TOP 10: Nendele kaunitaridele lehvitatakse moemaailmas suurimaid rahapatakaid - Kroonika\nTOP 10: Nendele kaunitaridele lehvitatakse moemaailmas suurimaid rahapatakaid\nEdukaks modellikarjääriks ei piisa vaid heast välimustest - vaja läheb ka õnne, töökust ja nutikust. Need 10 naist võivad end täie julgusega nimetada supermodellideks, sest kõikidest agentuurikaunitaridest üle maailma on just nemad need, kes oma ülesastumiste, koostööde ja äride pealt suurimad summad tasku pistsid.\n1. Gisele Bündchen - 42 mln USD\nSee Brasiilia imenaine troonib edetablit juba seitsmendat aastat järjest.33-aastane supermodell ja kahe lapse ema teenib nii ökokosmeetikabrändi Sejaa, Brasiilia jalanõubrändi Grendene, kui ka Oral-B ja Pantene pealt. Arvata võb, et tuleva aasta sissetulekutest suure osa moodustab Bündcheni hiiglaslik leping H&M kiirmoeketiga, mis tema plakatid ka üle Eesti laiali on pillutanud.\n2. Miranda Kerr - 7,2 mln USD\nVictoria's Secreti modellina tuntuks saanud 30-aastane Austraalia modell Kerr teenis suure summa oma sissetulekutest muuhulgas Mango reklaamnäoks olemiselt. Muuseas - koguni kuus modelli tänavusest topist on pärit Ameerika pesubrändi Victoria's Secreti lavalaudadelt. Kerri jaoks on ingliteekond sellest aastast küll läbi, kuid jätkab tõenäoliselt veel pikka aega väga edukalt.\n3. Adriana Lima - 6 mln USD\nKahe lapse ema, 32-aastane Brasiilia modell Lima, kelle sissetulekud eelmise aastaga võrreldes vähenesid, suutis topis siiski koha võrra tõusta. Tegemist on Victoria's Secreti veteraningliga, kes on pesufirma tiibu kandnud juba 13 aastat.\n4. Kate Moss - 5,7 mln USD\nKuigi juba 39-aastane, on ikooniline Briti modell Kate Moss tänini "kuum kaup". Naisel on lepingud Rimmeli, Versace ja Vogue Eyeweariga ning jaanuaris poseerib ta alasti Playboy 60. ja enda 40. juubeli puhul.\n5. Liu Wen - 4,3 mln USD\n25-aastane Wen on esimene tõeline Hiina supermodell läänemaailmas ning esimene asiaadist Victoria's Secreti ingel. Tema klientideks on H&M, Estee Lauder, Calvin Klein, Hugo Boss jpt.\n6. Hilary Rhoda - 4 mln USD\n26-aastane Rhoda on seitsmendat aastat Estee Lauderi modell ja tema klientide hulka kuuluvad ka Nike, Hugo Boss, Ralph Lauren ja Victoria’s Secret.\n7. Carolyn Murphy - 3,6 mln USD\nAmeeriklannast Murphy on aastast 2001. Estée Lauderi modell ja teinud koostööd kõrgmoenimedega Karl Lagerfeld ja Helmut Newton.\n8. Joan Smalls - 3,5 mln USD\nPuerto Ricost pärit Smallsi karjäär võttis tuurid üles aastal 2010, kui temast sai Esteé Lauderi latiino-esindaja. Sestsaati on tema klientideks ka Givenchy, Chanel, Lacoste, Calvin Klein Jeans ning ta on poseerinud ajakirjade Vogue, Harper’s Bazaar ja GQ kaanel.\n9. Candice Swanepoel - 3,3 mln USD\nVictoria's Secreti inglite liidri suurim palgatšekk pärinebki pesufirmalt, kuid see 15-aastasena Lõuna-Aafrika kirbuturult avastatud kaunitarile pakuvad tööd paljud, Versacest Max Factorini.\n10. Lara Stone - 3,2 mln USD\n2010. aastal hiiglasliku Calvin Kleini lepingu saanud Lara Stone on varasemalt modellide teenistustopis ülalpool asetsenud, kuid tema sissetulekud vähenesid märkimisväärselt, kui modell sel kevadel emaks sai.\nVaata! Victoria's Secreti inglid jätsid sellele pildistamisele minnes isegi pesu koju! (3)\nFOTOD: Victoria's Secrets'i ingel paljastas oma jumaliku bikiinivormi (5)\nKuumad FOTOD: Vaata, kuidas pesumodell Candice Swanepoel meres "vaala" teeb (48)\nÄratav GALERII: Victoria's Secreti saladus? Sel pesuhooajal need jumalannad! (12)


RR008 - Hajutamine. Miks ja mille vastu?\nSelles RahaRaadio osas vaatame täpsemalt ühisrahastuse näitel erinevat liiki hajutamise näidete põhjal, mis asi see hajutamine siis ikkagi on ning millal ja miks seda teha võiks.\nErinevaid näiteid, kuidas on võimalik ühisrahastuse investeeringuid hajutada.\nMillis(t)e riskide vastu mingit liiki hajutamine aitab ja millis(t)e vastu mitte.\nKindlasti ei ole saates välja toodud riskide loetelu ja hajutamise näited mingi lõplik nimekiri. Küll aga usun, et see peaks olema piisav, et saaksid hakata mõtlema oma hajutamise strateegia osas, mille vastu sa ennast hajutad ja kui mõttekas see tegevus on.\nÜhtlasi tasuks ka kindlasti üle mõelda, mille vastu sa ennast täna veel ei hajuta, aga võib-olla peaksid.\nMille vastu sinu arvates ühisrahastuses hajutada tasub ja mille vastu mitte?\n← Kuidas autoga lisaraha teenida? Uber ja Taxify (Bolt) → Juuli 2015 kokkuvõte\n6 replies on “RR008 – Investeeringute hajutamine. Miks ja mille vastu?”\nVäga põnevad saated (ja artiklid) ning sügav kummardus, et Rahafoorumi vankrit vead 🙂\nEhk on plaani/võimalust raadiosaateid ka Soundcloudi üles panna?