Turse pahkluu uhisravi Pahkluu kreeni poletik\nParema pahkluu turse. Turse põhjused\nTurse pahkluu uhisravi. Sorme liigesed valus\nNovokaiini, kenalogi jne blokaadil on hea toime, mis leevendab kiiresti tugevat valu. Sel juhul tunneb patsient valu, märgitakse turset, seejärel on esmaabi kodus suunatud paistes sündroomile. Samas aitavad need tursete puhul väga hästi. Kõõlust saab paksendada, mõnikord määratakse Sustava kooluste poletik kohalik punetus. Vigastuse tagajärjel, kui defekt paraneb, ilmneb liigesstruktuuride düstroofia, mis oluliselt kahjustab nende funktsionaalsust.\nSeptiline artriit See on liigesepõletik, mis on tingitud bakterite sissetungist, mis suureneb, kui bakterid edastatakse nakkusallikast vere kaudu. Oma "avatud" asukoha tõttu on see väga altid mõjudele.\nPahkluu turse poletik,\nKliiniline uuring põhineb jutuvestmisel ja uuringul. See näitab kahjustatud piirkonnas liikumise vähenemist ja kohalikku hellust. Tavaliselt ei vaja te täiendavat diagnostilist kuvamist - kuid teatud juhtudel võib Pahkluu kreeni poletik vajalikuks diagnostiline pildiuuring, et kontrollida, kas turse või vereanalüüside põhjus on vigastus või muu.\nTagasi üles. Luigekaela kujunemise esimesed märgid on valu sõrmedes nende kõverdamisel ja liigutamisel ebatavapäraselt. Reumaarstile pole seega asja.\nKannapõletiku ravi Kannapõletiku ravi peamine eesmärk on eemaldada kõik põletiku põhjused ja seejärel lasta kannal end ise ravida.\nÄge või krooniline turse vajab kiiret ja asjatundlikku sekkumist - Eesti Naine Tl ravimit võetakse kaks korda nädalas kuni täieliku taastumiseni. Pärast munade keetmist tuleb need koorida. Kest jahvatatakse kohviveskiga. Saadud pulber lisatakse järk-järgult toidule, mis korvab haige inimese keha kaltsiumipuuduse. Vitamiin "pomm". Hüppeliigese turse: põhjused ja ravi Selle valmistamiseks peate segama klaasi erinevaid kuivatatud puuvilju ja kreeka pähkleid.\nKomponendid jahvatatakse lihaveskis. Segule lisatakse klaas mett ja mahl kahest sidrunist. Ravim segatakse põhjalikult ja võetakse lusikas iga päev pärast sööki.\nHEEL liigesed ravi Pahkluu kreeni poletik Madal kand kuni 3 cmmis ei tekita selgroo täiendavat koormust, on tervitatav.\nNeid rakendatakse pahkluule ja hoitakse minutit. Pärast seda mähitakse probleemne piirkond villasesse riidesse. Protseduur on soovitatav ööseks. Maitsetaimede kasutamine Kui teil on pahkluu ümbruses paistetus, võib kasutada ürte. Need on tõhusad ja aitavad võimalikult kiiresti kõigi probleemidega toime tulla. Kõige populaarsemad traditsioonilise meditsiini retseptid on: Comfrey salv. Klaas taimelehti tuleb segada ml tavalise taimeõliga.\nÄge või krooniline turse vajab kiiret ja asjatundlikku sekkumist Saadud segu keedetakse madalal kuumusel 30 minutit, jahutatakse ja filtreeritakse.\nVedelikule turse pahkluu uhisravi 0,5 tassi mesilasvaha ja paar tilka vitamiini E. Toatemperatuurini jahutatud segu kantakse probleemsele vuugile minutiks. Protseduuri korratakse kaks korda päevas, kuni turse täielikult taandub. Ravim on pärit luuderohu burdast. Rohu supilusikatäis valatakse ml turse pahkluu uhisravi veega ja keedetakse madalal kuumusel veel 5 minutit.\nPärast seda infundeeritakse puljong 30 minutit toatemperatuuril. Filtreeritud vedelikku kasutatakse iga päev kompresside ja vannide jaoks. Ürt sobib vannide või losjoonide jaoks. Ravimi osa valmistamiseks peate võtma 2 supilusikatäit kurereha ja valama selle liitri keeva veega.\nSegu keedetakse 5 minutit madalal kuumusel. Pärast vedeliku Parema pahkluu turse filtreeritakse ja kasutatakse meditsiinilistel eesmärkidel. Linaseemne keetmine.\nSelle ettevalmistamiseks peate võtma 4 supilusikatäit taimseid materjale, mis valatakse liitri keeva veega ja keedetakse 16 minutit. Pärast jahutamist vedelik filtreeritakse ja võetakse ml sisse iga 2 tunni järel. Ravikuur peaks kesta vähemalt 2 nädalat.\nPolvevalu liigesed kui ravida Millised liigesehaigused meid vaevavad ja kuidas saab ise end aidata - Eesti Naine Pharmacy glukosamiini kondroitiin Mõlemad põlved ja hüppeliiges valutasid.\nVirumaa Teataja Osteoporoosi puhul on turse pahkluu uhisravi selle hiiliv iseloom, mistõttu saavad paljud haigusest teada alles pärast luumurdu. Puhastamise valu Suure tõenäosusega vajad sa antibiootikume.\nLevinumad luu- ja liigesehaigused Podagrale viitavad sümptomid, nagu soojus, turse, punetus ja valu ilmneb suure tõenäosusega esmalt suures varbas ning siis levib teistesse liigestesse. Podagra põhjuseks on sageli valkude, alkoholi ja magusate jookidega liialdamine. Ka mõningad ravimid võivad seda põhjustada.\nTurse all pahkluu liigend, Kus on pahkluu Kuidas ravida? Ja pakutakse ka tihendusriideid, millel on tugevduslindid, silikoonist sisetükkidega, paremal või vasakul.\nKõigepealt võtke jalanõud ära. Hüppeliigese turse Lähitulevikus peate loobuma kitsastest kingadest, samuti kõrgete kontsadega kingadest. Teiseks, kui mängid sporti, siis pead mõneks ajaks kehalise aktiivsuse turse pahkluu uhisravi jätma. Kandke paistes pahkluule kindlasti külma turse all pahkluu liigend.\nSee võib turse pahkluu uhisravi pudel külma vett, puhta riidega mähitud jää või mis terav liigesevalu külm ese. Asetage paistes jalg kindlasti väikesele künkale, nii et seal oleks vere väljavool.\nTugeva, väljakannatamatu valu korral võite võtta valuvaigisteid. Hüppeliigese kasvaja ilmnemise konkreetse individuaalse ravi määramiseks on vaja konsulteerida spetsialistiga. Ärge ravige ennast, see võib teie tervisele negatiivselt mõjuda. Mida teha, kui pahkluu valutab - Seene April Hüppeliigese turset, turset ja valu saab ravida ravimitega. Sel juhul määrab arst välja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamise, millel on valuvaigistav toime, mis aitab pehmete kudede põletikku vähendada.\nPidev valud liigestes - Samal teemal\nHaiget oosel Parema pahkluu turse.\nVereringe parandamiseks ja pahkluu kasvaja raviks kasutatakse Trentali ja Curantilit, mida manustatakse intravenoosselt. Usu tugevdamiseks on soovitatav kasutada detralexi, Diosminit. Pöördumatute deformatsioonidega pumbavad arstid artroosi ja artriidi korral sünoviaalvedelikku välja.


Tänane kuupäev on T Sept 29, 2020 4:15 pm\nP Sept 27, 2020 6:24 pm\nTeema: O: Toyota Land Cruiser HJ 60, 61 või 80 seeria\nRe: O: Toyota Land Cruiser HJ 60, 61 või 80 seeria\nOman hj60 ja juppidega küll muret pole kuna kasutatud juppe liigub veel ja saab ka uusi tellida Välismaalt saab muidugi veel kõike (iseasi, mis hinnaga), aga kohalikust kaubandusvõrgust enam mitte. Ma olen seetõttu viimasel esinduse kaudu ajanud odavate asjadega, kuna Eestist ala aeromotorsi stiili...\nN Sept 24, 2020 11:35 am\nVõta LC80. Jupid kõvasti rohkem levinud. Endal vähem peavalu.\nIga jumalama HJ61 asi, mida kataloogist tellin, võetakse peale tellimist maha ära, et keegi juurde tellida ei saaks.\nK Sept 23, 2020 4:40 pm\nTeema: O:HJ61 ukselukud ja süütelukk\nO:HJ61 ukselukud ja süütelukk\nTere! Soov kõikide ukselukkude järgi, mis korralikult töötavad ning süütelukk. Ehk siis lukkude ring, mis toimiks ühe võtmega. Häda pärast sobib ka ukselukkude ring eraldi. Kui kellelgi linki pakkuda, kus oleks mõlema esimese ukse lukud ja tagumise luugi lukk, siis oleks ka huvitatud HJ61 mudelile. ...\nT Sept 15, 2020 6:35 pm\nTeema: HJ61 differ ja kardaani sobivus\nRe: HJ61 differ ja kardaani sobivus\nKõik idee head, aga läksin siiski seda teed, et uus kardaanirist ja kardaani poolne flants sai välja vahetatud. Vanal kardaaniristil oli nagunii pisike loks sees.\nJääb teisele diffrile flants orig. kujul alles ja saab vajadusel taas kasutusse võtta.\nN Aug 27, 2020 10:05 am\nHJ61 differ ja kardaani sobivus\nTere! Varasemalt oli keegi eelmistest omanikest diffri välja vahetanud sellise vastu. 118309523_332372078124322_674247280259708389_n.jpg https://www.sor.com/cat090.sor Panin külge nüüd 61 seeria lukuga diffri ka kardaan ei istu aukude poolest diffri külge. Analoogne nagu siin. https://forum.ih8mud.c...\nT Aug 25, 2020 10:00 pm\nTeema: Aisin rummulukk ja koonus\nRe: Aisin rummulukk ja koonus\nTartus üks tüüp oma tuunitud suruõhumeisliga tegi ära. Ikka koledasti kinni need.\nIMG_20200825_214523.jpg (5.02 MiB) Vaadatud 160 korda\nT Aug 25, 2020 7:20 pm\nEelmine kord esisillas Texas Service sai kenasti hakkama. Nüüd on tagasilla kord. Nuta või naera, aga ära lõhkuda ka ei taha ja no ei liigu nagu YT õpetustes. Taaskord, leidub äkki keegi Tartus, kes tulemuslikud töövõtteid demonstreerib. Tahaks lõpuks ise ka siiski hakkama saada. Aitäh eest seda ei ...\nK Aug 05, 2020 12:07 pm\nTeema: Ballooni täitmine ?\nRe: Ballooni täitmine ?\nLäksin lihtsama vastupanu teed ja ostsin 10l Airokist välja lääne otsaga. Kõik muud oli vene kraaniga, mida osta sai. Rentimiseks olid kenasti lääne otsaga olemas, Uus 10l maksis 165eur+sisu. Nende ise täitjate tehnoloogia ühe läti kontakti sõnul pidavat olema, et kasutavad rendiballooni, mis täis. ...\nT Aug 04, 2020 9:53 am\nKahjuks ei täida nad ka seal. Küll olid aga valmis müüma uut ballooni või siis rentima ehk sama seis, mis Eestis.\nKellelgi veel mõnde kontakti?\nR Juul 31, 2020 3:19 pm\nTeema: Kaitseväe ja Kaitseliidu tehnika enampakkumisel\nRe: Kaitseväe ja Kaitseliidu tehnika enampakkumisel\nFakt on see et 85% ajast need masinad seisavad. Kui ülejäänud ajal on roolis asjalik võitleja siis võiks olla suht korras aga seda ei saa kuidagi teada enne kui ise üle ei vaata ! Ma käisin kunagi kordusõppusel sellistega. See seisev autopark kordusõppuse jaoks küll väga nirus seisukorras. Pärnust ...\nP Juul 26, 2020 7:13 am\nK Juul 22, 2020 2:25 pm\nrann kirjutas: ↑\nK Juul 22, 2020 1:36 pm\nKeegi oskab jagada kontakti, kus Lätis keevitusgaaside balloone täidetakse? Eestis täidetakse 80 euroga, aga jube kahtlane jutt oli ja jäi mulje, et käivad ise ka Lätis täitmas.\nJõgeva kandi meestelt tuli ilusti ukse ette selline segugaas:\nR Juun 19, 2020 4:35 pm\nTeema: O:maastur kuni 2500eur-eelarve uuendus\nRe: O:maastur kuni 2500eur-eelarve uuendus\nOlemas vajalik, lukku.\nT Juun 16, 2020 8:44 pm\nRe: O:maastur kuni 2000eur\nNo on ikka naljakas lugu. Isegi ärikad pole midagi pakkunud. Tõstame hinnapiiri siis 2500 peale.\nP Juun 14, 2020 12:02 am\nTõstsin eelarvet 2000eur peale.


Ingrid Puusta sai purjetamise MK-etapil 12. koha - Sport\nHollandis Medemblikis lõppes täna medali- ja finaalsõitudega ISAF Maailma Karika viies etapp, Delta Lloyd regatt, kus Eesti koondist esindavatest sportlastest tegi parima tulemuse 12ndaks tulnud purjelaudur Ingrid Puusta.\nRS:X naiste klassis võistelnud Ingrid Puusta (Noblessneri Jahtklubi) jäi küll avaseeria tulemuste alusel napilt välja esikümnest ja sellega ka medalisõidust, kuid finaalsõidus saavutatud 2. koht asetab ta kokkuvõttes 36 sportlase seas tublile 12. lõppkohale. Regati võidu võttis hiinlanna Li Ling austraallannade Jessica Crisp’i ja Allison Shreeve’i ees.\nKahepaadi 470 naiste klassis kujunes Marjaliisa Umbi ja Elise Umbi (Purjespordiselts Maru) lõppkohaks 16, finaalsõidus tegi õdede paatkond 8. tulemuse. 27 tiimi konkurentsis võitis Hollandi naiskond Lisa Westerhof ja Lobke Berkhout, kes alistasid vastavalt teiseks ja kolmandaks tulnud jaapanlaanad Ai Kondo ja Wakako Tabata ning brasiillannad Martine Grael’i ja Isabel Swan’i.\nLauri Väinsalu (Rein Ottosoni Purjespordikool) sai Finnil 28. koha, finaalsõitu selles klassis tormiste olude tõttu läbi ei viidud. Kulla võitis britt Edward Wright horvaat Ivan Kljakovic Gaspic’i ning austraallase Brendan Casey’i ees. Finn klassis võistles 66 meest.\nAnne-Mari Luige (ROPK) finaalsõidu tulemuseks oli 26. koht ning kokkuvõttes tuli talle regatilt 39. koht. 59 naise seas osutus parimaks hollandlanna Marit Bouwmeester, järgnemas Evi Van Acker Belgiast ning Tina Mihelic Horvaatiast.\n49er klassi purjekal seilavad Tõnis Haavel ja Lenart Kivistik (Noblessneri JK) lõpetasid regati 28. kohaga. 39 meeskonna hulgas said esikoha Stevie Morrison ja Ben Rhodes Suurbritanniast, hõbedale tulid austraallased Nathan Outteridge ja Iain Jensen ning pronksi vääriliselt purjetasid Peter Burling ja Blair Tuke Uus-Meremaalt.


