontrollib Seldonit, kontrollib ka psühhoajalugu – ning koos sellega Galaktika tulevikku. Inimkonna teenimise viimases võitluses peab Hari Seldon mingil viisil päästma oma elutöö vastaste haardest ja leidma sellele tõelised pärijad. Tema otsing algab ta enda pojatütrest Wandast ja Teise Asumi unistusest. Ulmekirjanduse suurmeistri Isaac Asimovi (1920-1992) populaarse Asumi-sarja viimane teos, mis ilmus 1993. aastal juba postuumselt. Koos romaaniga „Enne Asumit” moodustavad need kaks eelloo klassikalisele Asumi-triloogiale, mõlemas peategelaseks prohvetlik matemaatik Hari Seldon, kes viib romaanis „Edasi, Asum” lõpule oma elutöö psühhoajaloo alal, valmistades nõnda ette Teise Asumi loomist. Kirjastus: Eesti Raamat,\nSamal ajal kui Hari Seldon püüab täiustada oma psühhoajaloo revolutsioonilist teooriat ning tagada inimkonnale koht tähtede keskel, vangub suur Galaktikaimpeerium apokalüptilise kokkuvarisemise veerel. Meeletusse keerisesse haaratud Seldon ja kõik tema lähedased osutuvad etturiteks võimumängus. See, kes kontrollib Seldonit, kontrollib ka psühhoajalugu – ning koos sellega Galaktika tulevikku. Inimkonna teenimise viimases võitluses peab Hari Seldon mingil viisil päästma oma elutöö vastaste haardest ja leidma sellele tõelised pärijad. Tema otsing algab ta enda pojatütrest Wandast ja Teise Asumi unistusest. Ulmekirjanduse suurmeistri Isaac Asimovi (1920-1992) populaarse Asumi-sarja viimane teos, mis ilmus 1993. aastal juba postuumselt. Koos romaaniga „Enne Asumit” moodustavad need kaks eelloo klassikalisele Asumi-triloogiale, mõlemas peategelaseks prohvetlik matemaatik Hari Seldon, kes viib romaanis „Edasi, Asum” lõpule oma elutöö psühhoajaloo alal, valmistades nõnda ette Teise Asumi loomist. Aasta


Valgevene arstid said ülevaate Eesti koroonaviirusega võitlemise kogemusest – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Koos koroonast üle Valgevene arstid said ülevaate Eesti koroonaviirusega võitlemise kogemusest\nValgevene arstid said ülevaate Eesti koroonaviirusega võitlemise kogemusest\nKlastri Medicine Estonia eestvedamisel toimus aprillis Valgevene arstidele suunatud seminar, mis keskendus Eesti kogemusele COVID-19 võtlemisel ja elanikkkonna vaktsineerimisel. Seminari peaesinejaks oli Ida-Tallinna Keskhaigla infektsioonikontrolli osakonna juhataja dr Aleksei Nelovkov.\nMedicine Estonia juhatuse liikme, Ida-Tallinna Keskhaigla turundusjuhi Inge Suderi sõnul on oluline, et Eesti arstid jagavad oma kogemusi teiste lähipiirkondade riikidega, aidates nii kaasa nende meditsiinisüsteemi arengule. “Valgevene kolleege huvitasid väga praktilised küsimused, nagu näiteks COVID-osakondade tööprotsessid, kogemus rasedate vaktsineerimisest ja kiirtestide kasutamisest igapäevatöös. Lisaks tunti loomulikult suurt huvi Eesti tervishoiuvaldkonna digilahenduste vastu, sest näiteks meile tavapärase üleriiigilise digiregistratuuri kaudu vaktsineerimisele registreerumiseni on Valgevenes veel väga pikk maa minna,” selgitas Inge Suder.\nValgevene kolleege huvitas virtuaalselt peetud seminaril infektsioonikontrolli osakonna igapäevatöö haiglas, see, kuidas oli osakonna tööprotsess korraldatud enne pandeemiat ja millised muudatused viidi sisse pandeemia algamisel. Samuti uuriti, milliseid e-lahendusi võeti haiglas kasutusele, et suurendada töötajatele turvatunnet ja tagada tööprotsessi sujuvus. Ka räägiti üldisemalt COVID-19 olukorrast Eestis, meditsiiniasutuste töö ümberkorraldamisest, kiirtestide kasutamisest, töötajate ja täiendava abipersonali kiirkorras väljaõpetamisest ning patsientide ja töötajate vaktsineerimise korraldamise kogemusest. Kokku osales virtuaalseminaril üle 50 Valgevene arsti ja tervishoiutöötaja.\nMedicine Estonia koostöö Valgevene partneritega on kestnud juba üle nelja aasta. “2016. aasta lõpus toimus klastri eestvedamisel esimene suurem Eesti arstide ja meditsiiniõppejõudude kohtumine Valgevene kolleegidega. Visiidil osales toona kaheksa Eesti arsti ja õppejõudu erakorralise meditsiiniabi ning onkoloogia erialadelt. Sealt edasi on meil olnud Valgevene kolleegidega pidev kontakt,” selgitas Suder.\nMedicine Estonia koostöö Valgevene partneritega ja spetsialistidega toimub välisministeeriumi arengukoostööprojekti „Eesti IT-lahenduste tutvustamine ja e-tervise lahenduste rakendamine Valgevene tervishoiusektoris” raames. Eelmisel aastal alustatud projekti raames tutvustatakse Eesti kogemusi IT-lahenduste juurutamisel tervishoiusektoris ja aidatakse kaasa nende rakendamisele Valgevenes.\nKäesoleval aastal on klastril kavas Valgevene suunal virtuaalseid seminare ja koolitusi jätkata.\neelmine Uuesti avatud kontorites ja koolides tuleks hooldada ventilatsioonisüsteemid\njärgmine Esmaspäevast saab hakata taotlema haridus- ja noortevaldkonna kriisitoetust


Kahtlased müügikuulutused. - Leht 5 - Eesti Volkswageni Klubi foorum\nLugemata postitus Postitas Martty » 09 Veebr 2018, 12:00\nEestis üks caravelle 200k läbisõiduga\nRootsis takso olnud ja läbisõitu üle 800k, on ikka hästi mootor pidanud.\nViimati muutis Martty, 09 Veebr 2018, 18:19, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas tobimarg » 09 Veebr 2018, 14:35\nVäga julm Palju õnne sellele kes ei tee taustauuringut ja ostab pea milli sõitnud suht uue bussi omale.\nLugemata postitus Postitas tlauri » 09 Veebr 2018, 14:43\nPange postituse juurde alati ka VIN - siis ka lihtne google otsing võtab jälje üles. VIN: WV2ZZZ7HZBH040340\nLugemata postitus Postitas anonymous2 » 06 Juun 2018, 09:18\nMa arvan, et ma ei pea põhjendama hakkama, miks see kahtlane on\nkuulutuses küll vin i pole aga\nLs 01.12.2017 333469km\nLiitunud: 12 Dets 2010, 18:55\nLugemata postitus Postitas elu » 05 Nov 2018, 11:37\nVolkswagen Passat 1,4TSI CNG ECOFUEL 1.4 ECOFUEL 110kW\nEsmane reg:\t10/2012\nMootor:\t1.4 ECOFUEL (110 kW)\nKütus:\tbensiin + gaas (CNG/surugaas)\nRootsist toodud, kus kuupäeval 2018-08-29 523410 km läbisõit.\nTäna Auto24 ripub üleval läbisõiduga 196700 km.\nKuulutus ja info:\nLugemata postitus Postitas tobimarg » 05 Nov 2018, 12:45\nelu kirjutas: ↑\nEnda lohutuseks võib öelda, et istmete ja roolinahk kestavad päris hästi Hooldusega vast veel paremini. Nahahooldust see juhiiste vist näinud ei ole. Ja tulevasele Viljandi perele, kes selle auto ostab, jääb soovida muretuid kilomeetreid Loodetavasti on neil internet.\nLiitunud: 12 Juul 2013, 20:04\nAuto: Opel Ascona, Honda civic, Mazda 626, Suzuki sx4, Audi 100, Vw Passat Variant 1.8 T\nLugemata postitus Postitas marekerm » 05 Nov 2018, 15:05\nKuidas saab täna veel mnt ametis 520 tuhandest 193 tuhat ?\nKas sellega päriselt ka keegi ei tegele ja kedagi vastutusele ei võeta? Õnneks passatid vist suht pommikindlad kui 500 tuhhi saab uhada. Ma ise oleks arvanud,et 1.4 mootor on 170000 pealt lammari kaup juba.\nLugemata postitus Postitas argo » 05 Nov 2018, 15:33\nPeaks talle kirjutama, et arvestades tegeliku 500+k läbisõitu, siis pakun 4000€. Ei tea kaua siis see kuulutus veel üleval on.\nLugemata postitus Postitas krl » 05 Nov 2018, 15:48\nPeaks talle kirjutama, et arvestades tegeliku 500+k läbisõitu, siis pakkun 4000€. Ei tea kaua siis see kuulutus veel üleval on.\nKuhu see kuulutus kaduma peaks?\nSaad lihtsalt vastu kirja küsimusega, et "kas sa ostad autot, või läbisõitu?".\nLugemata postitus Postitas argo » 05 Nov 2018, 15:53\nNii nagu nad enamus kadunud on, mis siit läbi käinud.\nLugemata postitus Postitas TiitRE » 05 Nov 2018, 16:15\nSesmõttes on argol õigus, et LS-ile vihjata, kuna tõesti, et kui inimene ostab auto omale igapäevaseks liiklemiseks, mitte kohe edasimüügiks, siis tahab ta osta ka läbisõitu, kuid tõest läbisõitu, olgu see siis kasvõi 500 K. Sellisele läbisõidule kujuneb vastavalt ka turuhind madalamaks, kui poole väiksema läbisõiduga samasugusele. Hetkel, aga tegu täieliku petturiga, kes sai selle Rootsist kätte ilmselt mega odava hinnaga (justnimelt LS-i pärast) ja siin üritab saada turuhinda, mis samasugusel autol LS-ga 200 K.\nLugemata postitus Postitas dellu » 05 Nov 2018, 17:34\nNo tegelikult peaks juba küsimusi tekitama see, et miks on müügil Viljandis CNG auto, kus isegi tanklat pole (veel - vist).