\nAitäh tagasiside eest! Eks alati hea teada, et lugejad/kuulajad ka väärtust saavad ja töö tühja ei lähe.\nÄkki oskad täpsustada, mis eelist Soundcloud peaks andma või miks see vajalik võiks olla?\n11/08/2015 at 09:52\nTõenäoliselt ainult minu enda mugavuse pärast, kuna hetkel kuulan telefonis läbi Souncloudi kõiki olulisemaid audiosaateid. (Tee küsitlus, kui paljud oleksid Soundcloudist huvitatud, võimalik, et väga paljud ei olegi, või vastupidi)\n11/08/2015 at 20:15\nMingit soundcloudi appi kasutad?\nViimati kui seda uurisin, siis oli seal üsna kiiresti asi tasuline ja kuna valdav osa tegijatest podcasteritest on soovitanud pigem teist alternatiivi, siis tegin ka vastava valiku.\nEi hakka lisakulu asjata tekitama ja lisaplatvormi omale selgeks tegema.\nEhk sobib ka mõni olemasolevast lahendusest nagu näiteks lehel olev tasemel mängija, iTunes või lihtsalt RSS voog 😉\n12/08/2015 at 10:16\n[…] Ei hajutata normaalselt. […]


5 põhjust, miks rohetehnoloogiasse investeerida juba täna | Bioneer\n5 põhjust, miks rohetehnoloogiasse investeerida juba täna\nRohetehnoloogilistest lahendustest ja säästvast mõtteviisist räägitakse palju, enamasti seoses jätkusuutlikkuse ja keskkonnahoiuga. Vähem on aga juttu sellest, et rohetehnoloogiatesse investeerimine on ka majanduslikult mõistlik. Loe ja saa teada, miks.\nToetavad regulatsioonid. Rohetehnoloogia kogub järjest enam populaarsust ning regulatsioonid, mis toetavad äride muutumist, aitavad sellele kaasa. Juba lähitulevikus peavad uued hooned vastama liginullenergia standardile. Ühtlasi on riikidel kohustus vähendada CO2 taset ning milline riik ei tahaks olla carbon neutral?\nRoheettevõtted on unikaalsed. Rohetehnoloogia ettevõtted pakuvad palju võimalusi muuta olemasolevaid ettevõtteid, tööstussektoreid ning valdkondi märkimisväärselt efektiivsemaks ja vähendada seejuures ka ettevõtte ökoloogilist jalajälge. Samas pakuvad nad ka rohkelt võimalusi täiesti uute ärimudelite tekkeks.\nMaavarad vähenevad. Maavarade kättesaamine muutub järjest enam keerukamaks ja kallimaks. Aga milleks kaevandada näiteks niklit, kui saad seda kätte kasutatud arvutitest? Selleks, et hoida tootmises kasutatavaid materjale ringluses, on vaja muuta tootmist – hakata toodet disainima keskkonna jaoks (Design for the Environment). See tähendab materjalide sihtpärast valikut, mille korral toodetakse kas kasutatud materjalist (virgin material), tarbijajääkidest või tööstusjääkidest. Uus toode disainitakse selliselt, et pärast tema eluea lõppemist oleks võimalikult lihtne materjalid taas eraldada uuesti tootmiseks. Selliselt on võimalik samade materjalidega teha rohkem äri. Ühe jäägid on teise tooraine!\nEnergia taaskasutamine on in! Energiat toodetakse tihtipeale siis, kui teda ei ole vaja. Nii on näiteks päikeseparkide energiatootmine suurim siis, kui väljas on soe ja päikest on palju, kuid siis on energiatarbimine sageli ka madalam kui külmal perioodil. Selleks, et seda saaks kasutada ajal, kui on vaja, peame energiat salvestama. Muutusi on kindlasti oodata ka transpordi valdkonnas ning juba täna räägitakse väga jõuliselt diiselmootorite keelustamisest. Võib juhtuda, et 5-10 aasta pärast on uue auto soovijal võimalik valida vaid elektrisõidukite vahel. Miks aga sinna investeerida? Sest sellises koguses elektrisõidukite vastuvõtmiseks vajalikud süsteemid ei ole veel valmis. Samas on just elektri ja sooja vee tootmine kõige energiamahukamad ja saastavamad.\nToidusaamiseks on vaja alternatiive. Toidutootmise valdkonnas tuleb hakata looma alternatiivseid toiduallikaid, sest maailma rahvastik on hüppeliselt suurenev. Põlluharimine sellisel meetodil, nagu seda praegu tehakse, koormab keskkonda ja ei ole jätkusuutlik. Varsti võib ilmneda oht, et viljakat põldu, mille peal kasvatada, enam ei ole. Juba praegu tegeletakse liharakkude kasvatamisega lihalaborites, kuid antud valdkonnas arenemisruumi on veel palju.\nVõimalused teha esimesed sammud rohetehnoloogia valdkonnas juba täna:\nKuni 11. märtsini on mobiilsuse, puhta õhu, kütte, ringmajanduse, targa linna ja teiste rohetehnoloogiate valdkondade startupidel võimalik kandideerida Kesk- ja Ida-Euroopa suurimale konkursile PowerUp!, mille võitjat ootab 50 000-eurone auhinnaraha ning võimalus arendada äri globaalselt.\nInnoenergy energiasäästlike iduettevõtete kasvuprogramm PRIMER kuulutas välja eelkiirendi programmi varajases faasis iduettevõtetele. Eestis võetakse sooviavaldusi programmiga liitumiseks vastu kuni 4. märtsini. Eesmärk on jagada startuppidele teadmisi ettevõtte juhtimisest ning valmistada neid ette kiirendi- ja investeerimisprogrammides osalemiseks.