Meediaülevaade: naabrid räägivad. 27.07 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nAin Hinsberg 27. juuli 2019 Uudised\nSoomes loeti lõpuks järved kokku\nSoomes avaldati ametlik järvede arv ja selleks saadi 168 000. Tõsi, arvesse tuleb võtta, et selles numbris on sees pea kõik veesilmad, sest kui võtta järve või sama staatusega veekogu kriteeriumiks vähemalt hektari suurune pindala (nagu näiteks Eestis ametlikult tehakse), siis oleks vastav tulem ”ainult” 57 000 järve. Loe edasi: Helsingin Sanomat\nKas Rootsi tulirelvakuritegude laine maandub Soomes?\nSoomes suurenes mõrvade arv eelmisel aastal märkimisväärselt ja mõni päev tagasi Helsingis päise päeva ajal toimunud tänavatulistamise valguses jälgitakse murega, kas vastav trend jätkub ka sel aastal. Muuhulgas annab murettekitava tausta Rootsi, kus on juba aastaid kasvanud tulirelvade kuritegelik kasutamine. Loe edasi: YLE\nLiiklusohutus paranenud, liiklussurmad endiselt probleem\nLiiklussurmad pidid Soomes plaanide kohaselt kümne aasta jooksul poole võrra vähenema, kuid eesmärki ei ole saavutatud. Kui 2020. aastal liikluses hukkunute arv peaks plaanides olema pool\n2010. aasta tasemest ehk 136 hukkunut, siis esialgsetel andmetel hukkus eelmisel aastal maanteeliikluses 234 inimest. Liiklusohutuse suurimaks probleemiks on tõusmas raskemate juhtumite osakaalu tõus ning erinevad uimastavad ained, kuid samal ajal roolijoodiklus on vähenemas ja nii juba aastaid.\nLätis kasvab toetus kanepi legaliseerimisele\n15% elanikest arvab praegu, et kanepi kasutamine Lätis tuleks legaliseerida – see on 3% rohkem kui aasta tagasi ning tegemist on antud küsimuses kõrgeima toetusnäitajaga. Samas on kanepi kasutamise vastaste osakaal langemas – kui 2014. aastal oli see 87%, siis tänavu juba 78%. Loe edasi: Delfi\nAktsiisimärkideta sigarettide osakaal langes 2010. aasta tasemele\nAktsiisimärkideta ja riigi poolt konfiskeerimisele kuuluvate sigarettide osakaal oli selle aasta teises kvartalis 16,2%, mis on madalaim tase alates 2010. aastast. Loe edasi: Delfi\nPraegu arutatakse järgmiste elektritõukerataste kiiruspiirangute kehtestamist: maksimaalne kiirus kõnniteel kuni 6 km/h, maksimaalne kiirus jalgrattateedel 20 km/h. Põhimõtteliselt on kavas võrdsustada elektritõukerattad jalgratastega. Loe edasi: Delfi\nNädalavahetuse sõna – sigapalav\nKes rootsi keeles väga kodus ei ole, kuid suures joones arvab aimavat, millest jutt, võib üllatuda, kui populaarne tegelane paistab olevat siga. Nii räägitakse saabuvast kuumast nädalavahetusest kui svinvarmt ehk sigapalavast, millel aga pole sigadega midagi tegemist, sest svin- ehk siga- on on lihtsalt rahvakeelne sõnade ”väga” või ”eriti” vorm. Loe edasi: TW News\nRootsis on seoses suvehooaja ja terariistakuritegudega mitmes linnas ja omavalitsuses doonorverekriis ja erilist puudust tuntakse 0+ ja A+ verest. Loe edasi: The Local\nRootsi maailma innovatsiooniedetabeli teine riik\nThe World Intellectual Property Organization avaldas äsja värske Global Innovation Indexi, kus liiderriigi Šveitsi järel ja kolmandaks jäänud USA ees on teisel kohal Rootsi. Loe edasi: UN\nTööstus pikaajalises stagnatsiooniseisundis\nÄrikliima monitooringu raames selgus, et väikeste positiivsete nihete taustal ollakse ikkagi kinni veel 2012. aastal alanud tööstuse stagnatsioonis. Loe edasi: Kommersant\nTuristide voog Krimmi kasvab madalate hindade tõttu\nReisikorraldajate reisipakettide järsk kasv ja tellimuslendude mahu hüpe viisid Krimmi tuuride hinna alla 25% ja lennupiletid on odavnenud lausa pooleteist korda. Loe edasi: Kommersant\nViisaastak kümne aastaga\n2009. aastal alustatud üleminek uuele riigieelarveformaadile pidi lõppema 2014. aastal, kuid praeguse seisuga see veel lõppenud ei ole ja eeldatavasti jõutakse uue formaadi rakendamisele järgmisel aastal. Loe edasi: Kommersant\nPosted in Uudised and tagged Edasi, innovatsioon, kanep, Krimm, naabrid räägivad, sigapalav, tööstus. Bookmark the permalink.\nHedvig Hanson: olemise viis. Kui olematu saab olevaks


Pingviini sisselogimine tõkestatud väljapool EL-i :: Pingviini Web\nPingviini Web foorumi pealeht » Pingviin » Uudised » Teated » Pingviini sisselogimine tõkestatud väljapool EL-i\npostitatud: 04.01.2011, 20:42 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMa leidsin, kuidas kataloog kaista, kuid lubatud IP-de lisamine on ainult läbi selle sama Zone WebFTP liidese. Ehk tuhandeid IP-sid läbi selle lisada .....\nJa seda genereeritud htaccess faili - seda ei saa ka ise muuta, et direktiive lisada vms.\nsander - võid ise ka proovida. Ma katsetasin elug.pingviin.org domeeni peal ja seda korralikult lukku mul panna ei õnnestunud.\nPingviini kasutaja Vanus: 35\nLiitunud: 25.07.2006 Postitused: 91 Asukoht: Tartu Distributsioon: Gentoo\npostitatud: 06.01.2011, 15:50 postituse pealkiri: (teema puudub)\nNiipalju infoks, et tix'i list pole täielik (ntx peaks sealt olema puudu elion ja veel üht-teist), samas ise ehitasin oma masinatele sellega ssh reeglistiku ja peale seda on igast rünnete osas tunudvalt rahulikum.\npostitatud: 06.01.2011, 18:05 postituse pealkiri: (teema puudub)\nOsad, kui mitte kõik, Elioni IP'de võrgud on seal kindlasti olema.\nPingviini kasutaja Vanus: 31\nLiitunud: 26.07.2005 Postitused: 52 Distributsioon: Open Suse 11.3\npostitatud: 04.02.2011, 00:06 postituse pealkiri: Võimalused\nPole küll kursis, mis on selle portaali mootori võimalused, aga mõned etepanekud, mida võiks kaaluda, turvalisuse tõstmiseks tuleviku tarbeks:\n1. Kasutajate nimekiri kättesaadavaks ainult sisseloginud kasutajatele, kes on teinud vähemalt 1 postituse. Portaal on küll eesti keeles, aga urlist http://pingviin.org/memberlist.php järeldub, et kõikidel sama mootoritega foorumitel on see sama koha peal. See on ka koht, kust see exploit neid kasutajaid hangib, lisaks saab sealt teada veel ka maili adresi Sama reegel kasutaja profiilide vaatamisega. Lisaks kasutaja värvid neid poleks ka vaja promoda enn, kui sisselogitud ja 1 postitus tehtud.\n2. GET meetodi asemele võiks kasutajatega seotud toimingutes nagu näiteks kasutajate nimekiri, profiil ning postiused foorumis kasutada POST meetodit. See eeldab arvatavasti väheke progemist ja katsetamist. Idee on selles, et siseloginud, kui ka sisselogimata rahval pole tarvis teada, kasutaja paiknemist andmebaasis. GET seda võimaldab ning lisaks võimaldab suht lihtsasti kirjutada scripti, korjamaks kokku kõik kasutajad ning võimaldab GET väga lihtsasti kolmandalal poolel saada ligi infole, mida ta ei peaks teadma. Näiteks nimekirja esimene kasutaja on Suvi samas GET meetot räägib, et Suvi on nimekirjas alles teine (profile.php?mode=viewprofile&u=2). Ründaja järeldab sellest, kas esimene kasutaja on kustutatud, või asub seal veel kõvem superuser, et äki prooviks vaadata, mida teha saab!\n3. Sisse logimata kasutajatele ei tohiks näidata ühtegi lingitut kasutajat. Kes iganes on kuskil miskit postitanud selle kasutaja nime peaks olema plain text või veel parem pesudokasutaja ala killbill või tux666 Midagi sellist sander85\nLiitunud: 08.08.2005 Postitused: 4116 Asukoht: Tallinn (vahel ka Virtsu) Distributsioon: Mageia, Debian\npostitatud: 04.02.2011, 10:55 postituse pealkiri: (teema puudub)\npraeguseks peaks see probleem vähemalt mõneks ajaks lahendatud olema..\n@ GET vs POST päringud.. POST päring tähendab seda, et kui tahad brauseriga edasi või tagasi liikuda navi nuppudega, siis hakatakse sulle esitama küsimusi, et kas tahad ikka andmed uuesti saata.. on meil seda nagu tegelikult ka vaja kasutaja peedistamiseks? _________________ Näita (aja järgi): kõiki postitusi1 päev7 päeva2 nädalat1 kuu3 kuud6 kuud1 aasta vanimaid enneuusimaid enne Pingviini Web foorumi pealeht » Pingviin » Uudised » Teated » Pingviini sisselogimine tõkestatud väljapool EL-i


Bakalaureus Toulouse - Toulouse bakalaureuse programmid 2018\nBakalaureus Toulouse. Leia infot Toulouse bakalaureuse õpinguvõimaluste kohta siit.\nBakalaureus Toulouse - Parimad bakalaureuse programmid Toulouse siit!\nToulouse asub piki pangad jõe Garonne Haute-Garonne osakonna edela Prantsusmaal. See on kesklinnas Euroopa kosmosetööstus. Võttes 3. suurim üliõpilastest riigis, Toulouse on koduks Ülikooli Toulouse ja mitmed teised kõrgemad õppeasutused.\nLeia kiirelt kogu info Toulouse bakalaureuse programmide kohta! Säästa aega ja võta Toulouse ülikoolidega otse ühendust! Alusta juba täna!\nLink to and share "Bakalaureus Toulouse - Toulouse bakalaureuse programmid 2018"


Lahemaa Rahvuspargi Administratsiooni põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja\nLahemaa Rahvuspargi Administratsiooni põhimääruse kinnitamine\nRTL 1998, 238, 1001\nVastu võetud 23.07.1998 nr 51\nVabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614) paragrahvi 43 lõike 5 alusel määran:\nKinnitada Lahemaa Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus (juurde lisatud).\nkeskkonnaministri 23. juuli 1998. a määrusega nr 51\nLahemaa Rahvuspargi Administratsiooni põhimäärus\n1. Lahemaa Rahvuspargi Administratsioon (edaspidi administratsioon) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus, mis on Eesti NSV Ministrite Nõukogu 1. juuni 1971. a määrusega nr 300 (ENSV Teataja 1971, 26, 285) asutatud Lahemaa Rahvuspargi õigusjärglane.\n2. Administratsioonil on oma eelarve, pangaarve, väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat.\n3. Administratsiooni kulud kaetakse riigieelarvest. Administratsiooni eelarve kinnitab keskkonnaminister.\n4. Administratsioon asub Lääne-Virumaal Viitnal. Administratsiooni postiaadress on Pk 30, Viitna, EE45202 Lääne-Virumaa.\n5. Administratsiooni tegevuspiirkonnaks on kaitsealad, mille valitsejaks Vabariigi Valitsus ta on määranud.\nII. ADMINISTRATSIOONI TEGEVUSVALDKOND JA ÜLESANDED\n6. Administratsioon on Vabariigi Valitsuse määratud kaitstavate loodusobjektide valitseja.\n7. Administratsioon teostab seaduses sätestatud ulatuses ja korras täidesaatvat riigivõimu.\n8. Administratsioon kaitstava loodusobjekti valitsejana:\n1) teostab seaduses sätestatud ulatuses ja korras järelevalvet;\n2) korraldab kaitstava loodusobjekti kaitse-eeskirjaga sätestatud ja kaitsekorralduskavaga kavandatud tegevust, jälgib loodusobjektide kaitset korraldavate õigusaktide ja arengukavade rakendumist ja täitmist;\n3) osaleb oma tegevuspiirkonnas planeeringute ja arengukavade koostamises;\n4) kooskõlastab loodusobjekti kaitse-eeskirjas sätestatud juhtudel ja korras kaitsealal kavandatava tegevuse;\n6) korraldab kaitstava loodusobjekti tutvustamist ja uurimist;\n7) osaleb kaitstavate loodusobjektide kaitse-eeskirjade ja muude seadusest tulenevate loodusobjektide kaitseks vajalike õigusaktide eelnõude koostamises;\n8) majandab heaperemehelikult tema valdusesse antud riigivara;\nIII. ADMINISTRATSIOONI JUHTIMINE JA REVIDEERIMINE\n9. Administratsiooni juhib direktor, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu keskkonnaminister Keskkonnaministeeriumi kantsleri ettepanekul.\n10. Administratsiooni direktor:\n2) vastutab administratsiooni tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru keskkonnaministrile;\n5) käsutab administratsiooni valduses olevat riigivara ja rahalisi vahendeid seaduses sätestatud korras ja ulatuses;\n6) sõlmib, muudab ja lõpetab administratsiooni töötajatega töölepingud;\n7) täidab muid seadusega, seaduse alusel antud õigusaktiga või keskkonnaministri antud ülesandeid.\n11. Direktoril on kaks asetäitjat:\n1) asedirektor, kes korraldab info- ja teadustööd;\n2) majandusdirektor, kes korraldab majandus- ja haldusküsimusi.\n12. Direktori äraolekul asendab teda asedirektor, tema äraolekul majandusdirektor. Asetäitjate äraolekul asendab direktorit direktori määratud administratsiooni töötaja.\n13. Administratsioon on aruandekohustuslik keskkonnaministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab administratsiooni üle teenistuslikku järelevalvet.\n14. Administratsioon peab raamatupidamisarvestust ja esitab statistilisi aruandeid seadusega ja seaduse alusel kehtestatud korras.\nIV. ADMINISTRATSIOONI SÜMBOLID\n15. Administratsioonil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad «LAHEMAA RAHVUSPARK».\n16. Administratsioonil on oma embleem, mis koosneb valgel taustal rombikujuliselt asetsevast neljast rohelisest mustade servadega tammelehest. Administratsiooni embleemi kujutist kasutatakse administratsiooni kirja- ja üldplangil.