\nLugemata postitus Postitas Maahärra » 05 Nov 2018, 18:35\n05 Nov 2018, 17:34\nEesti Gaasi lehel selline info. Kui veel pole siis kaua ei pea ootama.\nScreenshot_20181105-183235.png (159.33 KiB) Vaadatud 2617 korda\nLugemata postitus Postitas dellu » 06 Nov 2018, 09:18\nOlen sellest vägagi teadlik, pereringis 3 gaasikat ja Viljandisse ikka vahest asja ka. Samas olgem ausad nii Gaasi tänava kui ka Tehnika tänava kuupäevad lükkusid ikka mitu korda edasi. Olen nende lehte pidevalt jälginud ja teadlik kuidas need kuupäevad vaikselt nihkuvad. Gaasi tänava tankla oli vahepeal mingis testperioodis, siis jälle suletud jne.\nLugemata postitus Postitas MartenL » 07 Nov 2018, 23:02\nKeegi võiks vin järgi ajalugu uurida. Kui esimene kast ja mootor peal on, siis müts maha ☺☺\nLugemata postitus Postitas jussike » 07 Nov 2018, 23:39\nVõite mütsid maha võtta.\nPole veel sellist ajalugu näinud:\n20 hooldust (ca 1-2 kuuliste vahedega 15tuh intervall), 4 avariid ja ainult 2 garantii keissi, kasti ja mootorit pole veel puudutatud, need originaalid + mõned pisiajsad, Igati korralik massin ju.\n2017juuli oli ls 383811 km, kuda ta Eesti jõudes juba üle 500 oli?\nLugemata postitus Postitas volkar » 08 Nov 2018, 07:45\nARK näpukaid ennegi nähtud\nLiitunud: 17 Apr 2004, 02:26\nLugemata postitus Postitas enzo » 08 Nov 2018, 08:40\n07 Nov 2018, 23:39\nViimane tehnoülevaatus Rootsis 29.08.18, läbisõit 523410 km. - LINK\nEestisse on jõudnud läbi Leedu, kus oli juba keritud - LINK kuulutusele\nLugemata postitus Postitas jussike » 08 Nov 2018, 12:30\nKui nüüd eelnevaid kuu läbisõite vaada, siis tegelikult ei imestagi...\nLugemata postitus Postitas MartenL » 09 Nov 2018, 10:46\nTavalisel 1.4 oleks selle aja peale paar kolm mootoriploki vahetust olnud ☺\nGaasika mootorid kestavad päris hästi, ilmselt annab tunda ka hea ja tihe hooldus.\nLugemata postitus Postitas tobimarg » 09 Nov 2018, 12:24\nJa see ju veel ketiga? Eks tihe hooldus pikendab keti eluiga ka. Mõnel läheb/läks neid nagu leiba.\nLugemata postitus Postitas Ussike » 09 Nov 2018, 19:54\nHea teada saada et need mikromootorid polegi nii äpud nagu diislimehed arvavad.\nLugemata postitus Postitas elu » 21 Nov 2018, 10:54\nKahju aga üle poole läbisõidust maha kerida pole üksikjuhtum. Tartus "hea auto" VIN: WVWZZZ3CZCE143036 Passat 1,4 CNG 2012a:\n2017-10-04 Rootsis läbisõit 449,010 km pärast mida sõitis rõõmsasti taksot edasi. Täna on auto24 müügis numbrimärgiga 378TNK ja läbisõiduga 206,500km. Et turg läbisõitude osas ausamaks muuta täna tõhusat vahendit Eestis mina ei tea.\nLugemata postitus Postitas Pets115 » 21 Nov 2018, 11:32\nMinuarust võttis riik juba ühe tõhusa abivahendi ette ja see on see, et enam ei pea teadma vin koodi, et auto ajalugu maanteeameti lehel kontrollida. See on küll vaid nende autode kohta mis juba Eestis arvel, aga siiski väike tilk mett tõrvapotti.\nVariant oleks ka see, et iga maa andmebaasi pääseda ja enne iga auto arvelevõttu läbisõit üle kontrollida. Kindlasti ei võtaks see palju aega, aga pigem see kas iga maa andmebaasi võimalik pääseda on.\nViimati muutis Pets115, 21 Nov 2018, 12:20, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas links1 » 21 Nov 2018, 12:03\nTime: 0.145s | Queries: 39 | Peak Memory Usage: 6.21 MiB | GZIP: On


Nõuded saasteainete sisalduse regulaarsele mõõtmisele jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides ning heitvees – Riigi Teataja\nNõuded saasteainete sisalduse regulaarsele mõõtmisele jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides ning heitvees - sisukord\n§ 2 Üldnõue mõõtmisele\n§ 3 Nõuded väljuvate gaaside saasteaine sisalduse mõõtmisele\n§ 4 Väljuvate gaaside saasteaine sisalduse mõõtmise tulemuste teisendamine\n§ 5 Heitvee saasteaine sisalduse mõõtmise nõuded\n§ 6 Heljuvaine sisalduse mõõtmine\nRT I, 26.06.2013, 16\nNõuded saasteainete sisalduse regulaarsele mõõtmisele jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvates gaasides ning heitvees1\nVastu võetud 20.06.2013 nr 39\nMäärus kehtestatakse tööstusheite seaduse § 104 lõike 3 alusel.\nMäärus kehtestab nõuded jäätmepõletus- ja koospõletustehastest väljuvate gaaside ning heitvee saasteainete sisalduse regulaarsele mõõtmisele.\n§ 2. Üldnõue mõõtmisele\nVäljuvate gaaside ja heitvee saasteainete sisalduse määramiseks tehtavad mõõtmised peavad olema esinduslikud ning vastama tööstusheite seaduse § 104 lõikes 2 sätestatud nõuetele.\n§ 3. Nõuded väljuvate gaaside saasteaine sisalduse mõõtmisele\n(1) Jäätmepõletus- või koospõletustehasest väljuvates gaasides määratakse pidevalt järgmiste saasteainete sisaldus:\n1) lämmastikoksiidid, juhul kui lämmastikoksiidide heite piirväärtused on kehtestatud;\n3) tahkete osakeste üldsisaldus;\n4) orgaanilise süsiniku üldsisaldus (Total Organic Carbon – edaspidi TOC);\n(2) Ööpäeva heite keskmiste piirväärtuste korral ei tohi saasteaine sisalduse üksiku mõõtmistulemuse 95%-lise usaldusvahemiku väärtused ületada tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel kehtestatud heite piirväärtuste järgmisi protsendimäärasid:\n1) süsinikoksiid – 10%;\n2) vääveldioksiid – 20%;\n3) lämmastikdioksiid – 20%;\n4) tahked osakesed, üldsisaldus – 30%;\n5) TOC – 30%;\n6) vesinikkloriid – 40%;\n7) vesinikfluoriid – 40%.\n(3) Kui käitaja tõendab, et vesinikkloriidi, vesinikfluoriidi ja vääveldioksiidi heide ei saa mingil juhul ületada nende saasteainete piirväärtusi, mis on kehtestatud tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel, võib nende saasteainete sisalduse pideva mõõtmise asemel määrata loas perioodiliste mõõtmiste tegemise kohustuse käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud ajakava kohaselt või regulaarseid mõõtmisi üldse mitte nõuda.\n(4) Kui enne tööstusheite seaduse jõustumist kompleksloa alusel tegutsev käitaja, kelle jäätmepõletus- või koospõletustehas töötab nimivõimsusega alla kuue tonni jäätmeid tunnis, tõendab, et lämmastikoksiidi heite omadusi käsitlevate andmete, kasutatava tehnoloogia ja lämmastikoksiidide heite seire tulemuste põhjal ei saa lämmastikoksiidide heide mingil juhul ületada tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel kehtestatud piirväärtusi, võib loas nende saasteainete sisalduse pideva mõõtmise kohustuse asemel määrata perioodiliste mõõtmiste kohustuse käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud ajakava kohaselt.\n(5) Kui käitaja tõendab, et vesinikkloriidi töödeldakse gaasipuhastusseadmes nii, et vastavalt puhastusseadme tehnilistele parameetritele on tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel kehtestatud vesinikkloriidi heite piirväärtuse ületamine välistatud ja taotleb seire ulatuse vähendamist, võib loa andja väljuvates gaasides vesinikfluoriidi sisalduse pideva mõõtmise kohustuse asendada perioodilise mõõtmise kohustusega vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud ajakavale.\n(6) Vähemalt kaks korda aastas määrab käitaja raskmetallide, dioksiinide ja furaanide sisalduse väljuvates gaasides, kusjuures esimese 12 käitamiskuu jooksul tehakse mõõtmisi vähemalt iga kolme kuu järel.\n(7) Loa andja võib loas määrata kohustuse teostada raskmetallide sisalduse mõõtmine iga kahe aasta järel ning dioksiinide ja furaanide mõõtmine kord aastas järgmistel juhtudel:\n1) jäätmete põletamisel või koospõletamisel tekkiv heide on igal juhul väiksem kui 50% heite piirväärtusest, mis on kehtestatud tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel;\n2) põletatavad või koospõletatavad tavajäätmed ei sobi ringlusse ning käitaja suudab asjakohaste jäätmete omadusi käsitleva teabe ja heiteseire andmete põhjal tõestada, et raskmetallide, dioksiinide ja furaanide sisaldus on igal juhul oluliselt väiksem tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel kehtestatud heite piirväärtustest.\n(8) Pidevalt määratakse järgmisi käitamisparameetreid:\n1) jäätmete põletamisel tekkiva gaasi temperatuuri kolde seina juures või kolde mõnes muus loa andja määratud punktis;\n2) väljuvate gaaside hapnikusisaldust, rõhku, temperatuuri ja veeaurusisaldust. Veeaurusisaldust ei mõõdeta, kui väljuvate gaaside proov enne selle analüüsimist kuivatatakse.