5. oktoober 2017 kell 10:00\nSuperautod on kiired, hüperautod kiiremad, aga maismaa kiirusautod, nagu Bloodhound SSC, ületavad kõiki nimetatuid. Andy Green, endine Briti õhujõudude piloot püstitas hetkel kehtiva maismaa kiirusrekordi 1997. aastal, liikudes kiirusel 1227,985 km/h, nüüd on aga sellestki mehele väheks jäänud, kirjutab USA autoväljaanne Motor Trend.\nTa tegi seda kahemootorilise ja lennukiga sarnaneva sõidukiga, millel oli 110 000 hobujõudu. Nüüd on Green tagasi ja soovib oma vana rekordi viia uuele kõrgusele. Mehele ei piisa senise rekordi ületamisest paari kilomeetri võrra – ta tahab sõita kiiremini umbes 250 miili tunnis, et olla esimene inimene, kellele alistub 1000miiline (1609,34 km/h) tippkiirus.\nGreeni uue kiirusauto kõrval näeb vana välja kui “laste mänguasi”. Bloodhound SSC maaraketti viivad edasi kaks Eurofighter Typhooni mootorit ja Nammo rakettmootor. Kõik see teeb kokku umbes 135 000 hobujõudu. Sellel on ka 800hobujõuline ülelaetud Jaguari V-8, mille ülesandeks on pumbata rakettmootori tarvis kütust.\nRekord plaanitakse purustada Lõuna-Aafrika Vabariigis soolatasandikul, kus meeskonna sõnul on ideaalsed tingimused. Sobivad kuud kiirusrekordiks on juulist novembrini, ent paraku sel aastal meeskond rekordiürituseni ei jõua ja ilmselt tuleb häid uudiseid oodata järgmise aasta novembrini.\nÕnneks on Bloodhound SSC avaldanud kaks lühikest klippi, milles näeme järelpõletite katsetamist ja Greeni töökohta rekordauto kabiinis.


Asjadetagune - leiti 3 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "asjadetagune" leiti 3 faili\n) on Kareva endiselt suurte teemade sõnastaja, aga seejuures ka suurejooneliste mütoloogiliste maailmade kujutaja – seesuguste maailmade, kus julgelt segunevad uni ja reaalsus. Sakraalsus omab Kareval ka kaalukamat tähendust: paljusid tema tekste on võimalik lugeda otseselt religioosse ilmutuse väljendusena või selle poole püüdlemisena. See ilmutuslikkus erineb reeglina panteistlikust hoiakust: Jumal on siin asjadetagune , sealpoolne valgus, ainus tõeliselt olev, keda võib tunda vaid vihjamisi või siis ekstaasi kaudu (Väljataga 1991). Religioosne püüdlus avaldub sageli mõttelise vertikaalteljena, kus vastandatakse ülemisi ja alumisi ruumiosi: Sest sealpool on valgus ja heledad näod hõljumas pilvesid pidi ja siinpool on mardikad tõugud ja teod ja muld on minu põskede ligi (“MU JUUKSED KASVAVAD LÄBI LAE”). Kareva sõnastab eelistatult su...\n11.1958 Ilona Haponen, 11.v klass Biograafia · Sündis Tallinnas helilooja Hillar Kareva tütrena. Õppis: · Tallinna 7. keskkoolis (1966-1977); · TRÜ filoloogiateadus- keskkonnas inglise filoloogiat (1977-1983). Ülikoolipäevil tekkisid sidemed dissidentlike ringkondadega, tulemus  komplikatsioonid õpinguis, aga 1983.aastal õnnestus stuudium lõpetada k...