10 märki, et kannad vales suuruses rinnahoidjat\nPostitused: May 10, 2019\nUuringud on näidanud, et umbes 80% naistest kannab vales suuruses rinnahoidjat. Keskmise büstiga eesti naised on tihti seda meelt, et 75B on universaalne suurus, mis sobib neile kõigile. Tegelikult see muidugi paika ei pea, kuid pesupoed müüvad tõepoolest enim just selles suuruses rinnahoidjaid.Kuna naise keha on pidevas muutumises, tehes eriti imelise õitsengu läbi raseduse ja imetamise ajal, peaks iga naine alati enne uue rinnahoidja ostu oma keha üle mõõtma. Kui see tegevus enne pesupoodi minekut ununeb või endal oskustest vajaka jääb, pole vaja muretseda, BonBon Lingerie salongide pesueksperdid nõustavad sind alati suurima rõõmuga.\n1. Rinnahoidjavöö ei ole ees ja taga ühel kõrgusel\nRinnahoidjavöö peab asuma nii ees kui taga samal sirgel ehk horisontaalselt samal kõrgusel. Viga, mis on üsnagi levinud, on lihtne tuvastada peegli abil. Kui vöö asub selja peal kõrgemal kui eespool, muuda rinnahoidja ümbermõõtu haakide abil, lase õlapaelu lõdvemaks või vali väiksema ümbermõõduga rinnahoidja. Rinnahoidjat ostes pea silmas, et kinnitused peaksid alguses olema kõige laiema versiooni peal, sest rinnahoidja venib mõninga kandmise järel.\n2. Rinnad vajuvad üle korvi äärte\nRinnahoidja tugikaar peab olema kenasti rinna ümber, kui osa rinnast piilub külgedelt või korvi ülaosast välja, on tegu liiga väikese korviga ja tekib nn topeltrinna efekt.\n3. Rinnahoidjakorvi kangas on kortsus või korvid lohkus\nOled valinud liiga suure korviga rinnahoidja.\n4. Rinnahoidjavöö on liiga lõdvalt\nRinnahoidjapael peab olema tihkelt ümber keha. Kui saad paela selja tagant tõmmata kaugemale kui 5 cm, kannad liiga suurt rinnahoidjat. Püüa vähendada vööd haakide abil või vali väiksema numbriga rinnahoidja.\n5. Rinnahoidja soonib nahka\nKui pärast rinnahoidja kandmist on nahal randid, siis on rinnahoidja olnud liiga väikese ümbermõõduga. Rinnahoidja peab olema tihkelt ümber keha, kuid mitte haiget tegema.\n6. Õlapaelad teevad haiget\nKui õlapaelad teevad haiget, võib proovida neid reguleerida, aga kui see ei anna soovitud tulemust, võib põhjus olla ka liiga väikeses korvis või vöös. Soovitame esmalt suurendada korvi numbri võrra ja kui see ei aita, siis valida pikem rinnahoidjavöö.\n7. Rinnahoidja pitsitab kaenlaalust\nSee on märk sellest, et vajad suurema korviga rinnahoidjat.\n8. Rinnahoidjatraat poeb rinnahoidjakorvi kangast välja\nSee juhtub siis, kui sul on liiga väikese korviga rinnahoidja.\n9. Rinnahoidja hoiab rindade vahel kehast eemale\nKui rindade vahel olev kangas pole naha vastas, on tegu liiga väikese korviga.\n10. Rinnahoidjat tuleb päeva jooksul kohendada\nÕiges suuruses rinnahoidja ei nihku päeva jooksul seljas ka siis, kui oled väga aktiivse eluviisiga. Kui tunned päeva jooksul vajadust rinnahoidjat omale kohale tagasi sättida, on tegu vales suuruses rinnahoidjaga.\nTegelikult ei ole rinnahoidja jaoks õige mõõdu võtmine sugugi keeruline! Tuleb vaid uskuda mõõdulinti ning lahti lasta oma veendumusest, et oled terve elu samas suuruses. Kui oled leidnud õige suuruse, muutub ka e-poest aluspesu valimine imelihtsaks, rääkimata sellest, kui tänulik on su kallim, kui annad talle oma rinnahoidja suuruse kingivihjena enne saabuvat tähtpäeva. Kuidas seda siis ikkagi teha:\n1. Võta mõõdulint ja mõõda oma kehaümbermõõt rindade alt ehk sellest kohast, kus rinnahoidja lõpeb. Ideaalis võiksid kedagi appi paluda, sest täpseima tulemuse saad, kui su käed ripuvad vabalt ja Sa ise oled mõõtmise ajal lõdvestunud ja välja hinganud. Mõõdulint peab olema nahaga kontaktis ja asetsema samal kõrgusel nii ees kui taga. Kui rinnaalune ümbermõõt võetud, leia vahemik, millesse see jääb, et teada saada oma rinnahoidja suurusnumber:\n63-67 cm on suurus 65\n68-72 cm on suurus 70\n73-77 cm on suurus 75\n78-82 cm on suurus 80\n83-87 cm on suurus 85\n88-92 cm on suurus 90\n93-97 cm on suurus 95\n98-102 cm on suurus 100\n2. Mõõda rinnaümbermõõt rinna kõige kõrgema punkti pealt. Korvi suuruse, mida kirjeldab suuruse teine pool (täht), annab rinnaaluse ja rinnapealse ümbermõõdu vahe sentimeetrites. Lahuta rinnapealsest ümbermõõdust rinnaalune ümbermõõt ja vastavalt sellele leia oma rinnahoidjakorvi suurus. Kui tulemus on:\n10-12 cm on korv AA\n12-13 cm on korv A\n13-15 cm on korv B\n15-17 cm on korv C\n18-20 cm on korv D\n20-22 cm on korv DD\n23-25 cm on korv E\n26-28 cm on korv F\nNüüd pane esimene ja teine tulemus kokku ja ongi suurus käes!\nKas Sa teadsid, et rinnahoidjakorvi ja -vöö suurus on omavahel seotud? See tähendab seda, et kui rinnahoidjavöö pikkus suureneb, siis samal ajal korvi suurus väheneb ja kui korv suureneb, muutub pael lühemaks.\nErinevas suuruses rinnahoidjad võivad olla volüümi poolest võrdsed, st et Sulle võib sobida 70C sama hästi kui 75B või 80A. See, milline neist on parim, sõltub ka konkreetsest mudelist.\nVale suurus võib kahjustada tervist\nNaised kipuvad tihtipeale valima endale riideid suuruses, milles nad tahaksid olla. Selline teguviis peaks motiveerima kaalus alla võtmist ja ideaalkaalu saavutamist. Pahatihti süvendab see hoopis alaväärsuskompleksi ja läbikukkumise tunnet. Olgu teiste rõivastega kuidas on, rinnahoidja peaks alati olema paras, et täita oma funktsiooni: toetama Sinu rindu!\nVales suuruses rinnahoidja mitte ainult ei näe halb välja, vaid on ka ohtlik Sinu tervisele. Liiga väike või suur rinnahoidja võib põhjustada erinevaid tervisehädasid, mida tavaliselt vales suuruses aluspesuga ei oskaks esmapilgul seostadagi:\n1. Punetav nahk või valu rinnakorvi all\nSelle põhjuseks võib olla kas liiga väike või liialt kantud rinnahoidja. Üldjuhul sõltub rinnahoidja eluiga naise suurusest, volüümikamad naised peaksid rinnahoidja välja vahetama iga 6-9 kuu järel, väga saledad naised hiljemalt 18 kuu järel. Vananenud rinnahoidjal muutub toestuskaare traati kattev kangas õhukeseks ning hakkab hõõruma rinnaalust õrna nahka, samuti ei toeta see büsti enam sama hästi kui alguses.\n2. Valud roiete piirkonnas, kaelas ja seljas\nKui rinnahoidja ei täida oma ülesannet ning ei toeta rindu, peab ülejäänud keha võtma koormuse enda kanda. Erinevad naised hoiavad seda raskust erinevate lihastega, kuid tulemus on sama: tekivad lihaspinged ja valud.\n3. Higistamine ja ülekuumenemine\nKui rinnahoidjapael pressib naha sisse ja korvid on liiga tihkelt vastu nahka, hakkab keha higistama ja võib tekkida ülekuumenemine. Kuuma ilmaga tasub tähelepanu pöörata ka materjalide valikule, et nahk saaks vajalikku jahutust.\nÕhupuudus on eriti suureks riskiks aktiivse eluviisiga naistele. Liiga väike rinnahoidja piirab rindkere liikuvust, mistõttu hingamine on pinnapealsem ja lühem. Pidevalt häiritud hapnikuvarustus mõjutab lõpuks kogu organismi.\nVähene tugi vales suuruses rinnahoidja poolt sunnib ülakeha lihaseid intensiivsemalt töötama. Kui need lihased on pikemat aega pinge all, võib tulemuseks olla peavalu.\nSoovitame pesupoodi minna alati hea tuju ja avatud meelega. Positiivne häälestus toob esile Sinu loomuliku ilu, kaunis pesu lisab enesekindlust ja sarmi. Kui leiad õiges suuruses rinnahoidja, muutub Sinu enesetunne märkimisväärselt, tunned end atraktiivsena ja enesekindlana. Väike muutus – suur erinevus!\nAmelia Push-Up Rinnahoidja\nSpecial Price 55,92 € Regular Price 69,90 €\nAmelia T-Särk Rinnahoidja\nSpecial Price 51,92 € Regular Price 64,90 €\nRamona Tugikaarega Rinnahoidja\nSpecial Price 41,93 € Regular Price 59,90 €\nKuidas peaksid tegelikult oma pesu pesema?\nBonBon Lingerie avab Cecily’ga puhkuste ja pulmade hooaja\nBonBon Lingerie kingispikker tähtpäevade kaupa\nBonBon Lingerie ootab naistepäeval enesekindlate naiste võidukäiku


Kartuli-juustukroketid - Hash Browns retsept - Naine 50 pluss\nKartuli-juustukroketid ehk Hash Browns või ka kartuli-juustukotletid on minu selle aasta hit ja lemmiktoit. Olen Kartuli-juustukroketeid valmistanud sellel aasal juba kahel korral ja soovitan neid teil kindlasti proovida. Väga lihtne ja kiiresti valmiv õhtusöök, millele lisada mõnus vürtsikas salat või kaste ja kõht on pikemaks ajaks täis. Kui kotlette jääb alles, siis saab neid järgmisel päeval kiiresti pannil üles soojendada või ka lihtsalt külmalt süüa.\nKuidas valmistada mõnusad krõbedad kartuli-juustukroketid või kartulikotletid. Retsept. Hash Browns recipe.\nValmistamise aeg kokku 40 min. Kogus 12 tk 4 portsjonit.\n2 keskmist või suuremat muna\n4 sl jahu (150g)\n1 keskmine või väiksem sibul (hakitud)\nSoovi korral 2 küüslauguküünt (hakitud)\n4 sl taimeõli praadimiseks\nMaisteained: soola, pipart, petersell või koriander (lehed hakitult või kuivatatud üridid 1 sl). ¼ tl tšillihelbeid, ½ tl paprikapulbrit.\nPese, koori 3 kartulit ja riivi jämeda riiviga. Pane kartulid 20 minutiks külma vette, et tärklis välja tuleks. Tõsta seejärel kartulid marli peale nõrguma ja pigista vesi välja. Pane riivitud kartulid kaussi ja lisas järjest kõik koostisained ning sega läbi koos maitseainetega.\nLase õli pannil kuumaks ja pane 2 suure supilusika abi kartulikroketid pannile küpsema. Prae kroketid keskmiselt kuumemas õlis kiiresti mõlemalt poolt kuldpruuniks. Tõsta küpsenud kroketid köögipaberile, et liigne õli välja tuleks. Serveeri koos vürtsikama köögiviljasalatiga. Näiteks tomati-paprika letšo või ka omatehtud majonees.\nÜhel inimesel on paras korraga süüa 3 kartulikroketit.\nKartuli-juustukroketid sobivad veganitele.\nProovi vahelduseks veel minu lemmipirukat ja vaata kuidas valmistada juustu-spinatipirukat siit.\nVaata veel lihtsaid ja maistvaid retsepte koos nädalamenüü ja ostunimekirja minu e-kokaraamatust siit.