\n(9) Jäätmete põletamisel tekkiva gaasi koldes viibeaega, samuti vähimat temperatuuri ja hapnikusisaldust mõõdab käitaja tehase kasutusse võtmisel ja ebasoodsate käitamistingimuste korral.\n§ 4. Väljuvate gaaside saasteaine sisalduse mõõtmise tulemuste teisendamine\n(1) Väljuvate gaaside saasteainesisalduse mõõtmise tulemused teisendab käitaja järgmistele tingimustele vastavaks:\n1) tehasest väljuvate gaaside temperatuur 273,15 K, rõhk 101,3 kPa, hapniku sisaldus mahu järgi 11%, kuiv gaas;\n2) vanaõli väljuvate gaaside temperatuur 273,15 K, rõhk 101,3 kPa, hapniku sisaldus mahu järgi 3%, kuiv gaas;\n3) jäätmete põletamisel või koospõletamisel hapnikuga rikastatud keskkonnas teisendatakse mõõtmiste tulemused loa andja sätestatud hapnikusisaldusele vastavaks, võttes arvesse iga üksikjuhtumi korral rikastusastet ning muid tehnilisi parameetreid;\n4) koospõletamisel viiakse mõõtmistulemused vastavusse hapniku üldsisaldusega, mis kohaldub asjaomasele jäätmepõletus- või koospõletustehasele tööstusheite seaduse § 100 lõike 1 alusel kehtestatud korras;\n5) hapnikusisalduse mõõtmistulemused teisendatakse, kasutades käesoleva määruse lisas esitatud valemit.\n(2) Kui ohtlikke jäätmeid käitleva tehase väljuvates gaasides vähendatakse saasteainete sisaldust nende gaaside töötlemise abil, teisendatakse saasteainete sisalduse mõõtmistulemused vastavaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud hapnikusisaldusele üksnes siis, kui hapnikusisaldus, mida on mõõdetud samal ajavahemikul saasteainete sisaldusega, ületab lõike 1 punktis 1 nimetatud hapnikusisaldust.\n§ 5. Heitvee saasteaine sisalduse mõõtmise nõuded\n(1) Väljuvate gaaside puhastamisel tekkiva reovee käitlemise tulemusena tekkiva heitvee väljutamiskohas:\n1) mõõdetakse pidevalt pH, temperatuuri ja vooluhulka;\n2) määratakse heljuvaine sisaldus pistelises proovis või esinduslikus keskmistatud proovis, mida võetakse kord ööpäevas proportsionaalselt ööpäevase vooluhulgaga;\n3) määratakse vähemalt kord kuus ööpäevase vooluhulgaga proportsionaalses keskmistatud proovis elavhõbeda, kaadmiumi, talliumi, arseeni, kroomi, plii, vase, nikli ja tsingi sisaldus;\n4) mõõdetakse vähemalt kord kuue kuu jooksul ja esimese 12 käitamiskuu kestel vähemalt üks kord kolme kuu jooksul dioksiinide ja furaanide sisaldust.\n(2) Väljuvate gaaside puhastamisel tekkiva reovee käitlemise tulemusena tekkiva heitvee saasteainete sisaldus määratakse tehase heitvee suubla väljalaskmekohas või ühiskanalisatsiooniga liitumise kohas.\n(3) Kui väljuvate gaaside puhastamisel tekkivat reovett puhastatakse tehase ühises reoveepuhastis koos muu kohapeal tekkiva reoveega, mõõdab käitaja reovee saasteainete sisaldust:\n1) väljuvate gaaside puhastamisel tekkivas reovees enne selle reovee suunamist ühisesse reoveepuhastisse;\n2) muus reovees enne selle reovee suunamist ühisesse reoveepuhastisse;\n3) kohas, kus reoveepuhasti heitvesi suublasse lastakse, või ühiskanalisatsiooniga liitumise kohas.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul teeb käitaja massibilansi arvutused, et määrata kindlaks väljuvate gaaside puhastusveest tulenev reovee saasteainete sisaldus. Arvutused esitatakse loa andjale tema nõudmisel.\n(5) Kui väljuvate gaaside puhastamisel tekkiva reovee käitlemise tulemusena tekkivat heitvett puhastatakse väljaspool tehast üksnes seda laadi reovee puhastamiseks mõeldud puhastusseadmes, määratakse saasteainete sisalduse vastavus tööstusheite seaduse § 102 lõike 3 alusel kehtestatud piirväärtustele puhastusseadmest väljuvas heitvees.\n(6) Kui tehasevälises puhastusseadmes puhastatakse ka muud reovett, teeb käitaja käesoleva paragrahvi lõigete 3 ja 4 kohased mõõtmised ja massibilansi arvutused, et kindlaks määrata väljuvate gaaside puhastusveest tulenev reovee saasteainete sisaldus. Arvutused esitatakse loa andjale tema nõudmisel.\n§ 6. Heljuvaine sisalduse mõõtmine\nHeljuvaine sisaldus mõõdetakse vastavalt Vabariigi Valitsuse 29. novembri 2012. a määrusele nr 99 „Reovee puhastamise ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõuded, heit- ja sademevee reostusnäitajate piirmäärad ning nende nõuete täitmise kontrollimise meetmed”.\nLisa Hapnikusisalduse teisendamine saasteaine sisalduse arvutamisel


Testribad Akku Check Asset: juhised ja ülevaated - Põhjused\nStrips arvesti külge\nElektrokeemilistes seadmetes tekitab kemikaali reageerimine bioloogilise materjaliga elektrilise impulsi, mis on mõõteseadme poolt fikseeritud, töödeldud ja edastatud ekraanile. Sellised seadmed kalibreeritakse plasma abil. Nende andmete täpsus on suurem kui eelmise põlvkonna seadmetes. Kulomeetria põhimõttel põhinevad elektrokeemilised seadmed (võttes arvesse elektronide kogumahtu) vajavad analüüsi jaoks minimaalset vere mahtu.\nBiosensor-seadmed, mis on tegelikult andurkiibid, on veel väljatöötamisel. Nende töö aluseks on pinna plasmonresonantsi põhimõte. Arendajad usuvad, et selliste seadmete suur eelis on täielik mitteinvasiivne uurimistöö suure täpsusega. Raman'i veresuhkru arvestite kasutamine ei nõua ka pidevat vereproovi võtmist, uuritud naha spektri analüüsi.\nArvesti on komponentide kogum. Näiteks on populaarne Šveitsi seade „Akku Check Perform“ 10 katsekehaga täidetud. Indikaatorid on mõeldud biomaterjali kandmiseks neile järgneva initsialiseerimisega. See hõlmab ka niisutajat, seadet, mida kasutatakse naha läbistamiseks, ja ühekordselt kasutatavaid lansette. Lisaks arvesti juurde kuuluvad patareid või akud.\nNagu te teate, ostetakse tarbekaubad, mis sisaldavad indikaatorribasid, nii nagu seda kulutatakse. Aga kui plaadid on aegunud või kahjustunud, siis on parem neid mitte kasutada, olles omandanud uusi. Standardpakend sisaldab 50 või 100 indikaatorriba. Maksumus sõltub nii seadme tüübist kui ka tootjast. Mida kallim ja mitmekülgsem seade ise on, seda suurem on analüüsiks vajalike tarbekaupade hind.\nKeskmine diabeetiline patsient, kellel puudub insuliinisõltuvus, teeb analüüsi igal teisel päeval. Raske haiguse korral on vaja uurida mitu korda päevas. Testribad ringlusse võetakse iga kord pärast tulemuse saamist. Toote pakend sisaldab teavet selle valmistamise kuupäeva kohta.\nErinevat tüüpi testribade säilivusaeg on 18 või 24 kuud. Avatud pakendit säilitatakse keskmiselt 3 kuust poolele aastale, sest analüüsiks kasutatavad keemilised koostisosad hävitatakse hapniku toimel. Kõlblikkusaega pikendatakse iga üksiku pakendi või pitseeritud pakendi individuaalne pakendamine. Näiteks on Bayeri "Kontur TS" testriba säilimisaeg maksimaalne võimalik. See tähendab, et avatud pakendit kasutatakse kuni pakendil märgitud kuupäevani.\nTuleb märkida, et mõned tootjad on mures avatud, kuid tarbimata testribade sobivuse pärast. Ettevõte LifeScan on loonud spetsiaalse lahenduse, mis võimaldab teil uurida seadme jõudlust. Nüüd ei ole diabeetikutel probleeme sellega, kas ühe puudutusega glükomeetri jaoks on võimalik kasutada aegunud testribasid. Neid saab alati kontrollida testlahuse abil ja võrrelda näitajaid võrdlusarvudega. Analüüs viiakse läbi nagu tavaliselt, kuid vere asemel asetatakse ribale paar tilka keemilist lahust.\nSelle analüüsi abil ei saa täpset teavet. Näitude täpsus kõigub allapoole või ülespoole. Üksikute seadmete funktsionaalsus võimaldab seda parameetrit automaatselt jälgida. Näiteks kui „Accu check vara” testperiood lõpeb pärast avamist, teatab arvesti teile signaali.\nIndikaatorplaatide säilitamisel tuleb järgida teatud reegleid. Need on kahjulikud UV-kiirgused, liigne niiskus, madalad temperatuurid. Optimaalne intervall on + 2-30 kraadi. Ärge võtke ribasid märjad või määrdunud käed, et mitte neid kõiki rikkuda. Õhuvoolu piiramiseks peaks hoiustuskonteiner olema tihedalt suletud. Te ei tohiks osta ribasid, mille kehtivusaeg on lõppenud, isegi kui neid pakutakse odavamalt.\nPärast kasutatud ribade asendamist peab seade olema kodeeritud. See annab täpset teavet. Tundlikkuse andmine indikaatorplaatidele toimub kas käsitsi, sisestades paketi triipudega või automaatselt. Teisel juhul teostatakse operatsiooni kiipide või testkujutiste abil.