Toalill - Sisustusideed - Homer.ee\nRadis galerii: Eesti vineermööbel koju ja kontorisse\nKiiktoolis GEE kohtuvad kerge vorm ja mugav kiikumine. Valmistatud paksust kasevineerist ja kvaliteetsest kangast, vedruiste. Sobiva värvikombinatsiooni nii vineerile kui kangale saad ise valida, sest kõik kiiktoolid valmistatakse tellimuse peale. Kiiktooli vineerist jalad võivad olla valged, helehallid, tumehallid, wenge-pruunid, tammetooni, pähklitooni või mustad. Istumisosa on kvaliteetsest Nevotex Linoso kangast kuues erinevas toonis. Kiiktooli laius on 63cm, kõrgus 103cm, istme sügavus 50cm. Autor: Raul Abner\nRetro skandinaaviapärane elutuba. valgusti on toodetud Eestis: www.juheko.com/shop


1. märtsi kirjanduslikul teisipäeval „Seitsme maa ja mere taga” rääkisid Tartu Kirjanduse Maja kohvikus „Arhiiv” muinasjutte ja muinasjuttudest Peeter Krosmann, Ahto Külvet ja Siim Angerpikk oma lastega. Õhtut juhtis Villem Varik.\n2. märtsil, Friedebert Tuglase 130. sünniaastapäeval, kuulutati Nõmmel Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakonnas 45. korda välja Friedebert Tuglase novelliauhinna võitjad. Auhinna pälvisid Maimu Berg novelliga „Awakenings” („Looming” 2015, nr 8) ja Jüri Kolk novelliga „Sünnimärk” („Looming” 2015, nr 10). Žüriisse kuulusid Karl Martin Sinijärv (esimees), Kai Aareleid, Piret Bristol, Cornelius Hasselblatt ja Livia Viitol. Teemal „Friedebert Tuglas ja Karl Ast-Rumor 130 — ühist teekaasluses ja lahknevust saatustes” kõneles Janika Kronberg.\n2. märtsil avati Tartu linnaraamatukogu Annelinna raamatukogus näitus „Eesti kirjanike eksliibrised”.\n2. märtsi kirjanduslikul kolmapäeval „Parimad tõlked 2015” esinesid Kirjanike Liidu saalis Eesti Kultuurkapitali tõlkeauhinna nominendid Lauri Eesmaa, Krista Kaer, Maarja Kangro, Kalle Kasemaa, Triin Tael, Daniele Monticelli ja Hannu Oittinen. Õhtut juhtis Kersti Unt.\n5. ja 19. märtsil korraldati Tartu Kirjanduse Majas kirjandusviktoriin.\n8. märtsi kirjanduslikul teisipäeval astusid Tartu Kirjanduse Majas publiku ette Kultuurkapitali kirjandusauhindade nominendid Kaur Riismaa, Paavo Matsin, Veronika Kivisilla, Mart Kivastik, Armin Kõomägi, Olavi Ruitlane, Doris Kareva, Lauri Sommer ja Vahur Afanasjev. Õhtut juhtis Pille-Riin Larm.\n8. märtsil oli „Kloostri Aidas” järjekordne KirjandusAida õhtu, seekord teemal „Meestest ja raamatutest”. Michel Houellebecqi loomingust vestlesid tõlkija Triinu Tamm ja P. I. Filimonov, Christian Krachti romaanist „Impeerium” Peeter Helme ja Kätlin Kaldmaa. Krista Kaer ja Kai Aareleid kõnelesid rahvusvahelise raamatuturunduse trikkidest. Katkendeid raamatutest luges Maria Lee Liivak ja muusikat tegi Kaspar Uljas. Kirjanduskohvikuid korraldab Eesti PEN.\n9. märtsi kirjanduslikul kolmapäeval „Nominentide lend” astusid Kirjanike Liidu saalis üles Eesti Kultuurkapitali kirjandusauhindade nominendid Paavo Matsin, Armin Kõomägi, Vahur Afanasjev, Veronika Kivisilla, Kaur Riismaa, Doris Kareva ja Mart Kivastik. Õhtut juhtis Kaupo Meiel.\n10.—13. märtsini toimus Stockholmis ülemaailmne eesti keele õpetajate ja koolijuhtide kohtumine, mille raames viidi läbi emakeelepäeva konverents. Eestist olid kõnelema kutsutud Valdur Mikita, Kristiina Kass, Kätlin Kaldmaa, Martin Ehala, Mart Rannut ja Rainer Kuuba.\n11. märtsil esitleti Tartu Kirjanduse Majas Tiit Hennoste monograafiat „Eesti kirjanduslik avangard 20. sajandi algul. Hüpped modernismi poole I” sarjast „Heuremata” (Tartu Ülikooli Kirjastus).\n11. märtsil korraldasid Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon ja kirjastus „Varrak” draamateatri maalisaalis Fjodor Dostojevski romaani „Vennad Karamazovid” uue tõlke I osa esitluse (tõlkija Virve Krimm) ja sellele pühendatud teemaseminari, kus ettekandega „Tõlgete vananemisest „Vendade Karamazovite” tõlkimise ja tõlgendamise taustal” esines Peeter Torop. Järgnes Anne Lange ja Hendrik Toompere vestlus.\n12. märtsil avati Tartu linnaraamatukogus raamatunäitus „Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhindadele kandideerivad teosed Eesti Rahva Muuseumi töötajate kommentaaridega”.