6. juuli 2017 Kategooriad aktuaalne, Annabel, arst, lapsed, suhtedkasvatus, magamatus, rõõm, stressOlen hullumas… kohta on 4 kommentaari\nKui ma varem veel ei olnud siis nüüd ma olen veendunud, et lapse saamine on tõsine katsumus ja proovikivi nii isiklikus mõttes kui ka suhtes üldse. Tihtilugu näidatakse avalikkusele ainult kõike head lapsega/lastega seonduvalt…südamed, kallid, kõige armsam, kõige toredam aeg, laps on ime jne jne. Tegelikkuses see nii loomulikult ei ole, no kindlasti on aga mitte igapäev ja terve päev.\nMa tavaliselt ärkan hommikul liiga vara…04-07 vahepeal, ma olen väsinud ja juba ärgates natukene trotsi täis ja mõtlen, miks ta ometi ei maga natukenegi kauem? Ma mõistaks, kui laps jääks magama 21, 22 hiljemalt aga EI! Ta jääb magama kuskil 23 kõige varasemalt ja vahel isegi kell 01 alles ja kui ta kell 07 näiteks ärkab siis seda on ühe 8 kuuse kohta ikkagi liiga vähe. Terve päev möödub jonnides ja jorisedes….mänguasjad on igavad, mänguplats on igav, ta roomab minuga kööki, vannituppa, igalepoole kaasa ja kui ma temast kiiremini lähen ja ta järgi ei jõua või ära väsib siis ta hakkab nutma ja maailma valjult häälitsema. Kui ta ka jõuab kohale siis ta tahab sülle…aga mul potib pannid tulel või riided vaja kuivama panna, ennast pesta ikkagi aegajalt ja ma ei saa, sest Annabel on tähelepanunäljas pisike põnn, kellel ühtlasi tulevad hambad üles.\nMa saan aru ja alati õigustan teistele, et tal on selline periood, kus ta vajab rohkem tähelepanu ja hoolitsust ja kaisutamist jne aga olles temaga üksi terved päevad ja ööd siis tekib juba kergelt soov helistada kuskile ja paluda, et nad viiksid mu valgete seintega tuppa ja laseksid mul seal vaikuses ja rahus lihtsalt olla ja magada. 😀\nNäiteks hetkel ta kiunub, jonnib, viriseb?Ma ei teagi, kuidas nimetada aga lapse slge nutt see küll ei ole. Roomab mulle laua taha järgi ja sirutab oma käed taeva poole ehk siis minu poole ja palub: “Pliiis emmä, ainult võta mind sülle ja ma kohe jään vait”. Kaua ma ikka neid krokodilli pisaraid, suuri kurbi silmi ja kiunuvat häält jaksan kuulata…loomulikult ma võtan ta sülle ja siis natukese aja pärast üritan talle leida põneva tegevuse/mänguasja, millega tegeleda. Jah praegu ma kirjutan küll laua taga aga seda ma olen hakanud viimasel ajal tegema ÜLIharva, sest ma ei saa Annabeli kõrvalt midagi teha. Üldiselt ma tahan ka 3 korda päevas laua taga süüa, teha süüa, pesta ennast, koristada kodu, panna riided pesema ja kuivama ja noh toimetada. Ma teen ka seda kõike aga mul roomab järele nende tegevuste ajal pisike ussike, kele häälepaelad on justkui ooperilauljal ja kroko pisaraid ta ka tagasi ei hoia. “Nänäännännää” käib praegugi mul laua all ja süles ta ongi. Võimalik, et Anna kirjutab mõned read ise, sest mina ei pääse löögile. 😀\nNovot ja nii mööduvad mu päevad ja ööd, nutu ja jonni saatel, lapse hääl koguaeg kõrvades kumisemas. Olen lasknud tal omaette jonnida mõnda aega aga see üldiselt läheb kiiresti üle hüsteeriliseks nutuks justkui talle tehakse füüsiliselt haiget. Surnud ring!\nMa kuulen palju kõrvalt, kuidas emad on oma lapsed nö ära dresseerinud ja nood on rahulikud, vaiksed, magavad terve öö 10 h järjest, teevad päeval 3 uinakut, muul ajal mängivad omaette…emad jõuavad pesta, meikida, instapilte teha ja joogas ning ujumas käia. Kas see on vaid näiline fassad või käivad neil vanaemad külas aitamas…minul igaljuhul nii ei ole. Ma mingil ajahetkel olen isegi proovinud luua mingit “korda”, süsteemi vms aga tulutult. Kui ta ikka ei taha kell 21 magama jääda siis ega ta ei jää ka ja kui ta ei taha iga 3 tunni tagant süüa siis ta lihtsalt ei taha ja kõik. Ma ei saa last sundida, hetkel on aeg, kus kõik käib Annabeli pilli järgi mitte minu, Kristjani ega kellegi teise.\nEma ütles hästi mulle…laps saab aastaseks ja läheb kergemaks. Ta ei ole siis beebi enam ja ilmselt oskab ta selleks ajaks juba istuda ja kõndida ja sõnu öelda ning süüa normaalselt inimeste toitu (aasta ja natuke peale, varieeruvalt). Mul on meeletult kahju nendest hetkedest, kus ma soovin oma pead taguda vastu seina ja nutta lahistada või põgeneda, et natukesekski vaikuse häält kuulda aga samas iga päeva lõpus, kui Anna lõpuks magama on jäänud, vaatan ma teda härda südamega ja puistan õnnepisara või kaks.\nKui välja arvata kõik need korrad, kus ma tahaks nutma hakata, sest ta sülitab oma lillat värvi püree mu riiete ja enda riiete peale, jonnib lakkamatult, magama jäämise asemel kisub mul juukseid peast välja ja küünistab, väänleb ja nutab, kui meil on arsti juurde vaja minna ja me hakkame juba hiljaks jääma siis on ta tohutult armas tegelane, kes pakub ka suurt rõõmu, naerupisaraid meile ja täidab meie korteri kodutunde ja armastusega.\nKa suhte jaoks on laps kohati proovikivi…paratamatult magamata ja väsinud lapsevanemad leiavad kergemini põhjuseid, miks tusased olla ja sõdida ka omavahel elukorralduse, lapse kasvatamise ja näiteks selle üle, kus peaksid pajakindad köögis asuma.\nNii nüüd on aga kell sealmaal, et me hakkame sättima end arsti juurde ja maale vanaema juurdekaheks päevaks. tsauu! 🙂\nPalun jagage kogemusi enda lapse/lastega. Ükskõik milliseid, kas häid või mitte nii häid ja kuidas olete toime tulnud?\nEelmine postitus Kuidas ma Baltijaama turul toiduta jäin!\nJärgmine postitus Rasked ajad blogis aka haige inimene\n4 thoughts on “Olen hullumas…”\n18. juuli 2017, 11:38 e.l.\nPea vastu! Ma tean nii hästi, mida tunned. Mina olin sellises olukorras alles mõned kuud tagasi. Lohutuseks võin öelda- läheb tõesti paremaks! Kui jalad alla saab ja nö õiget toitu sööma hakkab, on elu hoopis teine 🙂 Mul poja ei maganud öösel ega päeval hästi. Päeval max pool tundi, öösiti ärkas mitu korda üles. Meil oli muidugi tissiläheduse vajadus. Kui poja sai aasta ja kahe kuuseks, hakkasin vaikselt võõrutama. Nüüd öösiti magab paremini, päeval teeb pikemaid unesid. Eks ka meil ole ikka halvemaid päevi ka, aga rõõmsad hetked kaaluvad kõik üles 🙂 Praegu olen tööl ja igatsen oma nunnukaid..See aeg läheb ikka megakiirelt. Päikest teile!\n26. juuli 2017, 9:17 e.l.\nAitäh heade soovide eest! 🙂 Hea kaalub loomulikult üles, vahel lihtsat tahaks peaga vastu seina joosta. Kõik käib asja juurde, eks?! 🙂\n6. juuli 2017, 12:16 p.l.\nTundsin sama, kui laps oli vanuses 6-10 kuud, ise juba kaua magamata, mees samamoodi. Laps roomas täpselt samamoodi ruiates igale poole järele ja tundus, et miskit tehtud ei saa. Siis kui laps magas, oleks tahtnud ise ka puhata, aga ei saanud, siis tuli tunni ajaga umbes terve nädala tööd ära vihuda ja kui need enam-vähem tehtud said, hakkas jälle ruigamine pihta. Ka mees tuli töölt ja tahtis puhata, nii meilgi vaidlused olid kerged kerkima. Kõik hakkas laabuma tõesti, kui laps oli umbes aastane ja magas pikemalt. Alguses tõstsime võrevoodi enda voodi kõrvale ja ta ronis meile kaissu öösel, siis ei olnud nutuga ärkamist, aga samas ta aeles meile pähe ja kaela peale ja tegi jalgadega kõva massaazi kord selga, kord näkku. Siis mõtlesime, et aitab. Läheb oma voodisse, oma nurka magama. Praeguseks on väike ruigam pooleteiseaastane ja ärkab vahel nutuga, kui ta tekki enda alt kätte ei saa ning magab kohe edasi, kui talle tekk peale tõmmata. Päeval on ta mega asjalik – aitab riideid pesumasinast välja võtta ja kuivama panna, annab mulle kartuleid kätte, mida koorida. Teeme kõike koos, peseme hambaid, riietume, kammime juukseid jm. Vahel ikka tuleb jonn ka, aga enamasti on ta siis kas väsinud, või pean ikkagi tunnistama, et ta on väike laps, kes ei kontrolli oma emotsioone, kui ta midagi väga väga tahab. Proovin lahendada olukordi positiivselt ja ärritumata, näiteks kui ta mul kohvitassi käest ära tirida tahab, siis annan talle samasugusest tassist vett juua, kööginoaga askeldades annan talle samast sahtlist lusika vms. Iga päev ei ole üdini hea päev, aga igas päevas on midagi head 🙂\n26. juuli 2017, 9:20 e.l.\nEsimene pool sinu tekstist nagu oleks minu enda kirjutatud, meil samamoodi. Laps nüüd juba 9 kuune, küll aga nutab seal pulkadega voodis palju. kaisus ka lahmab oma käte ja jalgadega. Üsna unevaesed ööd on aga midagi pole parata. 🙂 Ta on nii armas tegelinski, korvab kõik


Madriu-Perafita-Claror Valley - UNESCO maailmapärandi nimistus Andorras - 2021\nMadriu-Perafita-Claror Valley - UNESCO maailmapärandi nimistus Andorras\nMadriu-Perafita-Clarori oru on kultuurimaastik, mis hõlmab Andorra rahva kagupiirkonnas 4, 247 hektarit maapinda ja asub 9% riigist. Orus on täpiline kivise kaljude ja liustike jäämaastikega, kus on suured avatud karjamaad ja järskud puusad orud. Samuti on Madriu-Perafita-Clarori oru ümbritsev 4, 092 hektari kaitsev puhvertsoon. Oru ülemises osas on avatud jää-maastik, millel on uimastavad järskud kaljud, kivi- ja järve liustikud. Madalamal alal kitseneb oru ja muutub üha metsasemaks, samal ajal kui jõgi voolab madalaima sektsiooni lühikesesse kurku. Primaarne orus Madriu ühineb Perafita-Claroriga, teisel orus, edela poolelt.\nHetkepildil peegeldab Madriu-Perafita-Clarori oru, kuidas iidne ühiskondlik maakasutuse süsteem on säilinud üle 700 aasta. Sellel ei ole mingit linnaga seotud survet, mis võib ajalooliselt säilinud oma keskmise vanuse autentsuse kaotada. Madriu-Perafita-Clarori orus on kujutatud viise, kuidas inimesed viimaste aastatuhandete jooksul mägiressursse kogusid. Samuti näitab see ÜRO Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooni andmetel ajaloolisi muutusi kliimas, majanduslikus varanduses, sotsiaalsetes struktuurides, pastoraalsuse püsimises, tugevas mägikultuuris ja eelkõige ühismaa omandisüsteemi säilimises 13. sajandist. (UNESCO). Madriu-Perafita-Claror kujutab ka iidse ühiskondliku maakasutuse süsteemi püsivust, mida valvavad neli kogukonda omavad kogukonnad. Orus on maja, suvel asuvad alad, terrassiväljad, kivirajad ja tõendid mineviku raua sulatamise kohta.\nMadriu-Perafita-Clarori piirkonna praegune olukord\nMadriu-Perafita-Clarori oru on maantee ainus piirkond ilma teedeta. Tegemist on kõrgete mägede mitmesuguste agro-pastoraalsete kompleksidega, keskel mägipiirkondade põllumajanduskeskustega, osaliselt sillutatud teedevõrgustikuga kommunikatsioonisüsteemiga ja minevikust pärinevate terasetootmise esemetega, nagu näiteks katalaani Forge. Seal on ka taastatud karjakoad, seinaga aiad, kariloomade karjamaad ja meiereid, kus lüpsetakse lambaid, ja juustu vastavalt Andorra külastusele. Tänapäeval on loomakasvatus ainus märkimisväärne traditsiooniline tegevus orus. Nende eesmärk on juhtida osa kaheksast miljonist turistist, kes külastavad Andorat igal aastal. 11 protsenti nendest turistidest tegeleb spordi- ja looduspuhkusega, mis võib hõlmata Madriu-Perafita-Clarori oru külastamist vastavalt Andorra valitsuse aruandele. Orus, matkamine on enamiku turistide jaoks populaarne tegevus ja seal on marsruute, kus see on tehtud. Need liinid on Blau järv, Maiana Pass, Fontverd, Madriu Valley, Entremesaigues ja Perafita.\n2004. aastal määrati Madriu-Perafita-Clarori org UNESCO maailmapärandi nimistusse kultuurmaastiku kategoorias. See muudab selle üheks 64 looduslikust ruumist, mis on maailmas au sees. Andorras on seadused, mis reguleerivad selle kaitset ekspluateerimise ja selle piiride eest. Madriu-Perafita-Clarori oru juhtimist jälgivad neli kohalikku omavalitsust, nagu on andnud Andorra valitsus. Majanduskava sai alguse 28. detsembril 2011. Plaanis kirjeldatakse Madriu-Perafita-Clarori oru kultuurmaastiku, bioloogilise mitmekesisuse ning loomastiku ja taimestiku säilitamist. Kavas rõhutatakse vajadust säilitada traditsioonilised tegevused, nagu põllumajandus, mis on vähenenud. Nagu ka programmid, mis tagavad, et orus jääb UNESCO järgi 13. sajandi kultuuripraktika säilitamiseks elavaks maastikuks.\nUNESCO maailmapärandi nimistus Andorras\nKirjutamise kuupäev 2004\nKriteerium V Suurepärane näide traditsioonilisest inimeste asustamisest, maakasutusest või merekasutusest, mis esindab kultuuri (või kultuure) või inimeste suhtlemist keskkonnaga, eriti kui see on muutunud haavatavaks pöördumatu muutuse tagajärjel.\nPiirkond 4427 hektarit\nRõhutatud kultuurilised pärandused Karjakasvatus, raua sulamine, sepistamine ja põllumajandus.