\nVere glükoosimeeter on kaasaskantav seade veresuhkru taseme mõõtmiseks, mida peaaegu kõik diabeetikud kasutavad regulaarselt. Ilma selleta on vere glükoosi kontsentratsiooni praktiliselt võimatu kontrollida, sest kodus ei ole selle indikaatori määramiseks alternatiivseid meetodeid. Mõnel juhul võib vere glükoosimõõtur sõna otseses mõttes salvestada diabeetiku tervise ja elu - näiteks tänu ilmnenud hüpoglükeemiale või hüperglükeemiale võib patsiendile anda erakorralist abi ja päästa tõsistest tagajärgedest. Tarbekaubad, ilma milleta seade ei tööta - see on testriba, mida rakendatakse analüüsi jaoks tilk verd.\nKõik arvesti ribad võib jagada kaheks:\nsobib fotomeetriliste vere glükoosimeetritega;\nkasutamiseks koos elektrokeemiliste glükomeetritega.\nFotomeetria on veresuhkru mõõtmise meetod, milles ribal olev reaktiiv muudab värvi, kui see puutub kokku teatud kontsentratsiooniga glükoosilahusega. Seda tüüpi vere glükoosimeetrid ja nende tarbekaubad on äärmiselt haruldased, seega ei peeta fotomeetriat kõige usaldusväärsemaks analüüsimeetodiks. Sellised seadmed võivad anda vea 20 kuni 50% väliste tegurite tõttu, nagu temperatuur, niiskus, kerge mehaaniline efekt jne.\nKaasaegsed seadmed suhkrutööde määramiseks elektrokeemilisel põhimõttel. Nad mõõdavad voolu kogust, mis tekib glükoosi reageerimisel keemiliste reaktiividega ribal, ja muundatakse see väärtus samaväärseks kontsentratsiooniks (kõige sagedamini mmol / l).\nSuhkrut mõõtvate seadmete korrektne toimimine ei ole lihtsalt oluline - see on vajalik, sest ravi ja kõik teised arsti soovitused sõltuvad saadud näitajatest. On võimalik kontrollida, kui täpselt mõõdab arvesti suhkru kontsentratsiooni veres spetsiaalse vedeliku abil.\nTäpse tulemuse saamiseks on parem kasutada sama tootja toodetud kontrollvett, mis toodab vere glükoosimeetreid. Sama kaubamärgi lahendused ja seadmed on ideaalsed ribade ja suhkrumõõteseadmete testimiseks. Saadud andmete põhjal on võimalik kindlalt veenduda, et seade on heas seisukorras ja vajaduse korral hoolduskeskusesse remontimiseks õigeaegselt üle anda.\nOlukorrad, kus mõõturit ja ribasid on vaja täiendavalt kontrollida analüüsi õigsuse suhtes:\npärast seadme kukkumist, kui see puutub kokku liiga kõrge või madala temperatuuriga, kuumutatakse otsese päikesevalguse eest;\nArvesti ja tarvikuid tuleb hoolikalt käsitleda, sest see on üsna habras seade. Ribad tuleb ladustada eriolukorras või mahutis, kus neid müüakse. Seade ise on parem hoida pimedas kohas või kasutada spetsiaalset katet päikese ja tolmu eest kaitsmiseks.\nKas ma saan kasutada aegunud triipe?\nGlükomeetri testribad sisaldavad keemiliste reaktiivide segu, mis kantakse pinnale tootmisprotsessi ajal. Need ained ei ole sageli väga stabiilsed ning aja jooksul väheneb nende aktiivsus oluliselt. Seetõttu võivad arvesti viivised testribad moonutada tegelikku tulemust ja ülehinnata või alahinnata suhkru taset. Uskuda, et sellised andmed on ohtlikud, sest toitumise korrigeerimine, ravimi annus ja ravimimeetod jne sõltuvad sellest väärtusest.\nSeetõttu tuleb enne vere glükoosisisaldust mõõtvate instrumentide tarvikute ostmist pöörata tähelepanu nende säilimisajale. Parem on kasutada kõige odavamaid (kuid kvaliteetseid ja "värskeid") testriba kui väga kallid, kuid hilinenud. Olenemata sellest, kui kulukad kulumaterjalid on, ei saa neid pärast garantiiperioodi lõppu kasutada.\nOdavate valikute valimisel võite kaaluda "Bionime gs300", "Bionime gm100", "Gamma mini", "Contour", "Contour ts", "Ime dc", "On call plus" ja "Tru tasakaal ". On oluline, et ettevõtte tarbekaubad ja glükomeeter langeksid kokku. Tavaliselt näitab seadme kasutusjuhendis seda tarbivate materjalide loendit.\nTarbekaubad erinevatelt tootjatelt\nKõik vere glükoosimõõturite tootjad toodavad testribasid, mis on mõeldud jagamiseks. Kaubandusvõrgus on sellist tüüpi toodete jaoks üsna vähe nimesid, kõik need erinevad mitte ainult hinna, vaid ka nende funktsionaalsete omaduste poolest.\nNäiteks “Accu Check Asset” ribad on ideaalsed patsientidele, kes mõõdavad suhkrut ainult kodus. Need on mõeldud kasutamiseks siseruumides ilma äkiliste temperatuuride, niiskuse ja ümbritseva rõhu muutusteta. Ka nendel ribadel on kaasaegsem analoog - “Accu check Perform”. Nende valmistamisel kasutatakse täiendavaid stabilisaatoreid ja mõõtmismeetod põhineb elektriliste osakeste analüüsil veres.\nSelliseid tarvikuid saab kasutada peaaegu kõikides kliimatingimustes, mis on väga mugav inimestele, kes sageli reisivad või töötavad värskes õhus. Sama elektrokeemilise mõõtmise põhimõtet kasutatakse ka vere glükoosimeetrites, millele ribad "One touch ultra", "One touch select" ("Van touch ultra" ja "Van touch select"), "Ay check", "Freestyle optium", " Longevita ”,“ Satellite Plus ”,“ Satellite Express ”.\nEnne glükomeetreid, mida patsiendid praegu kasutasid, polnud diabeediga patsientidel laborites peaaegu mingeid alternatiivseid vereanalüüse. See oli väga ebamugav, kulus palju aega ja ei võimaldanud vajaduse korral otseseid uuringuid teha kodus. Tänu ühekordselt kasutatavatele suhkruribadele sai võimalikuks diabeedi enesekontroll. Valides vere glükoosimõõturi ja selle tarbekaubad, peate arvestama mitte ainult tegelike inimeste ja arstide kulusid, vaid ka usaldusväärsust, kvaliteeti ja tagasisidet. See võimaldab teil olla kindel tulemuste usaldusväärsuses ja seega õiges ravis.\nTestribad Akku-Chek Active No. 100 -3%\nTestribad "Accu Chek Active" on ette nähtud glükoosi kvantitatiivseks määramiseks värskes kapillaarses veres, kasutades veresuhkru meetreid "Accu Chek Active".\nMeie e-poes saate osta Akku-Cheki testribasid, mis on aktiivsed nr. 100, tarnides Moskvasse, Peterburi, Jekaterinburgisse, Novosibirskisse, Nižni Novgorodisse, Tšeljabinskisse, Ulyanovskisse, Tula, Sotši, Krasnodar, Podolsk, Belgorod, Vladimir, Krasnojarsk Rostov-on-Don, Voronež, Tomsk, Tjumen, Orenburg, Jaroslavl, Kaliningrad, Sevastopol, Cheboksary, Oryol, Petroskoi, Ulan-Ude, Ufa, Vologda, Ramenskoye, Vladikavkaz, Naberezhnye Chelny, Irkutsk, Tambov, Yoshkar-Olu, Omsk, Astrakhan, Elista, Abakan, Kaluga, Anapa, Saransk, Belogorsk, Vsevolozhsk, Kimry, Magnitogor et, Kamensk-Uralsky, Severodvinsk, Jeisk, Kolchugino, Moore, Odintsovo, Dzerzhinsk, Balashikha, Kolomna, Mytishchi, Kirov, Pushkino ja muu linn Venemaal. Kauba kohaletoimetamine toimub kulleriga (Saratov, Engels, Volgograd, Penza, Samara), Venemaa Posti või transpordiettevõtted.


Kubica: F1-s püsimine on raske - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKubica: F1-s püsimine on raske\n29. jaanuar 2019, 19:36\nRobert Kubica käis Poola meediale aru andmas.\nFOTO: Lukasz Trzeszczkowski/imago/Newspix/Scanpix\nPoolakas Robert Kubica astus kodumaal meedia ette, et näidata, kus hakkab tema Williamsi vormelil paiknema Poola kütusefirma Orlen logo (vastus: kokpiti kohal asuva jahutusava kõrval). Kaasas käinud pressikonverentsil tunnistas vormelipiloot, et kõige raskem osa tema F1-sarja tagasituleku juures on sinna püsima jäämine.\nKubica viimane hooaeg F1-s oli 2010, pärast mida ta sai rallit sõites ränga käetrauma. «Kaheksa-aastane paus pole kindlasti mulle abiks olnud, aga olen kogenud ja teadlik, et sõitsin varem tipptasemel,» rääkis Kubica. «Olen järgnevateks kuudeks endale seadnud realistlikud eesmärgid ja olen kindel, et suudan need täita. Kui ma ei tunneks, et olen ette valmistunud, ei oleks ma oma F1 tagasituleku kallal vaeva näidnud.»\n34-aastase Kubica sõnul ei olnud tema eesmärk mitte niisama kuninglikku sarja naasta vaid ta soovib seal püsida ka aastal 2020 ning kauemgi. «See on kõige keerulisem ülesanne. On olnud palju oivalisi sõitjaid, kes on vaid aastaga F1-sarjast lahkunud.»\nKubica meeskonnakaaslaseks mullu viimaseks jäänud Williamsis on tuleval hooajal kollanokk George Russell. «Seis Williamsis pole lihtne,» sõnas poolakas, et imet loota ei tasu. «Loodan, et tiim tegi omad järeldused ja tänavune auto on tunduvalt parem.» Sest vaid nii saab ta ületada soovitud lati! «Tahan näidata, et pärast kaheksat aastat eemal suudan kiire olla. Aga selleks on vaja kiiret autot – see teeb ülesande lihtsamaks.»\nUus hooaeg algab Melbourne’is 17. märtsil.