\n14. märtsil anti restoranis „Gloria” üle Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemiad 2015. aastal ilmunud teoste eest. Proosaauhinna pälvis Paavo Matsin teosega „Gogoli disko”. Teised nominendid: Mart Kivastik, „Autoportree naise ja hobusega”; Armin Kõomägi, „Lui Vutoon”; Rein Raud, „Täiusliku lause surm”; Kaur Riismaa, „Pimeda mehe aiad” ja „Pühamägi”; Olavi Ruitlane, „Vee peal”. Luule alal sai auhinna Vahur Afanasjev koguga „Tünsamäe tigu”. Nominendid: Doris Kareva, „Perekonnaalbum”; Veronika Kivisilla, „Cantus firmus”; Lauri Sommer, „Kunagi”; Triin Soomets, „Hulgakesed”; Mats Traat „Alalütlev”. Esseistika auhind läks Anne Langele teose eest „Tõlkimine omas ajas”. Nominendid: Jaanus Adamson, „Freudi häda”; Toomas Haug, „Tagasi Troojamäele”; Leo Luks, „Nihilism ja kirjandus”; Valdur Mikita, „Lindvistika”; Kristi Salve, „Üleaedsed”. Näitekirjanduse aastaauhind anti Urmas Lennukile näidendi „Ükskord Eestimaal” eest. Nominendid: Eero Epner, Tarmo Jüristo, Aare Pilv, „Savisaar”; Eero Epner, Hendrik Kaljujärv, Kaarel Oja, Jaak Prints, „Kodumaa karjed”; Jaan Kaplinski, „Neljakuningapäev”; Tiina Laanem, „Estonian hikikomori” ja „Pildilt kukkujad”; Urmas Vadi, „Head tüdrukud lähevad taevasse (teised vaatavad ise kuidas saavad)”. Vabaauhinna pälvis Margus Ott teostega „Vägi” ja „Filosoofilised esseed”. Nominendid: Külli Habicht, Pille Penjam, Külli Prillop, „Heinrich Stahli tekstide sõnastik”; Cornelius Hasselblatt, „Eemalt vaadates”; Andrei Ivanov, „Kuutõbise pihtimus” ja „Rasmus Hanseni kirjutuskera”; Peeter Sauter, „Lapsepõlvelõhn”; Tõnis Vilu „Igavene kevad”. Žüriisse kuulusid Carolina Pihelgas (esimees), Reet Auksmann, Jan Kaus, Kaupo Meiel ja Rein Veidemann. Kategoorias ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde pälvis auhinna Lauri Eesmaa, kes tõlkis ungari keelest Péter Nádasi teose „Mälestuste raamat”. Nominendid: Krista Kaer — John Banville, „Surilina” ja Angela Carter, „Verine kamber”; Maarja Kangro — „Giacomo Leopardi valitud teosed” ja Hans Magnus Enzensberger, „Titanicu põhjaminek”; Kalle Kasemaa — „Kuningate ülevus: Etioopia rahvuseepos”, Magdeburgi Mechthild, „Jumaluse voogav valgus”, Meister Eckhart, „Eristamise kõned”, Iradž Pezeškadi, „Minu onu Napoleon” ja Mišnatraktaat Sabat (Šabbat); Jüri Ojamaa — Vladimir Voinovitš, „Sõdur Ivan Tšonkini elu ja ebatavalised seiklused” II ja III kd; Triin Tael — Tan Twan Eng, „Õhtuste udude aed”. Kategoorias ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde sai auhinna Hannu Oittinen Tiit Aleksejevi romaani „Kindel linn”, Rein Raua romaani „Rekonstruktsioon” ja Asko Künnapi luulekogu „Su ööd on loetud” tõlgete eest soome keelde. Nominendid: Adam Cullen — Mihkel Muti romaani „Kooparahvas läheb ajalukku” tõlge inglise keelde; Maima Grīnberga — Jaan Unduski novellikogu, Meelis Friedenthali romaani „Mesilased” ning Indrek Hargla ja Aino Perviku loomingu tõlked läti keelde; Birgita Bonde Hansen — Andrus Kivirähki „Mees, kes teadis ussisõnu” ja Rein Raua romaani „Rekonstruktsioon” tõlked taani keelde; Daniele Monticelli — Meelis Friedenthali romaani „Mesilased” ja Piret Raua lasteraamatu „Printsess Luluu ja härra Kere” tõlked itaalia keelde. Tõlkekirjanduse žüriisse kuulusid Kersti Unt (esimees), Piret Saluri ja Triinu Pakk. Lastekirjanduse žürii koosseisus Krista Kumberg (esimees), Eva Koff ja Margus Konnula valis aastaauhinna laureaadiks Piret Raua teosega „Lugu Sandrist, Murist, tillukesest emmest ja nähtamatust Akslist”. Nominendid: Andrus Kivirähk, „Oskar ja asjad”; Kairi Look, „Piia Präänik kolib sisse”; Aino Pervik, „Jääpurikas, murelik piim ja teised tüübid”; Juhani Püttsepp, „Gibraltari laevakoerte ühing”; Kertu Sillaste, „Ei ole nii!”. Artikliauhinna pälvisid Vello Paatsi ja Kristi Paatsi artikli eest „Jaan Jõgever tsensori ja inimesena” („Akadeemia” 2015, nr 12 ja 2016, nr 1). Nominendid: Irina Belobrovtseva, Aurika Meimre, „Kirjutamine kui püsikestev peeglistaadium. Tallinna prosaist Andrei Ivanov” („Keel ja Kirjandus” 2015, nr 1); Hasso Krull, „Varemed ei põle. Ene Mihkelsoni varane fragmentaarsus” („Looming” 2015, nr 2) ja „Aristokraat, proletaarlane, eremiit. Kolm poeetilist hoiakut” („Vikerkaar” 2015, nr 12); Anne Lange, „Milton Eestis, 1895” (rmt-s: Anne Lange, „Tõlkimine omas ajas. Kolm juhtumiuuringut Eesti tõlkeloost”); Arne Merilai, „Tammsaare aga-ometi” („Keel ja Kirjandus” 2015, nr 5); Kristi Viiding, „Noor Brockmann luuletamisest” („Keel ja Kirjandus” 2015, nr 11). Žüriisse kuulusid Toomas Haug (esimees), Marju Lepajõe ja Kristiina Ross. Venekeelse autori kirjandusauhinna said Andrei Ivanov romaani „Исповедь лунатика” / „Kuutõbise pihtimus” eest ja Nil Nerlin teose „Лунный круг: [семь романов]” / „Kuu ring: seitse romaani” eest. Nominendid: Jelena Skulskaja, „Не стой под небом” / „Ära seisa taeva all”; P. I. Filimonov, „Пела, пока всё не закончилось” / „Ta laulis, kuni kõik ära lõppes”; Gohar Markosjan-Käsper, „Париж был так прекрасен…” / „Pariis oli nii kaunis”. Žüriisse kuulusid Nadežda Geryak (esimees), Tanja Muravskaja ja Natalia Tšuikina.