TABELID | KOHALIKE VALIMISTE JÄRELKAJA: kes korraldas kalleima kampaania? Keda toetasid tuntud ärimehed? Kes loopis raha tuulde?\nROLLID JAGATUD: Kes toetab, kes kandideerib: (vasakult) Lauri Laats, Urmas Reinsalu, Heiti Hääl, Armin Karu, Katri Raik ja Mihhail Kõlvart.\nFoto: Kollaaž (3 × Tiit Blaat / Ekspress Meedia, Robin Roots, Rauno Volmar / Ekspress Meedia, Erki Pärnaku)\nPriit Pärnapuu, 29. detsember 2021 10:00\nTänavustel kohalikel valimistel kulutasid valimisliidud ja kandidaadid oma isiklike kampaaniate tegemiseks 1,2 miljonit eurot. Sellele lisanduvad erakondade tehtud kampaaniad, mille suurust saab vaid umbkaudu hinnata ning sedagi alles jaanuari alguses. Vaata tabelitest, kui palju kulutasid sinu kodupaiga kandidaadid. Millistele kampaaniatele panid õla alla tuntud ärimehed? Kes pani magama üle 8000 euro, aga võimutüüri juurde ikka ei pääsenud?\n1 157 691 eurot, mis kohalike valimiste kampaaniate aruannetes kajastuvad, pole kaugeltki kõik, mis reklaamide ja valimisnänni alla magama pandi. Ainuüksi juba paari-kolme suurema erakonna kulu eraldivõetuna ületab eeldatavalt seda summat.\nTABELID | PALGAD LUUBI ALL: kui palju teenid sina, võrreldes ameti- ja sookaaslastega? Kus on palgalõhe kaldu hoopis naiste poole?\nEesti uudised 8. detsember 2021 10:00\nTABELID | ETTEVÕTTED LUUBI ALL: kui palju on juhtide ja omanike seas naisi? Kes kamandab kalamehi, kes juuksureid?\nEesti uudised 4. detsember 2021 10:00\nmaksumaksja 30. detsember 2021 19:48\nja ikka makske mupo- le preemiat ,EEskuju ju teeb avarii ,põgeneb sündmuskohalt!\nMassa 29. detsember 2021 14:03\nÕhtuleht, pidage endast niigi palju lugu, et te Katri Raigi pildi välja vahetate. Kahjuks näitab kleidiriie natuke vanema inimese kõik voldid välja. Niipalju respekti teise inimese suhtes peaks olema, et ei vali võimalike piltide sest seda kõige ebaõnnestumist.


21074, Kytt, 1991 - Leht 2 - Eesti Ladaklubi\n21074, Kytt, 1991\nPostitus Postitas hautz » 09 Jaan 2009 01:06\nVb kahvel katki:puzzled\nPostitus Postitas olaaf » 09 Jaan 2009 01:17\nsidurikorvi nn surverõngas - kui oli selline\nise panustaks samuti kahvlile - hea tahtmise juures saab seda vahetada kasti maha võtmata - ise olen näinud kord sellist asja - sidurikoja sisse puuriti auk survelaagri paigalhoidmiseks!\nPostitus Postitas reiner » 09 Jaan 2009 07:21\nKõige paremal juhul on kahvli küljest see vedru kinnitus ära murdunud ning saab asja parandada keevituse abil..\nSamas võib olla ka survelaager.\nPostitus Postitas helitehnik » 09 Jaan 2009 09:15\nkui järk-järgult hakkas minema, siis pakuks ka pigem peasilindrit.\nPostitus Postitas VAZ » 17 Jaan 2009 21:34\nMis siduriprobleemi põhjustajaks oli ?\n[Muudetud: 17-1-2009 VAZ]\nPostitus Postitas Kytt » 17 Jaan 2009 21:40\nPostitus Postitas PuZuP » 18 Jaan 2009 20:28\nPõhjuseks oli see, et taadid kes töösilindrit vahetasid, ei vahetanud aga sidurivedelikku ära ning see, mis torust välja tuli oli ikka ropp...eks see sama "asi" mida tuli traatharja ja piduripesu vahendiga süsteemist välja ajada, need mansetid ära sõigi...\nPostitus Postitas dasf » 23 Jaan 2009 12:31\nEndal oli sama probleem. Sai eile õhtul lahenduse\nPostitus Postitas Kytt » 31 Jaan 2009 22:53\nladamehe elu läheb edasi:rolleyes\nkuna rehvid nõuavad sissesõitmist, siis kasutan autot igapäevaliikurina ja "üllatused" ei jää tulemata. hakkan ma õhtul töölt koju sättima, panen auto käima - läheb probleemideta, lükkan soojenduse sisse - ei miskit, vaikus, vaid mootoripöörded vähenevad, tuled tõmbavad tuhmiks ja akunäidikul vajub seier roheliselt alalt punasele. nii ma siis istusin lolli näoga autos ja klõpsutasin seda puhurilülitit ja vaatasin kuidas pöörded ning voltmeetri seier kõiguvad ning jälgisin kuidas esiklaas seestpoolt aina rohkem jäässe kisub. egas midagi, kaua sa ikka seda lülitit klõpsutad, kiskusin lüliti armatuurist lahti, näppisin klemme, lükkasin lüliti omale kohale tagasi - ikka ei midagi. Lahvatas geniaalne mõte: venetehnika remondiks piisab tihti obadusest või paarist vastu defektset detaili. mõeldud-tehtud, pauk vastu armatuuri ja......... T*RA, kadus nii armatuurivalgustus kui lähitulede märgutuli, muidugi ei hakand tööle ka ventilaator. tuju juba ypris nullis, läitsin sigareti, kobisin välja ja rookisin esiklaasi väljapoolt jääst puhtaks, tagasi autosse, rookisin klaasi ka seestpoolt jääst puhtaks ja uuesti nupukallale ning ennäe imet, vajutad nuppu ja sooja tuleb, pöörded ei kõigu ja akunäidik ei vihjagi punasesse kukkumisele. tuju hakkab tõusma ja pea muutub selgemaks: näpiks õige seda armatuurivalgustuse tugevuse reguleerimisnuppu, ehk miskit muutub. armatuurivalguse ja kässari ning lähitulede märgutule tagasitoomiseks piisas vaid sellele nupule õrnalt vastu minemisest. kas ja kuidas on omavahel seotud reostaat ja armaka märgutuled(mina igatahes küll aru pole saanud, et reostaati kruttides märgutulede heledus muutuks) ma ette ei kujuta, aga vähemalt sai koju\n[Muudetud: 31-1-2009 MUST KYTT]\nPostitus Postitas masuurik » 31 Jaan 2009 23:10\nJu oli valus pauk ja ei tahtnud rohkem obadusi saada.... :D\nPostitus Postitas Kytt » 10 Veebr 2009 15:23\nCamp möödas ja minugi imestuseks pidas auto need ligi 700km üllatavalt hästi vastu. Ainus jama oli see et kuuma mootoriga kadus stardisirgel kolmandaga jõud mootorist, veidi mässamist karpaga ja lääneküünalde vahetus vene omade vastu ning ringiaegu vaadates läks asi igatahes paremaks.\nRehve ei anna tuula yritusega võrreldagi, kui vanade Nordmanidega pidamine puudus, siis Contiga sõites sai enne julgus otsa kui pidamine kaduma hakkas\nSiiski ei möödunud kõik suurepäraselt, siduri silindri mansetide vahetusega probleemi täielikult lahendatud ei saanud, seega vaja uus silinder külge kruvida, pidurivedeliku hoiatustuli hakkas Tallinna piiril põlema - tuleb ka piduriõli kadumise põhjusi otsima hakata. Täna autot käivitades avastasin, et heitgaasid ei välju mitte kõik sumpa otsast vaid osa tuleb summutist välja tunduvalt varem - aga eks see sumpa oligi juba oma aja ära elanud. Põhjaalused kandevkonstruktsioonid nõuavad tungivalt keevitaja kätt, kere jäärajal ja rajalt välja paugutamisega veidi järgi andnud aga kuna see auto pole vaatamiseks vaid sõitmiseks, siis uste paika regullimine pole just eriline prioriteet ja küll see keevituski millalgi toimub.\nEks järgmisel üritusel auto veelgi parem, kuid sellist tõusu nagu tuula(kohad: 17, 16, 14) vs. Camp (kohad: 10, 5, 3, 2) vaevalt et tuleb\n[Muudetud: 10-2-2009 MUST KYTT]\nPostitus Postitas reiner » 10 Veebr 2009 17:11\nAjad oleks kindlasti paremad olnud, kui veljed nii roostes ei oleks\nAga auto välimus on petlik, liigub edasi küll.\nPostitus Postitas Kytt » 12 Veebr 2009 21:34\njust-just, oleks veljed ilma roosteta ja kenasti kõik ühte värvi oleksite milvi ja sassiga kõik poodiumikohad endale näpsanud ja minagi oleks oma esimesed punktid tabelisse saanud\nPostitus Postitas Kytt » 26 Veebr 2009 01:44\nViimased uudised Amper racingu garaa?ist: "Pole metalli kuhu külge läbi roostetand plekkide asendustykke keevitada."\nJuba peale campi vaatasin, et esitiiva ja ukse vahe on kuidagi kahtlaselt suur. tõstukiga autot tõstes muutus see vahe veelgi suuremaks, autot ratastele lastes oli vahe jälle väiksem:kuri - asi selge, kere vajab ülevaatamist/keevitamist ja "amprisse" ta saigi jäetud. tuligi telefonikõne: kogugu ma põhjavahetuseks finantsi või muretsegu uus auto, sest sel pole põhjaall metalli ollagi. või siis teisisõnu: igapäevasõitudeks veel kõlbab, aga selleks otstarbeks, milleks mina ta muretsesin, on seda autot heal juhul kevadeni.\negas midagi, homme lähen Amper racingusse ja uurin asja, seniks aga: lootes parimat kuid kartes hullemat:puzzled\nEdit: auto üle vaadatud:sein\nAmper racing proudly presents - Replica of the "Flinstones car"\npõhja pole, karpe pole, poolraame pole ja kõike seda kattis pool tonni mastiksit\n[Muudetud: 26-2-2009 MUST KYTT]\nPostitus Postitas Mel » 26 Veebr 2009 18:20\nMinu pealiskaudsel vaatlemisel oli sel ju poolraame keevitatud ja mingeid lappe oli veel pandud kuskile. Vana, kellelt auto ostsin rääkis, et oli lasknud põhja keevitada + veel muidki keretöid juurde. Mina vaatasin rõõmuga, et töö tehtud ja põhi veel väga korralikult tõrvatud ka. No kurat, kas siis keevitaja oli kogu oma "oskusliku" töö kujundanud mastiksi abil:mad:\nPostitus Postitas PuZuP » 26 Veebr 2009 20:23\nPõhimõtteliselt oli "keevitatud" põhi üle valatud sulapigiga, ning sinna peale pandud tavaline pappkarbi papp, mis oli täiesti läbi vettinud.\nKeevituskvaliteet oli kohati selline, et "itseporavate" kruvidega oleks ka tugevama ühenduse saanud... aga see selleks...\nMis sitasti.......see mitte uuesti, vaid paremini\nPostitus Postitas reiner » 26 Veebr 2009 20:38\nNo ja siis tuleks juba kaanele viil ka sisse ajada\nPostitus Postitas PuZuP » 26 Veebr 2009 21:15\nPostitus Postitas VäikeMägilane » 26 Veebr 2009 21:23\nmina loobuks sellisest kerest, aga see ainult minu enda kogemustest ja arvamus. Lihtsalt odavam on osta korralik kere.\nKaastunne, sellist jama ei tahaks küll üleelada\nhetkelgi oli mingi 05 5000-ga a24ś müügil, tasuks ju ülevaadata.\nPostitus Postitas Kytt » 12 Mär 2009 00:21\nmina loobuks sellisest kerest. Lihtsalt odavam on osta korralik kere.\nloobuks minagi, aga peale ligi 10 müüdava autoga lähemalt tutvust teinuna ning samapaljust telefoniteel infot saanuna võin öelda, et korralikku keret polegi nii kerge leida:sein\n[Muudetud: 11-3-2009 MUST KYTT]


Haridus | Njuzz.ee\nAmetikoolis saab vabadele õppekohtadele astuda rühmade täitumiseni\nKuressaare Ametikoolis algas täiendav vastuvõtt vabadele õppekohtadele, konkursid lõpevad jooksvalt vastavalt õpperühmade täitumisele.\nKOOL HINNETEVABAKS?! Paljud õpetajad tõrguvad uudse korra vastu\nKas koolidesse imbuv uus hinnetevaba kord virutab kolmed-neljad ajaloo prügikasti? Pooldajate kõrval on uuel korral ka tuliseid vastaseid, just õpetajate seas.\nHaridus- ja Teadusministeerium · 2p\nTäna tähistatakse ÜRO algatusel ülemaailmset noortepäeva. Vastloodud Haridus- ja Noorteameti eestvedamisel keskendutakse Eestis sedakorda noorte vaimsele tervisele. Haridus- ja Noorteameti (HARNO) noortevaldkonna korraldamise osakonna juhataja Kaire Soometsa sõnul on kevadine isolatsioonielu tõst...\nHuvi õpetajaameti vastu on kasvanud\nPostimees · 3p\nTartu Ülikool (TÜ) ja Tallinna Ülikool (TLÜ) said haridusvaldkonna erialadele sel suvel kahe peale ligi pool tuhat sisseastumisavaldust rohkem kui eelmisel aastal.\nDelfi · 4p\nKõrgkoolid kaotavad välistudengite mitte tulemise tõttu oluliselt raha. Mõju avaldab see ka aastate pärast\narileht.delfi.ee · 5p\nKoroonaviiruse poolt tingitud reisipiirangud ja hirm nakatumise ees tähendab, et tuleval õppeaastal õpib Eesti kõrgkoolides sadades vähem välistudengeid. See aga tähendab omajagu rahalist kaotust ülikoolidele. Esmalt sel õppeaastal, aga ka aastate pärast.\nleht.postimees.ee · 2p\nNelja asutuse liitmisel loodud haridus- ja noorteameti juhil Ulla Ilissonil oli esmaspäeval esimene tööpäev.\nHiidpalgaga haridusametnik näitas veenvalt klassi\nHaridus- ja noorteameti uueks juhiks valitud Ulla Ilissoni (46) nimi on kõigest mõne nädalaga õpitud selgeks üle Eesti.\nVIDEO! TalTechis käib veebipõhine suvekool välistudengitele\nwww.pealinn.ee · 4p\nEesti parimad digiriigi eksperdid jagavad EIT Digitali suvekooli raames 35le eri riikide tudengitele teadmisi e-riigi oluliste komponentide kohta ning selgitavad, kuidas tagada koostöövõime eri süsteemide ja teenuste vahel.Tallinna Tehnikaülikoolis (TalTech) toimub seitsmendat aastat e-riigi suve...\nTänases lehes on lugu välistudengitest, kes ei pääse sel sügisel Tallinna Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli õppima. Loo teeb eriti ebaõiglaseks see, et kuni veel hiljutise ajani ei hoiatanud ülikoolid välisüliõpilasi seesuguse olukorra tekkimise võimalikkuse eest. Vastupidi, koolid kinnitasid ...\nwww.sekretar.ee · 4p\nSaates „Tegijalt tegijale“ on külas tunnustatud näitleja Ursula Ratasepp, kes astus äsja sisse Tallinna Ülikooli, kus asub õppima eripedagoogikat.\n«Eesti on ju e-riik. Kuidas siis nii läks?»\nPakistanlased Assad Hussain ja Syed Muhammad Hassan, iraanlane Farid Fakharzadeh ja peterburlanna Aljona kuuluvad Tallinna Ülikoolist ja Tallinna Tehnikaülikoolist väljajääjate nimekirja. Nad tahtsid tulla õppima maailma ühte parimasse digiriiki, kuid tuleb välja, et Eesti polegi nii võimas digimaa.\nPilgugeit.ee » Haridus