27. oktoober 2014 kell 10:28\nAlexela Energia juht Marti Hääl.Foto: Andras Kralla\nLNG-terminali ehituse ettevalmistustöödega pikalt tegelenud Alexela Energia pole rahul Soome ja Eesti peaministrite võimaliku kokkuleppega terminali Soome ehitamiseks.\nSoome peaminister Alexander Stubb andis eelmisel nädalal Kauppalehtile mõista, et Soome ja Eesti vaheline vaidlus LNG-terminali asukoha üle leiab lahenduse lähinädalatel. ERRi teatel on Eesti peaminister Taavi Rõivas valmis loobuma LNG-terminali Eestisse rajamisest, kui see kiirendab gaasitoru väljaehitamist. "Toru tuleb ja kindlasti tuleb ka terminal. Soomele. Ja Eestile, väiksem," ütles Stubb.\nAlexela Energia saatis täna ajakirjandusele oma kommentaari Rõivase ja Stubbi võimaliku kokkuleppe kohta:\nAlexela on tegelenud veeldatud maagaasi terminali rajamise ettevalmistustega alates 2008. aasta sügisest. Oleme viinud läbi põhjalikud turuanalüüsid ja tasuvusuuringud, keskkonnamõjude hindamised, jõudnud planeerimis- ja projekteerimistöödega ehitusloa staadiumi ning pidanud konstruktiivset dialoogi nii Soome gaasiettevõttega Gasum kui ka Euroopa Komisjoni ametnikega. Eelnevale tuginedes ja vältimaks Eesti elanike eksitamist, tunneme endal kohustust selgitada alljärgnevat:\n- Alexela ja Gasum kui äriettevõtted pidasid läbirääkimisi majanduslikult mõistliku LNG-terminali regionaalse lahenduse leidmiseks, lähtudes mõlema riigi majanduse rahvuslikest huvidest, ega jooksnud sellega ummikusse. Kahjuks lõppesid meie püüdlused, kuna ükski välja pakutud koostöö variantidest ei leidnud Eestis ja Soomes piisavat poliitilist ning sealtkaudu Euroopa Komisjoni majanduslikku toetust. Oma 30. septembri pressiteates kinnitas ka Gasumi juhatuse esimees Johanna Lamminen, et ”Läbirääkimised toimusid heas koostöövaimus, kuid kahjuks ei olnud sellist koostöömudelit, mis oleks ELi pakutavate kaasfinantseerimise määrade korral majanduslikult jätkusuutlik. Kõik esitatud mudelid oleksid vajanud märkimisväärset ELi toetust, mida kahjuks sellele projektile ei olnud saadaval.“\n- Eesti on ELi stressitesti andmetel kõige nõrgema maagaasi varustuskindlusega riik ning ainult Balticconnectori ehitamine ei paranda seda olukorda mitte kuidagi. Varajasest koolifüüsikast peaksime teadma, et kahe tühja anuma toruga ühendamine ei tooda vedelikku kusagilt kumbagi anumasse. Täiendava tarnekindluse Eesti ja ka Soome tarbijale annab vaid uue tarneallika loomine ehk regionaalse LNG-terminali rajamine\n- väide Eesti-Soome gaasivõrkude kiirest ühendamisest on üdini eksitav. Olles kursis Balticconnectori gaasitoru merealuse ja Soome maapealse lõigu projekteerimistööde seisuga oleme veendunud, et kogu Balticconnectori realistlik valmimisaeg on kõige varem aastal 2021. Vaid Balticconnectori Kiili-Paldiski maapealse lõigu projekteerimistööd on staadiumis, mis võimaldaksid Paldiski LNG-terminali ühendada Eesti gaasivõrguga juba 2016. aastal ja luua valmisolek merealuse Balticconnectori osa hilisemaks väljaehitamiseks\n- Eesti ja Soome gaasivõrkude ühendamine Balticconnectori abil omab ratsionaalset mõtet vaid peale regionaalse LNG-terminali teket, mis on loonud eelduse konkurentsivõimelise LNG toomiseks piirkonda. Seni mõlemal turul monopoolse Gazpromi päritolu gaasi pumpamine lõunast põhja või vastupidi ei ava ega loo uut gaasiturgu, küll aga tekitab täiendavaid ülekandevõrgu kulusid mida tarbija peaks tariifist kandma\n- Alexela Energia ei nõustu kategooriliselt väitega, et Eesti gaasitarbija ei jaksaks Eestisse rajatavat regionaalset LNG-terminali kinni maksta. Alexela ei ole oma äriplaanides kunagi eeldanud terminali ehitus-või opereerimiskulu tarbijatariifi lisamist. Ainus tänase gaasitarbijaga seotud kulu oleks eelduslikult Eesti gaasi julgeolekuvaru hoiukulu, kuid see kohustus tuleneb ELi õigusest, mida Eesti tänaseni veel ei täida. Läbiviidud tasuvusuuringud aga kinnitavad, et vaid Eesti SOS-varude hoidmiseks vajaliku terminali ehitamine käiks tänasele maagaasi tarbijale Eestis tõesti üle jõu.\n- väär on arvamus, et regionaalse LNG-terminali jaoks oleks Soome parem koht suurema turu või olemasoleva kliendiportfelli tõttu. LNG tänane maailmaturu hind ei ole Gazprom torugaasi hinnaga Soome gaasitarbijale (erinevalt Eestist) konkurentsivõimeline. Gazpromi gaasitarneleping kehtib Soomega kuni 2025, Eestiga kuni 2015 lõpuni. Alexela ja Gasum kinnitasid diskussioonide käigus nii Eesti, Soome kui EL ametnikele, et ükski LNG-terminal sõltumata asukohast Soome torugaasi turule lähikümnendil konkurentsi pakkuda ei suuda. Põhiline ülesanne regionaalsel LNG-terminalil oleks maailmaturu parima võimaliku hinnaga LNG regiooni toomine ja seeläbi gaasituru avamine normaalseks konkurentsiks, eelkõige uute turgude tekkimiseks (off-grid, transpordikütused maismaal ja merel) ning alternatiivse tarneallika kaudu varustuskindluse loomine. Regionaalne LNG-terminal Paldiskis võimaldaks selle majanduslikult kõige soodsamalt gaasiturgude jaoks luua 36 kuuga selgete poliitiliste seisukohtade vastuvõtmisest. Kõik alternatiivsed asukohad on täna idee tasemel ehk vähemalt 3-5 aastat arengus maas\nJuhul kui Eesti ja Soome peaministrite kokkulepe ei puudutanud Alexela projekti Paldiskisse LNG-terminali rajamise kohta, siis kinnitame siinkohal vaid, et Alexela jätkab oma plaanide elluviimisega täies mahus. Seejuures eeldame, et Eesti riik ei muuda seda administratiivse turumoonutusega võimatuks, toetades riigiabiga teiste terminaliprojektide rajamist Soome lahe äärde.\n12. oktoober 2015 kell 12:00


High 5 Games laiendab PokerStarsiga kohalolekut Michiganis - Casino.Buzz\nHigh 5 Games laiendab PokerStarsiga kohalolekut Michiganis\nAvaldatud veebruar 1, 2021 Poolt\tPhilippe Berliere | Veebikasiino uudised | 👁 11 Vaadatud\nReedel toimunud High 5 Games (High 5) teatas PokerStarsiga USA laienemise algusest. Veebipesade pakkuja kasiinomängud on nüüd saadaval PokerStarsi veebikasiinos Michiganis. Uudised tulevad eelmisel nädalal Michiganis koos Golden Nuggeti ja BetRiversiga turule tulnud kontserdil ning tähistavad esimest korda High 5 mänge USA-s PokerStarsis.\nHigh 5 Games’i tegevjuht ja asutaja Anthony Singer kommenteeris: “Oleme uhked oma globaalsete suhete üle PokerStarsiga ja oleme rõõmsad, et oleme nende kõrval, kui nad laienevad Michiganisse. Meie laiendatud USA partnerlus on alles suure tulevasi asju. Plaanime siseneda ka teistele USA turgudele, kus PokerStars juba töötab, sealhulgas New Jerseys ja Pennsylvanias. Ja kuna PokerStars annab oma jälje rohkemates osariikides, oleme nendega koos. ”\nMichigani PokerStarsi mängijatel on nüüd juurdepääs mõnele High 5 populaarseimale tiitlile, sealhulgas Triple Double Da Vinci Diamonds ja Fortune Valley. Kõrged 5 tiitlid on integreeritud otse PokerStarsi veebikasiinode platvormi ja on saadaval mängimiseks lauaarvuti ja mobiiltelefoni kaudu.\nPaljud High 5 tiitlid on Michigani mängijatele juba tuttavad. Kõrged 5 teenindusajad on olnud saadaval mitme Michigani kasiino põrandal juba üle 20 aasta. Veelgi enam, veebiversioonid on nende maismaal asuvate kolleegide koopiad, see funktsioon on ainulaadne teeninduspunktide pakkujate seas, kes teenindavad maapealseid ja veebiturge.\nKuigi High 5 on keskendunud PokerStarsiga laienemisele kogu Ameerika Ühendriikides, on see ka Michiganis oma jalajälje kasvatamiseks plaanis lähinädalatel seal rohkem partnerlussuhteid tindistada.