\n14. märtsil tähistati Eesti Kirjandusmuuseumis Kristjan Jaak Petersoni 215. sünniaastapäeva. Eesti Kultuuriloolises Arhiivis tutvustati Kristjan Jaak Petersoni päevaraamatut ja tema teisi säilinud käsikirju. Emakeelepäeva tähistamine algas muuseumi direktori Urmas Sutropi sõnavõtuga. Maarja Hollo kuulutas välja koostöös haridus- ja teadusministeeriumiga korraldatava käsikirjade võistluse „Keelest meeleni”. Jüri Kolgile anti üle Gustav Suitsu luulepreemia luulekogu „Mee lakkumine ei ole meelakkumine” eest. Sõna sai žürii liige Berk Vaher. Muusikat tegi Riho Kall.\n14. märtsil esines Jaan Malin, esinejanimega Luulur, Toila gümnaasiumis.\n15. märtsi kirjandusliku teisipäeva raames toimus Tartu Kirjanduse Maja kohvikus „Arhiiv” Ain Kaalepi õhtu. Maria-Kristiina Lotman kõneles teemal „Värsistruktuur tõlkepeeglis: Ain Kaalepi luuletõlgetest”. Kaalepi tõlkeid ja luuletusi lugesid Rauno Alliksaar, Eelika Laane, Joosep Susi ja Jaan Malin.\n16. märtsi kirjanduslikul kolmapäeval „Sihtkohting” esitles Silvia Urgas Kirjanike Liidu saalis oma debüütluulekogu „Siht/koht”. Üles astus ka Berit Kaschan, järgnes vestlusring Eesti PEN-klubi presidendi Kätlin Kaldmaa juhtimisel.\n16. märtsil tutvustas Krista Ojasaar Tallinna keskraamatukogus uudiskirjandust.\n17. märtsil Niguliste muuseumis toimunud kontserdil „Olemise kõla” esinesid Doris Kareva (sõna), Robert Jürjendal (kitarr) ja Liis Viira (harf).\n17. märtsil korraldati Tartu Kirjanduse Maja „Arhiivis” luule võistulugemine TarSlämm, finaali pääsesid Jane Tiidelepp ja Triin Sepp. Eriesinejana astus üles Luulur.\n18. märtsil arutas Eesti Kirjanike Liidu juhatus jooksvaid küsimusi ja võttis loomeliitu vastu Mart Kanguri, Peep Ehasalu, Ljudmila Gluškovskaja ja Mikk Sarve.\n18. märtsil toimus Tartu vaksalis kirjanduslik elamusüritus „Mäluvärskendaja”. Oma luulet esitasid peamiselt noored autorid.\n21. märtsil tähistati Tallinna keskraamatukogus luulemaratoniga rahvusvahelist luulepäeva. Esinesid Aidi Vallik, Contra, Triin Soomets, Tuuli Velling ja Toivo Värbu. Noorte luuletajate maratonil lugesid oma loomingut PRTKR, Merily Porovart ja Tauri Pai. Võõrkeelse kirjanduse osakonnas esitasid luulet Aleksandr Hobotov, Evelina Vedom, Viktoria Ladõnskaja, Artur Aukon, Tatjana Kosminina jt. Maratoni juhtis P. I. Filimonov.\n21. märtsil esitles kirjastus „Fantaasia” Tartu linnaraamatukogus Eesti Kirjanike Liidu 2015. a romaanivõistlusel äramärgitud teoseid, nendeks olid Mairi Lauriku „Süsteem” ja Mann Loperi „Kellest luuakse laule”.\n22. märtsi kirjandusliku teisipäeva raames toimus Tartu Kirjanduse Maja kohvikus „Arhiiv” „Värske Õhtu”. Jagati ajakirja „Värske Rõhk” aastapreemiaid 2015. aasta parimate kaastööde eest ja esitleti 45. ajakirjanumbrit. Sõna said laureaadid Hanneleele Kaldmaa (luule), Brita Melts (kriitika), Mirt Vissak (proosa) ja Kristjan Haljak (vabaauhind tõlgete eest), veel esinesid Sirel Heinloo, Mihkel Seeder, Gleb Drõgin, Ann Viisileht ja Juhan Hellerma.\n22. märtsil avati Tartu linnaraamatukogus Samuel Golombi filateeliakogu tutvustavad näitused „Pillid postmarkidel, ümbrikutel ja postkaartidel” ning „Eesti kirjanikud filateelias”.\n23. märtsi kirjanduslikul kolmapäeval anti Kirjanike Liidu saalis üle aasta reisiraamatu ja aasta kõige vägevama seikluse auhinnad. Neist esimese pälvisid Kariina Tšursin ja Margus Soodla raamatuga „Ühel teljel ümber planeedi”, teise Tarmo Tamming. Õhtut juhtis Tiit Pruuli, muusikat tegi Jalmar Vabarna.\n23. märtsil kuulutas Eesti Kirjanike Liit A. H. Tammsaare muuseumis välja romaanivõistluse.\n24. märtsil esitles kirjastus „Petrone Print” Tartu linnaraamatukogus Liis Paltsmari raamatut „Minu Costa Rica. Tohtrielu troopikas”.\n29. märtsi kirjanduslikul teisipäeval Tartu Kirjanduse Majas vestlesid Valdur Mikita ja Mathura. Loeti katkendeid Nigeeria kirjaniku Amos Tutuola raamatust „Palmiveinijoodik”.\n29. märtsil toimus Tartu linnaraamatukogu Tammelinna raamatukogus kirjandus- ja muusikaõhtu „Mind oli kaks”. Oma loomingut tutvustas kirjanik ja muusik Heiki Vilep, kitarril musitseeris ja laulis Alar Salurand.