Kuidas oma telefoni tapilülitit sisse lülitada ja nutitelefonivargad välja lülitada – rollmaps.com\nHinnangute kohaselt oli ainuüksi 2012. aastal nutitelefonide varguse ohver 1,6 miljonit ameeriklast. Vargad tegutsesid aktiivsemalt suurtes linnades. Näiteks umbes 50% San Franciscos teatatud vargustest olid nutitelefonid. Nutitelefonide vargused moodustasid ka 40% röövimistest enamikus suuremates metroolinnades, sealhulgas NYC, ja Washingtonis.\n1 Miks on teie nutitelefonid varas??\n2 Nutitelefonide varguste ennetamise seadus ja tapmislüliti\n3 Kuidas tapmislüliti tagab teie varastatud nutitelefoni surma\n4 Kuidas oma telefonilülitit sisse lülitada – järeldus\nMiks on teie nutitelefonid varas??\nKõige väiksemate nutitelefonide varastamine on suur äri. Iga seadme saab mustal turul sadade dollarite eest maha müüa. Vargad teenivad suuremat kasumit, kui seade on eriti väärtuslik. Kõige kõrgemat hinda tõmbavad iPhone’id. See on mõneski pannud kuriteo nimetama isegi õunakorjajaks.\nTeised dubleerivad seda lihtsalt kui iCrimesi. Halva olukorra veelgi hullemaks tehes võite isegi identiteedivarguse ohvriks langeda, kui nutitelefonide vargad pääsevad juurde teie isiklikule teabele. See võib juhtuda, kui teie seade pole parooliga kaitstud.\nNutitelefonide varguste ennetamise seadus ja tapmislüliti\nKõige kasulikum kaitse nii seadme kui ka andmete varguse ja väärkasutuse vastu on tapmislüliti. See funktsioon on nutitelefonide kasutajatele kasulik. Aruannete kohaselt vähendavad tapmislülitid nutitelefonide röövimisi 50%. Tegelikult on see niivõrd hoiatav, et alates 1. juulist 2015 on Californias otsustatud, et nutitelefonid tuleb saata koos Kill Switchi funktsioonidega.\nNutitelefonide röövimised on San Franciscos langenud alates 2013. aastast 50%. Lisaks on need vähenenud alates 2016. aastast 22%. Seda on osutanud riigi ringkonnaprokurör George Gascón 2015. aastal vastu võetud seadusele, mida tuntakse nutitelefonide varguste ennetamise seaduse vastu..\nSee seadus näeb ette, et tootjad peavad tegema nutitelefoni koos tapilülitiga. Tapmislüliti on tarkvara või riistvara, mis muudab mobiilseadmed seadme sisselülitamisel töötuks. See on saadaval seadmeomanikele. Paljud neist tapmislülititest on tarkvara kujul, mis on mõeldud kaugseadmete või aktiveerimislukkude pühkimiseks või kustutamiseks. See funktsioon on manustatud nutitelefonidesse. Selle sisselülitamine on äärmiselt lihtne.\nSee seadus loodi, kui vargad arendasid nutitelefonidele meelehärmi. See pole nii ebatavaline, kui arvestada, et nutitelefonid tõmbavad mustal turul mitusada dollarit. 2012. aasta tarbijaaruannete kohaselt toimus USA-s 1,6 miljonit nutitelefoni vargust. See arv tõusis 2013. aastal 94%, jõudes 3,1 miljonini.\nKuidas tapmislüliti tagab teie varastatud nutitelefoni surma\nPärast aktiveerimist takistab tapilüliti nutitelefonide tehaseseadete lähtestamise kaudu ümberprogrammeerimist ja kasutuselevõttu. See muudab nutitelefonide varaste töötava seadme müümise peaaegu võimatuks. Nii Apple kui ka Google on 2014. aastal käivitanud nutitelefonide integreeritud tapmislülitid. Selle abil saavad kasutajad oma turvalisuse ja turvalisuse tagamiseks juurdepääsu kõige põhilisemale nutitelefonide kaitsele..\nKuidas muuta nutitelefon mittefunktsionaalseks, kui see varastatakse?\nAktiveerige Android Kill Switch On\nNutitelefoni leidmiseks kasutage nuppu „Leia minu seade”\nGoogle’i seadmejälgimistarkvarale „Leia minu seade” on juurdepääs nutitelefoni seadete lehel. Selle tarkvara kaudu saate seadme hõlpsalt üles leida sisse logitud brauserist. Google “Leia minu telefon” ja see kuvab praeguse asukoha juhuks, kui tarkvara “Leia minu seade” töötab.\nTeine samm on seadme Google Plaadist lahti võtmine. Seadme peitmise peitmiseks minge Google Play seadete lehele. Seal saate oma seadme nähtavust ümber lülitada.\n1. samm: aktiveerige kaugjuurdepääs\nJuurdepääs Google’i seadetele.\nSeejärel peate siin klõpsama Androidi seadmehalduri suvandil.\nJärgmiseks lubage mõlemat võimalust.\nKlõpsake nuppu Luba „Kauglukustamine ja tehaseseadete lähtestamine”, samuti „Selle seadme kaugjuhitav asukoht”..\n2. samm. Juurdepääs seadme asukohale ja lukustage see\nKui olete langenud nutitelefoni varguse ohvriks, minge veebitoega seadmesse. Logige sisse Google’i ja avage „Android-seadme halduri” paneel.\nSaate jälgida seadme asukohta kaardil ja nutitelefoni kas heliseda, lukustada või kustutada.\nNüüd peab nutitelefoni varas tõestama, et olete teie, kui nad soovivad seadme tehase lähtestada ja väidavad, et see on nende oma. Mis tahes Google’i kontoga sisselogimine on lubatud ainult siis, kui see oli varem seadmesse konto või kasutajana lisamise järel sünkroonitud. See pole külalistena sisse logivate inimeste jaoks lubatud. Seega, kui seda teavet ei saa seadistuse ajal jagada, ei saa seadet pärast tehase lähtestamist kasutada.\nAktiveerimise sammud Lülitage iOS sisse\nSeadme leidmine, kasutades funktsiooni „Leia minu iPhone”\nIga iPhone on lingitud iCloudi kontoga. Sellel on nii aktiveerimise lukk kui ka „Leia minu telefon”. Kui esimene jälgib seadme viimast teadaolevat asukohta, nõuab viimane selle kasutamiseks seadmesse kasutajanime ja parooli sisestamist.\nKui plaanite oma iPhone’i müüa, saate aktiveerimisluku välja lülitada. Selleks peate välja lülitama funktsiooni “Leia minu iPhone” ja konto seadmest eemaldama.\nNutitelefoni varguse korral peatab aktiveerimislukk vargused nende jälgedes. Nüüd ei saa nad varastatud iPhone’i oma kontoga linkida, muutes selle peaaegu sama kasulikuks kui tühimass! Selleks peate toimima järgmiselt.\n1. samm: valiku „Leia minu iPhone” lubamine\nJuurdepääs seadetele ja minge iCloudi.\nSisselogimiseks kasutage oma isiklikku Apple ID-d.\nLubage suvand „Leia minu iPhone”.\n2. samm: „Lost Mode” lubamine\nKui kahtlustate, et teie iPhone on varastatud või see on valesti paigutatud, saate lubada selle „Lost Mode“.\nVõite kasutada isegi lukustuse kontaktnumbriga kohandamise võimalust. See tagab teie seadme ohutu tagastamise kadumise korral. Kui seade laaditakse alla, saab selle normaalseks taastada, logides sisse Apple ID sisselogimisega.\nKuidas oma telefonilülitit sisse lülitada – järeldus\nTelefoni varastamine võib olla paaniline olukord. Kuid selleks, et veenduda teie andmete turvalisuses (ja ka selleks, et varas teie telefonist kasu ei saaks), aktiveerige selle tapmise lüliti. See on lihtne ja vähendab nutitelefonide varguste arvu. Siin on mõned muud meetodid, mida saate nutitelefoni turvalisuse tagamiseks kasutada.


Väljaanded: Müncheni tulistaja vihkas välismaalasi ja ihales Hitlerit - Maailm - Postimees.ee\nVäljaanded: Müncheni tulistaja vihkas välismaalasi ja ihales Hitlerit\n28. juuli 2016, 7:57\nHukkunute mälestamine ostukeskuse juures, kus Ali David Sonboly tappis üheksa inimest\nMitmete allikate teatel oli 18-aastane Sonboly oma vaadetelt rassistlik ja sisserändajate vastane hoolimata sellest, et ta vanemad migreerusid 1990. aastatel Iraanist Saksamaale ning ta ise on sündinud selles riigis.\nUurimine näitas, et Sonboly vihkas sisserännanuid, eelkõige araablasi ja türklasi, kelle suhtes oli tal üleväärsuskompleks.\nNoormehe kodus olnud materjali läbiotsimine näitas, et Sonboly oli sündinud natsijuhi Adolf Hitleriga samal päeval ehk 20. aprillil ja ta oli selle üle väga uhke.\nVeel ilmnes, et Sonboly kritiseeris parempopulistlikku parteid Die Alternative für Deutschland (Afd) (Altenatiiv Saksamaale), kuid ta ei olenud üheski äärmusparempoolses liikumises aktiivne.\nSonbolyt tundnud eakaaslaste sõnul oli temas palju viha nende suhtes, kes olid teistest riikidest hiljuti Saksamaale tulnud ning ta tahtis varjata nii oma Iraani päritolu kui esivanematest moslemeid, pidades end «puhastverd sakslaseks».\nSamas oli ta uhke selle üle, et ta juured on Iraanis, sest sealt saabusid Euroopasse aarialased, keda hiljem kasutasid oma propaganda eesmärgil ära natsid.\nTeisalt aga soovis noormees, et kõik kasutaksid tema kohta esimest eesnime Ali, mis on levinud nimi islamiusuliste seas.\nPolitsei sõnul valis Sonboly ostukeskuses tulistades oma ohvreid, sest kõik üheksa hukkunut olid oma päritolult välismaalased, mitte sakslased. Nende seas oli nii türklasi kui Kosovo albaanlasi ning nad kõik, välja arvatud üks, olid alla 21-aastased.\nLisaks ilmnes Sonboly arvuti läbivaatamisel, et ta otsis infot Norra massimõrvari Anders Behring Breiviki kohta. Selle tõttu arvatakse, et Sonboly ajastas oma veretöö samale ajale, mil Breivik enda oma viis aastat tagasi toime pani.


auto24.ee - Foorum » Remont ja hooldus » Mazda 5 lisapidurituli\nAvaleht » Foorum » Remont ja hooldus » Mazda 5 lisapidurituli\nTEEMA: MAZDA 5 LISAPIDURITULI\nMazda 5 lisapidurituli\nMazda 5 (2005-2010) lisapidurituli tuleb ühel hetkel välja vahetada, aga järelturu hind on kallis (Ebayst 100 EUR, Eesti järelturul 150 EUR). Vee äravool ei ole tule ümber kõige ideaalsemalt lahendatud, seega vett kipub seal pidevalt olema. Antud niiskus pääseb teatud hetkel lahti roostetanud pistiku kaudu tule sisse ning LED elemendid lähevad seejärel üsna kiiresti läbi. Nende disainivigade tõttu põleb neid tulesid pidevalt läbi. See tähendab, et lammutusest ei ole saada ja kui ongi, siis ilmselt läheb ka see üsna kiiresti läbi. Uue tule eest maksad palju, aga eluiga ei pruugi olla teab mis pikk.\nKui vea avastasin, oli minu tule puhul pistiku (nii isane kui emane ots) klemmid täiesti rooste läinud. Sealt edasi juba korpuse sees LED-id ja nende klemmliist lahtisteks tükkideks pragunenud. Seega minul oli vaja lisaks tulele endale ka isane pistik välja vahetada.\nKuna tuli maksab nõmedalt palju ning pistikut saab ainult lammutusest, siis otsustasin USA foorumis toodud lahendust kasutada:\nPuuri pistikupesa lahti. Koputa lahtised tükid ava kaudu välja. Sisesta veekindel LED-riba (IP67, 30 cm, 12 V). Selleks, et riba oleks lihtsam sisestada, jäta liimi küljele paberiba alles. Kui korpus seest kuiv, siis puuritud ava ja juhtmete väljaviik on mõistlik silikooni vms tihendada. Lisa pistiku ümber isepaisuvat vms teipi, et tihendust parandada. Ühenda pistik ja tuli jälle põleb. Lahendus ei ole kõige elegantsem, aga toimib.\nÜmberehitus võtab ca 30 min aega. Sobivad LED-ribasid Eestist kiire otsinguga ei leidnud. Tellisin Ebay kaudu (6tk koos saatmisega 10 EUR). 12 V pistikupesad Oomipoest 2 EUR eest.\nEbay link: https://www.ebay.com/itm/264117802028\nKasutatud sõidukid Mazda MX-5


Riias kohtunud Eesti ja Läti riigipead Toomas Hendrik Ilves ja Andris Bērziņš kinnitasid: Euroopa Liidu tuleviku üle saavad ja peavad otsustama kõik liikmesriigid, kel tuleb jõuda ühisele otsusele, kui tihe lõimumine on meie ühenduses võimalik.\n"Kõigil – väikestel ja suurtel liikmesriikidel, euroalasse kuulujatel ja sealt seni väljas olijatel – on mitte ainult õigus, vaid kohustus arutada ja vaielda selle üle, milline on tugeva, eduka ja usaldusväärse Euroopa Liidu tulevik," ütles Eesti riigipea. "Praegusest usalduskriisist välja ja edasi liikumiseks vajab demokraatlik Euroopa julgust ning visiooni, vajab meie inimeste usaldust ja toetust."\nAga samas peame arvestama võimalusega, et need, kes on Euroopa Liidu tulevikudebatis loiud ja arad, jäävad maha ning kiiremad ja julgemad lähevad eest ära, rõhutas president Ilves.\nTema sõnul näitavad Hollandi valimistulemused, kus Euroopa-meelsed kasvatasid populaarsust ja populistid said lüüa ning Saksamaa konstitutsioonikohtu otsus, mis andis eluõiguse ESM-ile, et Euroopa on valmis ja suuteline tegema otsustavat pööret.\n"Meil tuleb liita solidaarsus ja vastutustunne, hoolivus ja konservatiivsus, nõrgemate toetamine ja reeglitest kinnipidamine," ütles Eesti riigipea.\nSeejuures nimetas ta Lätit eeskujuks mitmele euroala riigile: "Vastutustundlikkus riigi rahandus- ja majandusasjade korraldamisel toob Lätile tänavu ilmselt parima majanduskasvu Euroopa Liidus. Eesti on Läti kindel toetaja euroalaga ühinemisel, kui kõik vajalikud kriteeriumid selleks täidetakse."\n"Tugev ja stabiilne euroala muudab tugevamaks kogu Euroopa Liidu finatsstabiilsuse, ühenduse majanduse ja lisab kindlust kõigile Euroopa Liidu kodanikele," ütles president Ilves.\nEesti riigipea viibib Riias seoses osalemisega kõrgetasemelisel välis- ja julgeolekupoliitika konverentsil.