Kiip.ee ja Geenius liituvad, Ronald Liive asub Geeniuse meeskonnas tööle - Läänlane.ee\nRonald Liive. F: Arne Holm / Geenius.ee\nTehnikauudiste portaalid Kiip.ee ja Geenius.ee on otsustanud liituda ning jätkata ühiselt Geeniuse nime all. Kiip.ee asutaja ja peatoimetaja Ronald Liive asub tööle Geeniuse meeskonnas.\n“Meil on hea meel tervitada Ronaldi väsimatut tegutsemislusti ja teravat sulge Geeniuse portaalis ning oleme kindlad, et koos saame tuua lugejateni palju häid ja huvitavaid artikleid,” ütles Geeniuse peatoimetaja Henrik Roonemaa.\nKa Ronald Liive edastas uudise kohta positiivseid signaale.\n“Leian, et väikses konnatiigis, nagu seda Eesti on, on mõttekas jõud koondada,” lausus Liive. “Näen, et Geeniuse tiimiga liitumine on asjade loomulik edasiminek. Hans ja Henrik on uue saidi väljatöötamisega näinud palju vaeva. Geeniusega liitumise otsus tuli tänu sellele, et meil on tehnoloogiaalase veebiväljaande osas samad väljavaated. Usun, et kahe saidi ühendamisest võidavad enim lugejad, kes ei pea enam infot erinevatest allikatest ammutama.”\nAllikas: Kiip.ee ja Geenius liituvad, Ronald Liive asub Geeniuse meeskonnas tööle | geenius.ee\nKiip.ee ja Geenius liituvad, Ronald Liive asub Geeniuse meeskonnas tööle added by Ivar Soopan on 8. apr. 2016


Rannahotellid Faliraki | Hotels.com\nrannal hotellid linnas Faliraki\nrannal hotellid Faliraki\nOtsing rannahotellid Faliraki\nFaliraki – populaarsemad vaatamisväärsused\nFaliraki randKui sa ei jõua ära oodata päikest ja sooja ilma, siis tea, et Faliraki ja kesklinnast vaid 1,2 km kaugusele jääv populaarne päevituskoht Faliraki rand ootavad just sind. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Kallithea rand, Ladiko rand ja Afandou rand.\nFaliraki veeparkNii suurtele kui väikestele pakub põnevat tegevust kesklinnas asuv tuntud teemapark Faliraki veepark. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu. Kui Faliraki veepark sind külmaks ei jäta, siis on samas lähedal asuvad Kallithea allikad ja Stamatiadise mineraloogia ja paleontoloogia muuseum sinu jaoks nagu loodud.\nAnthony Quinni lahtPopulaarsemate parkide hulka kuulub kesklinnast 2,4 km kaugusele jääv Anthony Quinni laht. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kui sulle meeldib Anthony Quinni laht, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuvad Rodini park ja Andreas Papandreou park sinu jaoks nagu loodud.\nfoto: Janine K.\nLadiko randKui sind tõmbab vee äärde, on Faliraki ja sealne Ladiko rand vaid 2,5 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Anthony Quinn Beach, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nMantómata BeachFaliraki ja kesklinnapiirkonnast vaid 1,7 km kaugusele jääv populaarne Mantómata Beach sobivad hästi neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Kathará Beach, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nKatafýgio BeachKui sind tõmbab vee äärde, on Faliraki ja sealne Katafýgio Beach vaid 0,7 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Kathará Beach, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nFaliraki kui rannahotellide linn\nFaliraki oma heade ujumiskohtadega on hea paik rannapuhkuseks. See ergas linn sobib ideaalselt mereäärset majutust hindavatele reisisõpradele ja puhkajatele, kes peavad lugu jalutusretkedest veepiiril ja kaunitest päikeseloojakutest. Muljetavaldavatest paikadest väärivad külastamist Faliraki rand ja Anthony Quinni laht. Kui tunned, et Faliraki tasub avastamist, siis Hotels.com veebisaidilt leiad kindlasti sobiva majutusasutuse parimas asukohas. Faliraki on meie saidil esindatud 92 majutusasutusega, nii et ükskõik, kas soovid leida esinduslikku hotelli või korralikku apartementi, meiega juba hätta ei jää.\nReisisõbrad hindavad meie saiti hea rannahotellide valiku tõttu – piirkonna parimad majutuskohad ootavad sind. Meie reisisõprade lemmikmajutusasutused rannarajoonis:\nAinult täiskasvanutele mõeldud hotell ranna lähedal veepargiga, läheduses on Faliraki rand\n• tasuta hommikueine • tasuta parkimine • tasuta wifi • tasuta bussiühendus lähiümbrusega • hea asukoht\n• Luksuslik hotell rannal veepargiga, läheduses on Faliraki rand\n• tasuta hommikueine • tasuta parkimine • tasuta wifi • 2 restorani • abivalmis personal\nKülaliskorter kööginurkadega, läheduses on Faliraki rand\nHotell välibasseiniga, läheduses on Faliraki rand\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • tasuta bussiühendus lähiümbrusega • restoran • hea asukoht\nPeresõbralik hotell välibasseiniga, läheduses asub Faliraki rand\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • restoran • massaaživann • hea asukoht\nMille poolest Faliraki silma paistab ja mida seal teha?\nFaliraki on koht, kus leidub nii vaatamisväärsusi kui ka tegevusi vabas õhus, näiteks\n• Faliraki rand\n• Kallithea rand\n• Ladiko rand\n• Anthony Quinni laht\n• Faliraki veepark


7 soovitust grupitöö tarkvara valikuks - Sekretar\nAjajuhtimise treener Ardo Reinsalu jagab soovitusi, millega arvestada sobiva grupitöö tarvkavara valikul.\n1. VALI SEE, MIDA OSKAVAD KASUTADA KÕIK\nÜks tüüpiline viga on eeldada, et kui sina saad keeruka tarkvara haldamisega hakkama, suudavad seda ka su kolleegid. Ei suuda. Ja kui ei suuda, ei hakka nad seal ka andmeid uuendama ning sinu grupitöö tarkvarast pole mingit abi.\n2. KASUTA ÜHILDUVAID FORMAATE\nParem on tarkvara, mis võimaldab aruandeid salvestada PDF-vormingusse või mõnesse teise levinud failiformaati. Alati on inimesi, kes ei kasuta sama tarkvara, aga vajavad sellest hoolimata tööst ülevaadet.\n3. VALI VEEBIPÕHINE LAHENDUS VASTAVALT VAJADUSELE\nVeebipõhine tarkvara sobib hästi projektidele, kus osapooled ei asu füüsiliselt samas asukohas või ei kasuta isegi sama keelt. Samas tuleb anda aru, et sellisel juhul on info uuendamiseks vaja alati internetiühendust! Kui sa teed palju tööd kontorist väljas (sh lennukis, autos, kodus), siis ei ole kvaliteetne internetiühendus just alati garanteeritud, mistõttu võib veebipõhise tarkvara kasutamisel kannatada sinu töö efektiivsus.\n4. KASUTA AINULT HÄDAVAJALIKKE FUNKTSIOONE, KUID TEE SEDA OSKUSLIKULT\nTarkvaratootjad arvavad, et mida rohkem funktsionaalsust ja vidinaid nad lisada suudavad, seda rohkem raha nad saavad küsida. Kahjuks kasutab keskmine kasutaja nendest võimalustest alla 20%. Ja tegelikult ei peagi kõiki võimalusi kasutama. On oht, et liigne detailsus muutub eesmärgiks omaette. Alguses võib sulle ju tunduda, et kõik infoväljad on oluline ära täita, kasutada prioriteetide määramist, eri värviskeeme, kommentaare jne. Projekti jätkudes on aga sellise detailsusega andmete sisestamiseks raske leida aega. Siis kulutad liiga palju aega formaalsustele või lihtsalt kaob motivatsioon tarkvara kasutada.\n5. PLANEERI VÄHEMALT RESSURSSE\nNäiteks projektijuhtimistarkvara tõeline lisaväärtus ei ole mitte niivõrd tegevuste järjestamises, vaid ressursside planeerimises. Tegevusi võib üksteise järele paigutada pea kõikide kättesaadavate vahenditega. Hoopis raskem on hinnata nende tegevuste realiseerimiseks vajaminevate inimeste arvu, nende kasutuses olevat aega jne. Arvuti suudab rutiinse ja detailiderohke ülesandega meist paremini hakkama saada, jagades inim- ja muid ressursse vajalike projektitegevuste vahel võimalikult efektiivselt.\n6. ARVESTA 100 TEGEVUSE RUSIKAREEGLIGA\nKui projektil on vähemalt 100 tegevust, on vajalik projektijuhtimistarkvara. Kuni sinnani saab hakkama ka Exceli või Wordiga (aga ei pea!).\n7. ÄRA UNUSTA INIMESI\nSuurte ja keeruliste projektide puhul on oht, et projektijuht jälgib kogu protsessi ainult tarkvara vahendusel ja kaotab isikliku sideme meeskonnaga. Pea meeles, et tarkvara on siiski kõigest vahend, mis ei tee tööd ellu. Inimesed teevad tööd.\nLevinud grupitöö tarkvara lahendused:\nOFFICE 365 täislahendus\nLOTUS NOTES täislahendus\nZIMBRA COLLABORATION SUITE avatud lähtekoodil rakendus\nDOODLE.COM koosolekute planeerimine\nDROPBOX.COM failide jagamine\nGOOGLE – DRIVE.GOOGLE.COM ühiskasutavad dokumendid ja kaustad\nSoovitused ilmusid Äripäeva lisalehe Juhtimine maikuu numbris.


Gustav Kutsar: Kuidas mehed taluvad pereelu, kui sõjaväega hakkama ei saa? - Delfi\nGustav Kutsar: Kuidas mehed taluvad pereelu, kui sõjaväega hakkama ei saa?\nViimasel ajal ajateenistustest tervislikel põhjustel vabastatutest on pooltel psühholoogilise kohanematuse diagnoos.\nSeptembris osalesin Kirde Kaitseringkonna seminaril, kus vaeti ajateenistusest väljalangemise põhjusi. Kaitseringkonna ülem kolonelleitnant Martin Herem esitas retoorilise küsimuse: kui noormehed ei talu distsipliini ega ei suuda jälgida kindlat päevakava, kuidas me võime siis eeldada, et nad ühiskonnas tööturul hakkama saavad või kuidas nad suudavad oma pereelu juhtida? Kas töötute ja abielulahutuste viimase aja kasv võib teatud mõttes alguse saada sellest, et me soodustame noortel meestel loobumise ja allaandmise tahteavaldusi?\nTeatavasti on meeste osakaal ühiskonnas mitmes mõttes negatiivse trendiga. Esiteks arvuliselt, kuna enamuses vanuserühmades on meeste hulk võrreldes naistega negatiivne — kuna noormeeste riske trotsiv käitumine viib neid enneaegsesse surma. Ka tänavu avaldatud uppumissurmade statistika näitas suurt riskikäitumist meeste juures. Kas põhjuseks on oma võimete ülehindamine või elusse hoolimatu suhtumine, on raske esmapilgul hinnata.\nMillises elu etapis sõnakuulmist õpetada?\nKui keskenduda ainult füüsilistele näitajatele, on oletused ja järeldused poolikud, kuna inimese käitumist mõjutab kõige rohkem ikka see, kas vaim on valmis ja juhtimiseks kindel. On ilmne, et kui juhtimine on heitlik, ei saa liikumine olla stabiilne.