\n30. märtsi kirjanduslikul kolmapäeval „TÜHI saal III” korraldas Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste Instituut (TÜHI) mõttevahetuse teemal „Kuri sõna”. Arutlusringis osalesid Mall Hellam, Tõnis Kahu, Maarja Kangro, Daniele Monticelli ja Anna Verschik. Vestlust juhtis Tõnu Viik. Oma luulet lugesid Sveta Grigorjeva, Maarja Kangro ja Jürgen Rooste.\n30. märtsil anti Tallinna keskraamatukogus Ilmar Tomuskile raamatu „Kriminaalne pangapresident. Kriminalistid on tagasi” eest Järje Hoidja auhind. Auhinna pälvib möödunud aasta loetuim eesti laste- või noorteraamat.\n30. märtsil korraldas Tartu linnaraamatukogu TÜ loodusmuuseumi geoloogia õppeklassis noorte pop-up-kirjanduskohviku, kus vesteldi Olavi Ruitlase raamatust „Vee peal”.\n31. märtsil esitles Mehis Heinsaar Tartu Kirjanduse Majas oma uut raamatut „Unistuste tappev kasvamine”.\n31. märtsil oli Tartu linnaraamatukogu kirjanduskohvikus vaatluse all jaapani kirjaniku Kōbō Abe romaan „Luitenaine” ja külas oli TÜ maailmakirjanduse doktorant Kairi Jets.\n11. aprill — Katrin Väli 60\n19. aprill — Priit Aimla 75


Daihatsu lõi superväikse kabrioleti - Uued mudelid - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Uued mudelid » Daihatsu lõi superväikse kabrioleti\nDaihatsu esitles Jaapanis kolmapäeval uut kahekohalist superväikest sportautot Daihatsu Copen.\nSee on esimene eemaldatava kõva katusega superväike kabriolett, teatab Veh-tech. Katus pakib ennast kokku kõigest 20 sekundiga. Autol on uusim neljasilindriline turbotäitega mootor ja kogu auto on ehitatud Mira platvormile.\nUue Daihatsu Copeni loomisel on üldse 40 protsendi ulatuses kasutatud Daihatsu väikeauto Mira osi. Mirast erinevalt on Copenil aga tunduvalt väiksem kliirens ja see annab talle väga sportliku väljanägemise. Ka on Copeni vedrustus Mira omast jäigem. Uuel autol on viiekäiguline manuaalne käigukast.\nDaihatsu loodab iga kuu müü vähemalt 500 Daihatsu Copeni.


Jora » Arhiiv » Ubuntu 12.04\n« Hädad serveriga\nDVD-d ja Windows 8 »\nKahjuks on Linuxi maailmas seis endiselt selline, et lollikindlat, Eesti tavainimesele sobivat Linuxit ei ole võtta (Estobuntu on sellele ehk kõige lähemal). Ubuntu suutis selle staatuse eelmisel kümnendil peaaegu et kätte saada, siis aga tõusis neil miski asi pähe ning Unity-ajastu kestmine näitab, et tegijad pole sellest tänini aru saanud – ehkki Distrowatchis algusest peale hoitud edetabelitipu kaotamine võiks ju selge signaal olla.\nOleks Unity ainus vääratus Linuxi töölaual, poleks hullu – Linuxi suurimaid plusse on ju valikuvõimalus. Igaüks kasutab seda, mis meeldib. Paraku aga on ka kõigil teistel keskkondadel (GNOME Shell, KDE, XFCE, LXDE…..) mingi kiiks, mis mängu rikkuma kipub. KDE on alati olnud raskepärane (ehkki suurte võimalustega) ja siinkirjutaja arvates tavakasutajale ebasobiva loogikaga, pealegi on selle viimaste versioonide kvaliteet olnud üsna hüplev. XFCE võiks oma “GNOME Lite” -lähenemisega sobida, kuid eestindus on võrreldes KDE ja GNOME omaga kehvapoolne (Kakk on suht põhimõtteline emakeelse tarkvara pooldaja). Pealegi ei taha see senise kogemuse järgi Compiziga hästi koos töötada (lisaks iluviguritele on Ring Switcher ja keerlev kuubik ka väga praktilised töövahendid). LXDE on selge suunitlusega nõrgemale riistvarale ja sellisena väga vajalik, ent piisavalt võimeka arvuti korral eelistaks teisi (sellest jäi muide kirjutamata – Kaku senine läppar, Dell XPS M1330, oli väga asine tööriist, kuid viimaks sai videokaart otsa ja uuendamine oleks läinud vaat et kallimaks kui uus arvuti. Seetõttu on nüüd kasutusel uus “kannel”, Dell Latitude E5420 – igati asine pill, ainus miinus on senisest tunduvalt suurem kaal).\nAga kui viimaks tuli ülalkirjeldatud uuele läpparile süsteem ja töölauakeskkond valida, siis peale pikka kaalumist jäin endiselt Ubuntu peale. Süsteemi põhi on hea, ümbritsev toetav taristu (foorumid, blogid, PPA-varamud jne) on ulatuslik, toetus on pikk (uuel versioonil 5 aastat) ning mis väga oluline, tarkvara on piisavalt uus ja samas piisavalt testitud. Kui lauaarvutis saab igasugu eksperimente teha, siis läpakas on asi, mis peab töötama, kuna loengud ja ettekanded katkisest läpakast ei küsi. Tööl lauamasinas olev Mint on küll üldiselt päris toimiv ja ilus süsteem, ent mõned ebakohad on ka seal (näiteks kipub pikemaajalise passiivse seismise järel venima). Seal kasutatava Cinnamoni keskkonna kohta ütleks kurja slängi kasutades, et see imeb GNOME 3 variantidest kõige vähem… MATE ehk GNOME 2 taassünd on vähemalt esialgu liiga toores, et töökindlust eeldavas masinas kasutada.