Toomas Peterson: 400 päeva valla tüüri juures - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nArved Breidaks: lubaks seekord lihtsalt rahu?\nToomas Peterson: 400 päeva valla tüüri juures\nOlevi tänav lõik on remondis sügiseni\nHea kodu päev tekitas terviseametile meelehärmi\nVIDEOLUGU ⟩ Endises kutsekoolis alustab tegevust hooldekodu\nGALERII ⟩ Otepää võõrustas lauluvõistlust «Valgamaa laululaps»\nGaasigrilli plahvatus tekitas üle 200 000 euro suuruse kahju (1)\nValgas tülitsesid üks mees ja kaks naist\nKagupiiri ehitatakse tugevamaks (2)\nVIDEOLUGU ⟩ Antsla linnasüda vahetab löögirütmi Meelelahutus\n26. mai 2021, 0:08\nToomas Peterson FOTO: Erakogu\nEndine asevallavanem annab ülevaate suurematest töödest ja investeeringutest, mis enne võimuvahetust tehtud said. Samuti avab ta oma põhimõtteid, millest igapäevatöös lähtus, ning lubab neile kindlaks jääda ka edaspidi.\nValga asevallavanemana asusin tööle eelmise aasta 13. märtsil ja panin vallamaja ukse enda järel kinni 26. aprillil. Eks poliitilistes protsessides tulevad inimeste loomused eriti eredalt esile. Siinses vallas on kahjuks need väga kaldu materiaalsuse, sealhulgas raha poole.\nKuid me kõik areneme, jõudes hetkedeni, kus raha kõrval pääseb mõjule poliitikute tahe arendada valda, omada tulevikuvaateid kas või paariks aastaks ette ning valida õiged vahendid strateegiliste eesmärkide täitmiseks.\nVõib-olla kõlab see loosungilikult, kuid ma tõepoolest lähtusin järgnevast: vallavalitsuse olemus, moodsama sõnaga missioon on luua elanikele toimetulekuks ja heaoluks parimad eeldused, kasvatades valla konkurentsivõimet ja kestlikkust avatud valitsemise põhimõtetest lähtuvalt. Lihtsamalt öeldes: tuleb teenindada valla elanikke oma kompetentsuse piires.\nLähtusin oma tegevuses esiteks sellest, et väikelinna ja valdade ühinemise tulemusena oleks loodud ühtne võrk ning saavutatud tasakaal nende vahel. Samuti on oluline elamisväärse ja kvaliteetse elukeskkonna ning ka ettevõtluseks parema keskkonna loomine. Kõik see eeldab koolide, lasteaedade, vaba aja veetmise kohtade arendamist, aga ka teede ja internetiühenduse parendamist – ikka selleks, et luua juurde uusi töökohti.\nOma töös lähtusin sellestki, et taotleda suuremate õiguste andmist omavalitsustele. See tähendab eelkõige keskvalitsuse ja omavalitsuste eelarvete muutmist ja maksusüsteemi kohendamist, nii et üha rohkem vallas teenitud rahast jääks valda.\nSamuti tuleb silmas pidada, et valla elanike elatustaseme tõus ei tähenda üksnes keskmise palga kasvu, vaid ühtlasi peab tõstma ka vallavalitsuse osutatavate teenuste kvaliteeti ja parandama nende kättesaadavust.\nNendest tulevikuvaadetest lähtudes tegime eelarve revisjoni ning võtsime kasutusele uudseid lahendusi, mis tagavad, et eelarve kulude ja tulude seis on reaalajas kõigile nähtav – nii avalikkusele, volikogule, vallavalitsusele kui ka ametnikele. Samuti esitasime Valga vallale uudsena kaasava eelarve eelnõu selleks aastaks, et suurendada vallaelanike kodanikuaktiivsust ja kogukonnatunnet.\nTegime eelarve revisjoni ning võtsime kasutusele uudseid lahendusi, mis tagavad, et eelarve kulude ja tulude seis on reaalajas kõigile nähtav – nii avalikkusele, volikogule, vallavalitsusele kui ka ametnikele.\nMuutsime ka vallavalitsuse struktuuri. Vallavara ja vallahoolduse töötajad koondati ühtsesse teenistusse, senise nelja asevallavanema asemel jäi ametisse kaks. Ümberkorralduste abil tagati kokkuhoid eelmisel aastal umbes 200 000 eurot.\nJuhtimisprobleemid aga algavad peaasjalikult omavahelisest suhtlemisest. Vallavalitsuses tähendab see teabe ja andmete edastamist nii vallamaja siseselt kui ka avalikkusele ja volikogule. Kui lähtume eeldusest, et volikogu tegeleb üldisemate ideede ja nende lahendusvariantide väljapakkumisega ja vallavalitsus pigem igapäevaste probleemide lahendamisega, siis sellele vastav suhtlus peab nende vahel ka olema.\nSeega edastab valitsus volikogule üldisemaid andmeid ning ettepanekuid, mis on vajalikud pikemat vaadet nõudvate otsuste vastu võtmiseks. Paraku on siin veel pikk tee minna. Volikogu ei pea ega tohigi tegeleda detailsete probleemidega – selleks on palgatud valitsuse liikmed ja ametnikud. Oma igapäevatöös püüdsin sellisest eeldusest ka lähtuda.\n400 päeva jooksul tegime investeeringuid mitme miljoni euro ulatuses, et luua alused strateegiliste eesmärkide täitmiseks. Toetasime osaliselt teede remonti: transiitteede korrastamise käigus said toetust Lõuna tänav, ettevõtlusega seotud teede korrastamiseks Kuperjanovi ja Metsa tänav. Muutsime tolmuvabaks Nurme, Perve, Pärnu, Roosi-Viadukti ja Tööstuse tänava. Alustasime Tartu-Pika tänava ristmiku remondiga. Remontisime Valga kõnniteid, aprilli alul läbiviidud hanke järgi aga hakatakse kruusateid pindama paljudel tänavatel. Eelmise aastal läbi viidud hanke kohaselt pinnatakse sel kevadel kruusateid ka valla maarajoonides.\nJätkasime Valga tööstus- ja ettevõtlusalade taristu nüüdisajastamist, viies lõpule üle miljoni euro maksva projekti. Valga-Valka ühise puhkeala korrastamiseks on puhastamisel Pedeli paisjärved ja Konnaoja liigsest taimestikust ning setetest. Alustasime Valga ujula laienduse ja veekeskuse projekteerimisega.\nLinnaruumi kvaliteedi tõstmiseks korrastasime vanu ja ehitasime uusi bussipaviljone, Norra fondist sai aga ligi 400 000 euro suuruse investeeringu linna vanim hoone, niinimetatud kollane maja. See on ainult üks detail, kuidas luua väikelinnale omane kohvikute, väikeste äride ja promenaadidega kesklinn, mis avatud nii kergliiklejatele kui ka jalakäijatele. Valga puhul tähendab see eelkõige linnaruumi alates linnaväravast ehk jaamahoonest, edasi mööda Vabaduse ja Kesk tänavat keskväljakuni, lisaks Pedeli puhkeala. Alustasime ka noortekeskuse projekteerimist. Iidse Ramsi vesiveski konserveerimisse investeerisime ligi 200 000 eurot.\nMuutsime ka vallavalitsuse struktuuri. Vallavara ja vallahoolduse töötajad koondati ühtsesse teenistusse, senise nelja asevallavanema asemel jäi ametisse kaks.\nMärtsi lõpus andis ehitaja vallale üle Valga perekeskuse Kurepesa hoone, mis läbis põhjaliku uuenduskuuri. Samuti investeerisime Valga Kungla tänava ja Tsirguliina korvpalliväljakute ehitamisse, militaarmuuseumi sõjatehnika varikatustesse, rajasime valla avalikele pakendipunktidele kõva kattega alused ja kalmistutele jäätmepunktid. Õru ja Tsirguliina rahvamajas ning Hargla ja Lüllemäe koolis tegime sisetöid. Ligi 100 000 eurot kulus ajaloolise Hargla kõrtsihoone remondile. Sõlmisime ASiga Valga Vesi sihtfinantseerimislepingu, et ligi 100 000 euro eest rajatakse uusi valgustusi Tsirguliina ja Hargla kooli ümbrusesse.\nEelmise aasta novembris avati Valgas Vabaduse tänaval renoveeritud hoonekompleks, mis sai uueks koduks Priimetsa koolile. Ligi neli miljonit eurot maksma läinud kompleks oli Valga valla viimaste aastate suurimaid investeeringuid. Kui siia lisada Kuperjanovi 12 asuva hoone ehk lõvidega maja valmimine 2020. aasta suvel – sellele anti muinsuskaitseameti aastapreemia –, sai linnakeskus juurde kaks väga väärikat hoonet. Suurte tegudena võib veel mainida Võru tn 5c ja Kuperjanovi 99 hoone lammutamist, et linnaruumi korrastada.\nKoostasime valla 2021. aasta esimese lisaeelarve kogumahuga 891 000 eurot, mis sisaldab tasuta hommikusööki lasteaedades käivatele lastele, mänguväljakute uuendustöid, Pedeli puhkeala valgustuse paigaldamist alumise paisjärve juurde, Säde pargi purskkaevu rajamist ja palju muud.\nLoomulikult ei ole ülaltoodu täielik nimekiri investeeringutest, kuid püüdsime lähtuda eeldusest, et kõik valla piirkonnad neist osa saaksid. Kui vallaelanikud annavad veel kord meile mandaadi valda edasi arendada, jätkame ülaltoodud põhimõtetega sealt, kus see poliitiliste tõmbetuulte tõttu pooleli jäi.


EAS / Kontakt\nToodame kvaliteetseid puidust sise- ja välisuksi. Sellise mõõdu, viimistluse ja kujundusega nagu vaja.\nTegutseme aastast 2003 ja toodame puidust sise-, välis- ja tuletõkkeuksi. Oleme spetsialiseerunud erilahendustele – meie juurest saad tellida selliste mõõtude ja viimistlusega uksed nagu sul vaja on. Oleme tootmist korraldanud selliselt, et meie erilahenduste hinnatase oleks sarnane standardMeie kliendid on nii korterite kui ka eramajade omanikud, korteriühistud ja suuremad avalikud asutused – kõik, kes vajavad personaalset lähenemist ja hindavad kvaliteeti.\nPõltsamaa Uksetehase uksi saab tellida meie esinduskauplustes Tallinnas ja Tartus, kus teid aitavad professionaalsed müügikonsultandid. Pakume uste juurde ka laia valikut erinevaid lukusüsteeme, linke ja paigaldust üle Eesti.\nSUUREMAD VALMINUD OBJEKTID\nNarva mnt 7B büroohoone – värvitud siseuksed villatäidisega Tallinn Nordlin Ehitus OÜ\nPaldiski muusikakool – värvitud sise- ja helitõkkeuksed Paldiski Eurokrunt OÜ\nPaldiski koolimaja – värvitud sise- ja helitõkkeuksed Paldiski Eurokrunt OÜ\nPaldiski lasteaed – värvitud sise- ja helitõkkeuksed Paldiski Eurokrunt OÜ\nNoarootsi lasteaed – värvitud sise- ja helitõkkeuksed Noarootsi Comforthome OÜ\nTeeninduse tee 5 ja 1 tootmishoone – sise- ja tuletõkkeuksed Tartu Eviko AS\nKiigemetsa koolimaja – siseuksed Tartu Eviko AS\nRõngu lasteaed – sise- ja tuletõkkeuksed Rõngu Rober Ehitus OÜ\nTartu Audi keskus – sise- ja tuletõkkeuksed Tartu M.N.A. OÜ\nPurje 7 kortermaja korteri välisuksed ja siseuksed Tallinn Nordlin Ehitus OÜ\nRegati 18 kortermaja korteri välisuksed ja siseuksed Tallinn Nordlin Ehitus OÜ\nTallinna lennujaama siseuksed Tallinn Geromint OÜ\nSoo 34 kortermaja välisuksed ja korteri välisuksed Tallinn Lakshmi Investeeringud OÜ\nMuuga lasteaia välisuksed koos klaasframuugidega Tallinn Matek AS\nLeerimäe lasteaia siseuksed Tallinn Parmeron AS\nAlexela Tankla sisuksed Tallinn Evicon Ehitus OÜ\nKõo Agro puidust sise- ja tuletõkkeuksed Kõo Kaamos Ehitus OÜ\nVastavussertifikaat ET-0169-16-01, EI30 ühepoolne tuletõkkeuks, plokkuks, ilma klaasita külma koridori ja välistingimustesse\nVastavussertifikaat ET-086-16-01 puidust ühe- ja kahepoolse tuletõkkeuksele – tüüp N-8\nKinnitatud tehniline kirjeldus TS-ET-0186 versioon 01, LISA Z\nKasutusjuhendid ja garantiitingimused\nUksekasutus- ja paigaldusjuhend\nProjekt „Põltsamaa Uksetehas OÜ ressursitõhususe investeering” sai Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust.\nProjekti tulemusel moderniseeritakse kogu Põltsamaa Uksetehase tootmisprotsess, muutes see automaatsemaks, kiiremaks ning efektiivsemaks. Projekt on vajalik, et viia tootmine uuele tasemele. Projekti raames soetatakse mitmeid erinevaid efektiivsemaid tootmisseadmeid.\nProjekti eesmärk on moderniseerida ja muuta ressursitõhusamaks Põltsamaa Uksetehas OÜ tootmisprotsesse. Uued seadmed on olemasolevatest efektiivsemad ning automatiseeritumad. Projekti tulemusena suurendatakse ettevõtte toodangumahte, muudetakse tootmisprotsessid ressursitõhusamaks, väheneb toote omahind ning ettevõte muutub seetõttu konkurentsivõimelisemaks ja efektiivsemaks. Luuakse töötaja kohta rohkem lisandväärtust.\n(Projekt nr 2014-2020.4.03.18-0371\nUste avanemis-, suitsu- ja põletuskatse.\nSaada õigus toota kahepoolseid tuletõkkeuksi- tulemuseks sertifikaat kahepoolsele tuletõkkeuksele.\nPõltsamaa Uksetehase toodete kohta saab rohkem informatsiooni meie esinduskauplustes.\nAvatud E-R 09:00 – 18:00\nPõltsamaa Uksetehas OÜ Reg. 10942559 / Kooli tee 21, Lustivere küla, Põltsamaa vald, 48032 Jõgevamaa, Eesti / Kõik õigused kaitstud. 2019.