\nKuidas ennast juhtida ja kuidas elus edasi liikuda — see ei ole ühe teaduse, õppeaine või koolitunni teema. Seda teadmist tuleb pidevalt uuendada, kuna elu meie ümber muutub ja võimalusi on rohkem kui tuhat. Siiski kehtivad mitmed printsiibid, mille nooruses omaksvõtmine kindlustab edu mitmes valdkonnas. Tahe midagi saavutada, soov ennast proovile panna, ennast teostada sünnipäraste annate varal — need on nooruses kujuneva inimloomuse olulisemaid protsesse. Kasvatuse ja ümbruskonna toetusega saab neid protsess suunata nii, et need kinnistuks positiivsete kogemustena.\nKahtlemata on ajateenistusse tulek ja selle läbimine üheks suuremaks katsumuseks noormehele, kes pole varem sporti teinud või pole muul viisil kokkupuutunud arusaamisega, et distsipliin ja korduv harjutamine viib soovitud tulemuseni. Raske on ajateenistus ka neile, kes pole pidanud kellegi sõna kuulama ja on saanud igas olukorras käituda indivialistlikult. Hakkama saamine kollektiivis — rühmas, kus tulemuse saavutamine tähendab igaühe panust, tundub suure egoga indiviidile võimatu missioonina.\nÕpetamine trahvide najal\nPraegune elukorraldus pole noormeestele õpetanud pingutamist. Kooli saab läbida ka nii, et kui pole tahtmist minna, siis väike vabandus või hädavale aitavad alati välja. Kui liita siia juurde veel see, et koolis õpetajale või kodus emale vastuhakkamine ei too mingeid tagajärgi ega sanktsioone, siis juhtubki nii nagu Kaitseressursside Ameti peadirektor pr Kairi Rikko oma seminari ettekandes rõhutas: aastas koostame umbes 60 tuhat haldusakti. Need on ettekirjutused kuni trahvideni välja nendele noormeestele, kes ei saa aru, et arstliku komisjoni ei saa pooleli jätta või kutsealusena arvele võtmisest ei saa kõrvale hiilida. Nii neid mehepoegi kasvatatakse. Esmalt ettekirjutusega, hiljem trahviga.\nVäärtuseks on kasu\nMitmed protsessid saavad alguse väärtushoiakutest. Vaataks korra seda kasvukeskkonda, kust noormehed pärit on ja millise vaimsed eeskujud nad oma ümbruskonnast kaasa saavad. Ajateenistusse kutsutakse sünniaastate järgi need noormehed, kes on aastakäikudest 1982-1992. Kui pole tegemist ajapikendustega, siis enamasti käib praegu väeteenistuses põlvkond, kes on kasvas üle laulava revolutsiooni järgses või taasiseseisvunud Eestis. Selles põlvkonnas on nii Eesti patrioote kui ka neid, kes kelle vanemad püüdsid ära kasutada õiget aega ning panna aluse oma ettevõttele, tegeleda äriga jne.\nKindlasti on jätnud see jälje noormeeste väärtushinnangutes, kuna ühe põhjusena ajateenistusest kõrvalehoidmiseks tuuakse aega — see on aja raiskamine, kuna 8 kuud mõjuvad karjäärile või isiklikule ettevõtlusele halvavalt jne. Kindlasti ei jagune tolleaegne põlvkond ainult patriootideks ja äritegevusele panustajateks. Seda aega iseloomustab ka hariduse kõrge väärtustamine. Õppimine on eelistatud ja selle nimel antakse ka väeteenistusest pikendust. Kuid noored, kes täiendavad kõrghariduse maastikku, üheülbaliselt võrdlevad ajateenistust akadeemiliste õpingutega. Ja selles võrdluses tundub neile, et kaitseväes midagi kasulikku ei õpi.\nAga see on eksiarvamus. Kui noormees pole läbinud ajateenistust, tal jääb saamata enese või teiste juhtimise kogemus. Teatavasti ajateenistuses tuleb igal teisel mehel tegeleda juhtimisega — juhtides oma lahingpaari või jagu. Vähene distsipliin ja enesejuhtimisekogemus kummitab kindlasti ka neid noormehi, kes peavad akateemilistes õpingutes omama selget sihti ja kindla ajaplaneeringuga läbima õppekava, rääkimata nendest, kes tahavad ärimaastikul läbi lüüa.\nKas ajateenistus on ikka ajaraisk? Sõdur on samamoodi õppur nagu iga teine koolipingis viibija. See koolitus, mida antaks tänapäeva sõdurile, on teatud mõttes asendamatu. Ükski teine institutsioon noore inimese elu sellist koolitust ja kogemust ei anna. Vähe vist on koole, kus esimesest järjekorras ei hinnata mitte individuaalset, vaid kollektiivset sooritust.\nTeiseks. Ettevalmistus tööeluks. Soome ühiskonnas on juurdunud arusaam ja seda kasutavad mitmed tööandjad, et nad uurivad tööintervjuudel, millega noormees tegeles ajateenistuses. Kui tal on sellest perioodist ette näidata juhtimise kogemus (oli allohvitser, kes juhtis jagu), siis teda eelistakse või koguni edutakse kohale, kus tema alluvusse usaldatakse teised töötajad.\nKes ühiskonnas asendaks isakuju?\nVenitamine lapsepõlvega võib viia hilinemisele tööturul. Kuidas peaks Arno isa käituma, kui nad pojaga tõepoolest tööturule veidi hiljem jõudsid. Vaevalt et isa ütleks pojale, et nüüd pole muud kui koju tagasi.\nOlen täheldanud, et mitmed emad, kes noormehi üksi kasvatanud, sattuvad küllaldki õnnetusse seisu: poeg sai vaevaga teenitud raha eest ülikooli saadetud, kuid üpris pea jääb see pooleli. Poisid lausa valetavad emale oma edasijõudmiste kohta ja kuna nii suurt poissi pole enam paslik kontrollida ja akadeemilises keskkonnas pole ka kombeks, et õppejõud valvab tudengite edasijõudmise järele, siis tekibki suur hulk pooliku hariduse või pikalt ülikooli nimekirjades figureerivaid noormehi. On tõsi, et noored mehed vajavad eluküpsuse saavutamiseks eeskujusid ja isikuid, kes neid kindla käega suunaks.\nFeminiinses keskkonnas (meenutagem lasteaiakasvatajate ja kooli õpetajate soolist koosseisu) üleskasvanud noormehel on tõepoolest raske kohaneda äärmiselt maskuliinse sõjaväega, kus seersant kõva häälega annab käsklusi ja need täitmisest pole võimalik kõrvale hiilimiseks või vastu vaielda. Ei saa minna kaeblema ülema juurde, sest need mehed samamoodi kinnitavad, et pingutama peab ja igaüks saab hakkama kui tahet on. Kuidas see väljend vanast armees oli: kui ei oska — õpetame; kui ei taha — sunnime!\nNoormehed haigla teel\nMilles võiks olla ühiskonna osa selles protsessis? Kaitseressursside Amet püüab saata noormehi ajateenistusse ja esimese riikliku institutsioonina teeb mitte mehepoegadele, vaid naispoegadele selgeks, et riigiga ei naljata — ei saa keerata selga ja lihtsalt ära minna, kui arstlikus komisjonis läheb kauem. Või kui vajalikke dokumente pole kaasas, siis tuleb ise teist korda järgi minna. Kaitseväe väljaõppekeskused on valmis noormehi kasvatama füüsilise ja emotsionaalse pingutamise keskkonnas, demonstreerides kollektiivi tugevust, kus igaüks peab panustama maksimaalselt. Nende kahe institutsiooni töö katkeb, kui seda ei toeta perekonna või teiste strutkuuride poliitika.\nMinu arvates on kasulik anda meestehakatistele eluks vajalikud oskused kohe nooruses, mitte et nad peaksid õppima oma vigadest või selle hinnaga, et katkenud haridustee või töökoha kaotus lükkab koheselt sirgelt elusihilt kõrvale. Kui on tugev isiksus, siis ta suudab taluda saatuselööke ja on valmis taluma raskusi ja läbikukkumise korral uuesti pingutama. Isiksuse tugevdamine seda ju kaitsevägi soovib noormeestele õpetada. Kahjuks jääb see andmata, kui noormehed on valinud ajateenistusest välja saamiseks haigla tee.\nAbsoluutset tervet inimest ei ole olemas. Arst peab uskuma patsiendi juttu ja kontrollima iga kahtluse korral haige seisundit. Sotsiaalmeedia kubiseb noormeeste omavahelistest nõuannetest, kuidas saab ja peab väeossa jõudes käituma ning mida arstile etendama, et pääseda laatsaretti uuringutele ja sealt edasi järjest hõlpsama režiimi peale.\nSee on paljude institutsioonide ühine töö, et meil kasvaks rohkem tugeva tahtejõuga mitte käegalööjate põlvkond. Belgias kaotati ajateenistus peale Nõukogude Liidu lagunemist, kuna suurt armeed enam ei vajatud. Eelmisel aastal Tartus militaarpsühholoogia konverentsil osalenud François J. Lescreve kinnitab Belgia ühiskonnas sarnaseid tendentse: inimesed, kes on lõpetanud kooli viimase 15–20 aasta sees, on palju kehvema distsipliiniga ja suhtumisega autoriteeti. /---/\nVäga frustreeriv on näha noori mehi kergesti käega löömas. Seda tehakse kõiges. Veel mõnikümmend aastat tagasi liiguti valitud eesmärgi suunas kas või hambad ristis, nüüd lüüakse esimese takistuse ilmnedes käega ja proovitakse midagi muud. Iseenesest pole midagi paha selles, kui inimesed valikuid muudavad. Ent kui see on üldlevinud suhtumine kõigesse, siis tekitab see varem või hiljem probleeme kogu ühiskonnale*.\nKas 35% sisendab turvatunnet?\nEestis on ajateenistus säilinud ja uuringud näitavad selle populaarsust. Paljud noormehed tahaksid oma kohustust täita, aga need, kes valivad psühholoogiliselt kohematuse häirega haigla tee, hoiavad asjatult kohta kinni ja kulutavad miljonites riigi ressurssi. Võrdlus Soomega näitab seda, et seal võetakse väeteenistusse 85% aastakäigu noormeestest. Nagu meilgi, 15% nendest langeb välja. Kui Eesti suur kaotus algabki sellest, et meil suudetakse ajateenistusse võtta ainult 50% aastakäigust ja kui sellest kontingendist 15% langeb väljas, siis riigikaitseliselt koolitatud noormehi jääb järgi ainult 35%. See omakorda tekitab probleeme reservüksuste komplekteerimisele ja üldisele riigikaitse kontseptsioonile: kui meil on riigikaitseks võimelised ainult 1/3 olemasolevatest meestest, kas siis suudame vajalikku kaitset organiseerida.\nNähtuse varjukülg on see, et tollest 15%-st pooltel on diagnoosiks kohanematus või mõni muu psühholoogiline häire. Ainuüksi Kirde Kaitseringkonnas sajakonna noormehe häirest arusaamiseks ja diagnoosimiseks ning edasi-tagasi sõitudeks kuni ajateenistusest tervislikel põhjustel reservi arvamiseks kulub 3 milj krooni.\nSeega soovitus terviseprobleemidele toetuvatele noormeestele: kas loovutage kohad noormeestele, kes teevad teadliku valiku ja tahavad ajateenistuse normaalses rütmis läbida või pingutage lõpuni. Nõnda on riigil rohkem kaitsetahtelisi noormehi välja õpetatud ja ühiskond saab juurde endaga paremini hakkama saavaid noori.