Päevaga said vigastada 12 inimest ning üks hukkus\n07:13 21.03.2016 lühendatud link\nMöödunud päevaga said liiklusõnnetustes kokku vigastada 12 inimest ning üks hukkus.\nTALLINN, 21. märts — Sputnik. Esimene õnnetus juhtus kella 6.15 ajal Põlvamaal Valgjärve vallas Tallinna-Tartu-Võru-Luhamaa maantee 221. kilomeetril, kus 33-aastane Aleksandr jäi Toyota RAV4 roolis magama ja kaldus sõidukiga vastassuunda ning sõitis teelt välja, teatas siseministeerium BNS-ile. Kiirabi viis juhi Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nTeine õnnetus juhtus kella 14.03 ajal Harjumaal Harku vallas Harku alevikus Instituudi tee ja Uue tänava ristmikul, kus esialgsetel andmetel keeras 32-aastane mees Ford Mondeoga vasakpööret sooritades ette Volkswagen Passatile, mida juhtis 24-aastane naine. Fordi juht ja Fordis kaasreisijana viibinud 26-aastane Marten toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nKolmas õnnetus juhtus kella 18.10 ajal Tallinnas Peterburi tee 94 B maja juures, kus esialgsetel andmetel väljaspool liiklusmärkidega reguleeritud ülekäigurada sõiduteed ületanud 60-aastane Galina sai löögi Honda Accordilt, mida juhtis 78-aastane Lembit. Kiirabi viis jalakäija Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nNeljas õnnetus juhtus kella 18.35 ajal Järvamaal Paide vallas Tallinna-Tartu-Võru-Luhamaa maantee 72. kilomeetril, kus 62-aastase Marika juhitud Saab 9-3 kaotas libedal teel juhitavuse, kaldus vastassuunavööndisse ja põrkas kokku vastu liikunud Ford Scorpioga, mida juhtis 72-aastane Ants. Fordi juht ja Fordis kaasreisijana viibinud 63-aastane Mari ning Saabi juht ja selles kaasreisijatena viibinud 45-aastane Dmitri ning 62-aastane Natalia toimetati Järvamaa haiglasse.\nViies õnnetus juhtus kella 18.49 ajal Harjumaal Jõelähtme vallas Tallinna-Narva maantee 11. kilomeetril, kus 22-aastane Jaana sõitis Opel Astraga teelt välja vastu posti, paiskudes seejärel kraavi. Kiirabi viis juhi ja koos temaga sõitnud 22-aastase Kristina Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nKuues õnnetus juhtus kella 19.05 ajal Hiiumaal Hiiu vallas Risti-Kaibaldi tee 2. kilomeetril, kus seni tuvastamata juhi poolt juhitud IŽ 412 paiskus teelt välja vastu puud. Sõidukis viibinud kahest isikust üks, 41-aastane Aivar hukkus sündmuskohal, 28-aastane Rait toimetati helikopteriga Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Politsei ei välistanud vahetult pärast õnnetust, et sõiduki roolis võis olla ka õnnetuses surma saanud mees.


Marcalt maailmale: august 2019\nVing ja hala viivad sihile ehk siis sellest, kuidas meil pärast ebaõnne õnn õitsema hakkas. Auto sai eeldatavast kiiremini valmis ja isegi raha võeti vähem (sest ilmselgelt tehti mustalt nagu ikka) ning ootamatult seisime olukorra ees, kus kõik teed on lahti, aga kuhugi ei tea tormata. Andsime siis hoopis ohjad käest, sest üks lisandunud reisiseltsiline tahtis lõunapoole minna. (Peale neid näruseid ilmu mina ka).\nJust hiljuti vastasin mingile netiküsitlusele, et Daugavpils oleks küll see linn, mis turismisihtkohana kohe kuidagi ei ahvatle, aga otse loomulikult just sinna saigi sihtima hakatud. Või õigemini Läti idasuund, kus enne käidud ei oldud, et siis sealt edasi Vilniusse põrutada, kus ma samuti käisin viimati põhikooliajal ja millest vaid head mälestused. Vilnius oli siiski salasihtkoht, ema ei lubanud minna, sest leetrid. Me oleme muuseas (re)vaktsineeritud, aga ikkagi.\nVeidi nägime Valgevenet ka, tee läks sealt äärest aga autosid sõitis Ida-Lätis siiski tunduvalt vähem kui Riia ligidal, samas teed ise olid oluliselt paremad. Esimeseks peatuseks sai kirjade järgi Läti vanim linn Ludža - kenasti järvede vahel ja küngastega kaetud, lootsime seal mõnes kena vaatega toidukohas einestada. Tegelikkus osutus siiski selliseks, et kuna rahakraanid on sellest piirkonnast kaarega mööda läinud, siis oma ajalugu ja loodust pole kuidagi suudetud ära kasutada ning lahenduseks jäi improviseeritud piknik linnusevaremetes.\nÖöbima mõtlesime minna lähedal asuva Razna järve äärde samanimelises rahvuspargis. Järv ise on igavene lahmakas, aga Bookingus öömaju sirvides jäid silma enamasti vaid lähedastes asulates paiknevad korteri tüüpi elamised, vaid üks koht tundus olevat järve rannas. Sinna suundudes selgus, et tegemist on ilmselt piirkonna ainsa rahajõmmi asutusega - tõeline rannas asuv palkmajadega kuurort, ilus, puhas, tänapäevane, ainuke häda - broneeritud korralikuks vene pulmaks. Vene pulmas kontvõõrana oleks kindlasti omaette elamus olnud, aga seda me seekord ei soovinud. Mööda ranna äärt edasi sõites jäi silma veel üks puhkelaagri silt, mida Bookingust ei leidnud. Selgus, et tegemist tõelise retro-laagriga:\nSealjuures täiesti tühja laagriga. Millegipärast tutvustati meile vaid kahte maja, ju ülejäänud olid ilma veevärgita või siis lihtsalt vammi täis. Ühes uuemas kivimajas resideerus küll laste spordilaager, aga kogu ülejäänud kompleks (ja see oli tohutu!) seisis niisama. Asukoht absoluutselt super - kõrgel kaldal maalilise järve kohal männimetsas. Nelja kümpsiga saime maja ja tormasime siis padavai järve äärde ujuma. Siis aga selguski valus tõde - kogu suure järve ümbrus on kaetud kõrkjatega ja järv on pigem vaatamiseks kui muuks. Ühe meetrise augu olid nad suutnud ikka kaevata laagrilaste tarbeks ja vesi oli mõnus, aga ilmselge, et ilma rannata ei taha keegi säärases kohas puhata. Ei tea, kas põhjuseks on rahapuudus või rahvuspargi ranged reeglid (kuigi seal pulmi võõrustanud kompleksis need justkui ei kehtinud). Igatahes omapärane elamus, meil on säänsed kompleksid a la Alajõe Peipsi ääres, kus ma lapsena aega veetsin, ammu maha lammutatud või renoveeritud ja ära erastatud.\nHommikul edasi sõites sattusime uue terava elamuse otsa - tee ääred olid kilomeetrite viisi täis Sosnovski karuputke-metsasid!\nPilt ei anna õõva edasi - tõeline Trifiidide päev! Suured kuivanud jõndakud kõikjal põlluservades püsti. Ehk oli seal lähedal mingi katsefarm olnud, aga need jõletised on nii laialt levinud nüüdseks, et otsa neile vaevalt peale teha annab. Lugesime Wikist infot, et Sosnovski karuputke olla lisaks silole ka ilutaimena kasvatatud. No on ikka ilumeel mõnele antud!\nDaugavpils tõesti erilist elamust ei jätnud, kindlusealal käisime ära, nõukaajal kenasti Hruštšovkasid täis ehitatud. Jõgi voolab taaskord omaette, ei kasutata seda kuidagi ära. Tagasiteel selgus ka kibe tõde, et Läti on ikka meeletult Riiakeskne - jah, idas saab Daugavpilsi kaudu ka riigist läbi, kuid keskelt mitte kuidagi. Kõik teed suunduvad Riia tammile, sest ülejäänud on lihtsalt kruusakad. Isegi kui su paberkaart (ma armastan neid!) leiab, et tegemist on tema mõistes suure maanteega.\nJõudes Leetu ja kõigepealt Zarasaisse oli mulje kohe parem. Väikelinnas turistide laevatuurid, Eurorahadega ehitatud äge promenaad jne.\nSealtkandist Vilniusse minev tee on aga jubedus! A14 nime kannab teine ja on tehtud plaatidest nagu Raadi lennuvälja ruleerimisrada. Ainus pluss on see, et logistav tee paneb su lakkamatult omavahel kraaklevad lapsed magama. ("Olgu see viimane kord teiega reisida, kuulete, jah!?")\nNiisiis, Vilnius, mu arm. Veidi olime enne guugeldanud ka, vaatasime välja ühe ägeda hosteli vanalinna piiril. Koha peal muidugi selgus, et ammu välja müüdud. Surfame siis Bookingus ja sõber imestab, et vist mingid valed parameetrid või midagi - ainult neli kohta annab ja need kaheks ööks hinnaklassis 400-1000 eurot. Refreshib siis korra ja näeb - otse vanalinnas, imeline korter, oma terrassiga, 150 eurot kaks ööd. Ruttu bronn ja helistame. Kõnele vastanud vene neiu veidi hämmeldunud, et oot, millal te nüüd bronnisite siis? Selgus meie tuline õnn - korter oli 5 minutit üleval jõudnud olla, tegelikult oli enne kinni, aga üürinu lasi päev varem jalga ja ühe päeva eest oli juba makstud ning kogu Vilnius oligi välja müüdud, sest palju üritusi. Korter ise oli otse vanalinnas, 100 meetrit keskväljakust, keset jalakäijate tsooni, kuhu me oma autoga siis sisse manööverdasime, sest parkla asus sisehoovis. Mida veel tahta? Korter linnamüüri ääres, UNESCO maailmapärand jne, paksud seinad, täielik vaikus sees, vanalinnamelu värava taga. Sees kõik mugavused, nõudepesumasina ja pesumasinaga lõpetades, kamin ja lühtrid stiil. Üürileandja oli muidugi vastav Gucci+botox, kes muretses eelkõige selle üle, et meid oli viis ja tal vaid neli kohta, ega me nüüd paha arvustust ei kirjuta, et ruumi vähe. Me olime muidugi vastupidi üliõnnelikud selle leiu üle.\nÜlemiste naabrite kiisu tahab teada, mis me oma terrassil teeme:\nJa Vilnius! Tõeline lõunamaa - päeval + 28, öösel pole jakki vaja. Melu, baarid, arhitektuur, inimesed, lõhnad! Vaimustav. Järgmisel päeval selgus, et üks ülerahvastatuse põhjuseid oli Balti keti 30. aastapäev, mida tähistati vanatehnika rongkäiguga Vilniusest Tallinna, start 100 meetrit meie korterist.\nRongkäiku ennast vaatasime Gediminase tornist ülevalt, oli täitsa ülev tunne!\nLoomulikult kooberdasime pea terve vanalinna läbi, eriti pikalt otsides Zappa ausammast:\nAga ka traditsioonilisemad vaatamisväärsused olid toredad. Üldse üks ütlemata lõunamaine linnake siin meie vahetus läheduses, kus suurlinliku vaibi rohkem kui rubla eest.\nReisi lõpetasime Koiva jõe ääres, sest selgus, et see on kõige optimaalsem peatuskoht tagasiteel, kui sa just ei plaani Riiat külastada. Ööbisime taram-taraa - suusamäel (Ozolkalns). Milline ootusärevus mõnel ja milline kole eelaimdus peagi saabuvast mõnel teisel.\nrääkis Marca at 22:36 6 kommentaari:\nrääkis Marca at 22:01 Kommentaare ei ole:\nrääkis Marca at 21:57 3 kommentaari:\nrääkis Marca at 22:12 4 kommentaari:


Suurepärane pakkumine - 2cam.us 100 tokenit esmast mobiiliboonust!\nKui te pole 2cam.usi oma mobiilseadmes või tahvelarvutis kasutanud, siis on aeg seda teha! Me teame, mida te mõtlete: „Miks?“\n2cam.us pakub praegu suurepärast 100% esmast mobiiliBOONUST nii uutele kui ka olemasolevatele liikmetele!\n1. Minge oma mobiilseadmes või tahvelarvutis lehele 2cam.us.\n1. Oma boonuse saamiseks logige mobiilseadmes 2cam.us, sooritage ükskõik mitme tokeni ost ning kasutage neid, kuidas soovite. Kõik need sammud tuleb läbida 2cam.us mobiiliversioonis.\n6. 2cam.us on õigus eemaldada, muuta või tühistada see boonus igal ajal oma äranägemise järgi.\n7. 2cam.us on õigus sulgeda mis tahes konto, mille puhul kahtlustatakse, et boonust on kuritarvitatud, ning eemaldada boonustokenid neilt kontodelt.