Kommentaarid - VIDEO: Donald Trump lükkas Montenegro peaministri kõrvale nagu poisikese - DELFI\nVIDEO: Donald Trump lükkas Montenegro peaministri kõrvale nagu poisikese - kommentaare 1-20\nRegistreeritud (93) Anonüümne (205)\nSee polnud küll viisakas, aga siiski ei ole väärt suuremat meedia kisa. Seega chill and by cool!\ntrump ongi ju poisike, kelle rullnokalikel tegemistel ja ytlemistel peab silma peal hoidma kongress ja senat\nMontenegro arvas, et see on mingi vanurist turva.\nTrump on näitleja ning see trügimine oli silmnähtavalt halvasti näideldud.\nTeised vaatasid selliste nägudega et kas mees läks hulluks?\nKopin oma kommi monteneegri artikli alt siia, et väheke siin õli tulle kallata :)\nVello 26.05.2017 08:51\nA mulle hakkab see tyyp trupm) aina rohkem meeldima ;)--- (ja võrdlusex, et meite upitatud president aina vähem) ---Tegelt olex meile kaaa vaja yhex ametiajaks sellist väikest hitlerit/stalinit presidendiks :)\nTrump pole sellisest riigist kuulnudki !! Teie olete ?\nKas HaHa ütleb esimesl katsel kus see pisiriik täpselt asub ja kes on naabrid?\nOh seda haledust. Asi on ikka nii prses, et jumalust tuleb isegi minuga võrrelda.\nEt trumpotškal tuli mõte, lähen ja vaatan mis toimub. Kes seal kogunevad, ei tea. Ta võiks harlemis mõnda neegrite baari külastada. Kus sa sellega, seda, mis seal valgega tehakse teab täpselt.\nNo see on küll väga meelevaldne lähenemine. Kui võtaks veel lühema klipi sellest, siis annaks tölgendada ka nii, et Trump lööb Montenegro venda ...\nAjalehed ikka kohe ei saa elu elatud kui Trumpi kohta midagi välja ei ime.\nEks suurärimeestel ikka nii, et loevad võimsad ja tuntud, kui pole tuntud, pole järelikult tegijad..\nSuurärimees ei peaks muutuma matsiks.\nJu ei muutugi, kui nad juba pole :)\nÜlbe nägu ja käitumine ei tohiks olla ühel suur riigi presidendil teiste riigipeade suhtes.Peaks ikkagi käituma nagu dzentelmen,aga mitte nagu kloun.\nKes on näinud ajaloolisi filmivõtteid Mussolini kõnedest, see kindlasti tundis ära selle miimika ja kehahoiaku- täpselt selline oli ka Mussolini enne kõne algust, auditooriumi üle vaadatas.\nSuurem kisa oleks olnud kui trump oleks vastu holpsi saanud peale sellist žesti. Võim on kellelegi tugevasti pähe löönud, huvitav, kes seda hullu ära oskab kasutada oma riigi huvides?\nEesti riigiisadel soovitan selle tegelasega hoida distantsi vähemalt 1,5m, et mitte saada käperdada või lüüa.\nProovigu seda trikki Puutiniga.\nJulgeks ta küll nii oma isandaga.\nVõrreldes Obamaga on Trump tõeline võsaneeger.\nMeie liitlane on Ameerika, mitte Trump ainuisikuliselt.\ntundub,et sotsidest liberaalinartsud on kaotanud viimse mõtlemisvõime kui nimetada võimasaima riigi presidenti võsaneegriks. kas sa loll kass vastutad ka oma sõnade eest?\nSallimatud partjankad nuruvad jälle sallivust.\nMilline ülbik. Ja kuidas ta oma suud sätib fotograafide ees. Täielik kloun. Tegelt: klounid oskavad nalja teha, selle jutt on nagu lasteaialapse oma.\nVaesed ameeriklased,valida ei osanud.\nMiks su tsaar siis ennast lennini järglaseks peab kui minu semu oli ja mis mure sul arenemisega on? Saba ei taha ära kukkuda või?\nha,ha haa,kas sa oled see tark,kes ütleb rahvale ameerikas,millist presidenti valida. pooletoobine.\nPole midagi öelda, sest rahvas teda ei valinud.\nKa lapsikus on voorus vanemas eas. Kuigi selles eas võiks juba\nNagu uudistest teada ja pildiltki näha, oli president Trumpil TÕELISELT oluline sõnum NATO peasekretäriks olevale kohikukk Stoltenbergile näkku toimetada: "On tuhandeid ja tuhandeid inimesi, kes voolavad meie riikidesse ja meil pole aimu, kes nad on. Peame olema tugevad ja valvsad. Tulevikus peab terrorism ja immigratsioon olema NATO fookuses..."\nSeesinane sõnum on NII kiireloomuliselt oluline, et kui selle kohaletoimetamisel mõni kohikuke ees parasjagu sabasulgi saputav kana jalgu jääb, siis tulebki samune kana teelt pühkida, mitte aga raisata kallist aega formaalsetele delikaatsustele.\nKesiklatola oled või?\nTolad istuvad Brüsselis ja Moskvas.\nNüüd ka washingtonis.\nTäiega üritab järgmiseks Kennedyks saada\nOotasin Trumpi tulemist pikkisilmi,aga aina rohkem hakkan pettuma. Samas muidugi on koomiline vaadata kuidas vasallikari talle truu koera ilmega otsa vaatavad. Hale vaatepilt!\ntrump on maakera pomo või, tont?\nsiim,unista edasi. sellisest euroliidust on mul kama kaks,aga nato oli ja jääb.\nKust sa siis omale bemmiromu saad kuhu georgi fantik sõlmida, natost?\nklounid vist lükkavad isegi nina või parukaga...selline imeline oskus neil\nKa Ronald Reagan oli näitleja,tolaks peetud tegelane,aga pani vankad oma Tähesõdade blufiga põlvitama,mille tagajärjel lagunes Varssavi pakt ning Eesti sai hakata vabadusele mõtlema.Te siin kõik kaagutate matslusest ja veel oma sallivusjura ajades ei tea mida,aga sõbrad,see pedede,moslemite ja siia kokku jooksvate neegri tenunnutamine tuleb ära lõpetada või ühel päeval peate juba allahi siin telhveris kiitma hakkama mida juba osades pehmoriikides võrdse kohtlemise printsiipi jälgides põliselanikelt nõutakse.Muidugi te nutate sm Ovaalsaali suuseksi kangelase võimukat mamslit taga,aga pehmode aeg hakkab otsa saama,töllid.\nEikellegimaal käibki selline elu.Indiaanlased kui maa peremehed on peaaegu et igavik, praegune kooslus aga vägivaldselt tekitatud.Või sinu arvates need neegrid ujusid palminotti või kookospähklit lõua all hoides ise sinna?Neegrikuningas müüs nad Elevandiluu Rannikul valgele orjakaupmehele ja nad veeti sinna,nagu ka lääneeurooplastest pätid,litsid ja muu saast.Nagu Peeter l vedas siberisse soomerootslasi,ugrimugrilasi ja kõike teisi,keda ainult tahtis.Stalin jätkas seda ümberasustamist.USA-st sai suurriik igatpidi,vandistanist aga suur larakas lagastud maad.Nüüd on sellel klounil hirm,et tema kodumaaga juhub sama kui seda saasta rohkem sinna kokku jookseb.Maailm on muudatuste lävel ja nende ellurakendumise järel ei räägita enam ei kullast,karrast ega ferraridest,bossidest ega hiltonitest vaid puhtast joogiveest,vähemmürgisest viljapõllust või soomust osoonirikkast männimetsaõhust.\nsa ha,ha mine usa piirile ja vaata,mis seal toimub,aga ära niisama plädise siin.\nNii saabusid trumpotška esivanemad pambud näpuotsas. Sinu omad saabusid samamoodi idast.\nNo ma vaatasin video ära. Trump tahtis lihtsalt Leedu presidendiga paar sõna vahetada ... :D\nAga NATO-se asuval Montenegrol pole küll põhjust alaväärsust tunda, kui tippkohtumisel juba suurima NATO riigi riigipeaga positsioonivõitluseks läheb :D\nSee kloun pole küll kuhugi midagi panustanud.\nha ha ,sul ju võivad mingi pe.epeetri või metsapooleremsi kubemekarvad super gluega kolba külge kleebitud olla,keda kotib,mis karvad kellakotte altpoolt paitavad teatud protsessi käigus,aga sa oled tõesti vapper vennike,pane täiega edasi!\nTeed näo, et ei tunne oma iidolit, nojah.\nAinuke kloun oled sina Ha Ha nimeline korrespondent, kogu kommentaariumi jälle täispasandand oma idiootsete säutsumistega!\nVabanda kõnts, hujlo kutseid.


Barron’s: ostke eBay aktsiat - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 3. august 2009\nBarron’s: ostke eBay aktsiat\nInternetioksjonifirma eBay aktsia on väärt tänast hinda ja ilmselt isegi 30 protsenti enam, kirjutab värskes kaaneloos mõjukas investeerimisajaleht Barron’s.\nNimelt on ettevõtte aktsia hind kerkinud sel aastal 57 protsenti, millest 15 protsenti kahel viimasel nädalal (täna on lisandunud veel üle kolme), kirjutab investorite hulgas väga mõjukas väljaanne.\nEttevõtte kaualubatud pööre põhitegevuselt (internetioksjonid) on hakanud tulemusi andma, ettevõttel on korralik rahavoog ning omab kahte kiirestikasvavat allüksust –PayPal ning Skype.\nAktsia hinna ja selle aasta oodatava kasumi suhe (p/e suhe) on 14 ning 2010 aasta kasumiootused annavad suhteks 13, mis on laiemast aktsiaturust 20 protsenti madalam ning võrreldes teiste e-äriettevõtetega eesotsas Amazon.comig-ga näib aktsia hind väga odav olevat.\nEelmises kvartalis kasvas eBay kaudu müüdavate esemete hulk 2,7 protsenti võrrelduna 1.6-protsenilise langusega varasemas kvartalis, mida RBC Capitali analüütik Stephen Yu nimetab esimeseks reaalseks märgiks paremuse poole. Nii ettevõtte käive kui ka kasum olid paremad kui analüütikud ootasid.\nViimase aastakümnega on eBay muutunud ülehaibitud ettevõttest alaväärtustatuks. Internetimulli tipus, mil ettevõte teenis vaevalt kasumit, oli selle turuväärtus 30 miljardit dollarit võrrelduna 28 miljardiga praegu, mil aastas genereeritakse kaks miljardit dollarit vaba raha.\nPaljud analüütikud on eBay aktsia suhtes siiski skeptilised. 32-st ettevõtet katvast analüütikust soovitab väärtpaberit osta kaheksa, kolm soovitavad aktsiat osta. Isegi ostusoovituse andnud analüütikutel pole mitte ühelgi aktsia hinnasihiks üle 25 dollari.\nArtikli autor Michael Santoli arvab siiski, et ehkki aktsia hind võib mõneks ajaks langeda alla 20 dollari taseme, võime lähima aasta jooksul näha seda kerkimas 30 dollari alla.\nTäna on eBay aktsia hind kerkinud 3,9 protsenti 22,07 dollarini.