\nSeega on Kaku läpaka töökeskkonnaks hetkel Classic Gnome ehk paketina gnome-session-fallback. Ideaalist on ka see kaugel (näiteks oli paras keemia Skype’i tööriistaribaikooni nähtavakssaamine – Skype’i akna sulgemisel jäi see tööle, ent aktiivseks seda enam ei saanud), kuid pikema sättimisega on sellest võimalik toimiv töölaud saada. Alumine paneel on asendatud Avant Window Navigatori dokiga, kasutusel on Compiz koos kuubiku ja akendekeerutajaga. Nii et tulemus on enam-vähem – kuid kindlasti ei ole Ubuntu 12.04 süsteem, mille võiks “lambist” vanaemale arvutisse installida.\nLõpetaks siiski positiivse noodiga. Suur kisa sel teemal on viinud Ubuntu mitme monitori (ja projektori) toe sinnani, et pannes 1024 x 768 lahutusvõimega projektori 1400 x 900 ekraaniga läpakale sappa, toimis asi laitmatult kohe ühendamisel. Ei mingit vajadust F-klahvide või sama reso peale sättimise järele. Selle koha pealt tuleb Canonicali poole selgelt pöial tõsta.\nSee postitus tehti 28.04.2012 kell 11:21\trubriiki Arusaamad, IT, Muljed. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n5 kommentaari postitusele “Ubuntu 12.04”\n28.04.2012 kell 22:40\n“Kahjuks on Linuxi maailmas seis endiselt selline, et lollikindlat, Eesti tavainimesele sobivat Linuxit ei ole võtta (Estobuntu on sellele ehk kõige lähemal).”\nJulgeks Estobuntu kõrvale joonele panna veel Mageia. 2. versiooni RC on varsti tulemas ja loodetavasti on selleks ajaks enamus nõmedamaid vigu eemaldatud. Igatahes on see suure tõenäosusega kõige eestindatum distro hetkel (eriti kui töölauana KDE-d kasutada).\n28.04.2012 kell 23:01\nMis ikka, kui lõppversioon välja tuleb, proovin ära. Eestinduses ei kahtle – juba siis, kui Kakk Windowsilt Mandrake’ile kolis, oli sel eesti keel üllatavalt hea. KDE’d muidugi ma väga ei fänna (aktiivset vastumeelsust ka pole, lihtsalt mulle see ei sobi).\nubuntu kasutaja ütleb:\n22.05.2012 kell 08:50\nMina kasutan ubuntu 12.04 veel väga pikka aega. Unity-ga saab ära harjuda. Mina peidan unity riba ära, siis on terve töölaud vaba. Unityl on kaks sisselogimist-töölauda_’: unity ja unity 2D.\nKuna ma olen pikka aega juba linuxiga tegelenud, siis olen ubuntu distributsiooniga rahul.\nJään veel kaua 12.04 LTS peale, sest igale seeriale kaasajooksmine on ajaraisk.\nWindowsi ei kasuta.\n24.05.2012 kell 21:25\nProovi mõnda tiling wm-i, näiteks xmonad on hea. Käima saamine ja seadistamine on algul tülikas kuid akende peale mina enam tagasi ei lähe.\n24.05.2012 kell 22:14\nLauri: tänud idee eest – vabal hetkel proovin kindlasti.


Kergeusklikele: interneti petuskeemide TOP 10\n25. juuli 2006 kell 22:00\nAvaliku võrgu kaudu toimivate petuskeemide taga pöörleva äri käive kasvab üha. Seejuures ei kujuta endast ohtu mitte üksnes nende kaudu pettasaamine, vaid igasugune reageerimine niisugustele pakkumistele. Kui inimene on piisavalt naiivne, et kontakti võtta, kipub ta sattuma "lootustandvalt kergeusklike" isikute andmebaasidesse. Sedasorti tähelepanu võib kaasa tuua tõsisemaid ründeid organiseeritud kuritegevuse poolt.\nOn keeruline hinnata, millised petuskeemid on levinuimad. Mõõdupuid on erinevaid: ühel või teisel viisil petta saanud inimeste arv, väljapetetud summade suurus, levitatavate kirjade või telefonikõnede hulk. Seepärast on esitatud pingerida ühest kümneni tinglik, kuid üldplaanis siiski massilisuse poolest õiges järjestuses. See on nimistu võtetest, mida kasutab kuritegevus, lähenemaks keskmisele kodanikule. Sõltuvalt reaktsioonist asuvad petturid tolle kodaniku arvel teenima.\n1. Koduse näputöö võimalusi pakutakse nii interneti, lehekuulutuste kui ka otsereklaamiga. "Tööpakkujaga" kontakteeruval kodanikul palutakse materjalide eest ette maksta ning osaleda seadmete ostus. Kui raha makstud, jääb kodanik oma tööd ootama. (Ja ootab oma tööotsa tänini.)\n2. Ootamatu loteriivõit. Kui kodanik on vastanud "kodutöö"-kuulutuste peale, siis kasvab tõenäosus, et ta saab ootamatu teate loteriivõidust. Eelnevalt koguni helistatakse talle ning küsitakse, kas tohib teda lülitada loosimise nimekirja, mida reklaamikampaania korras sooritab Megalomaania kasiinokompanii, mis Eestisse laieneda soovib. Niisiis, meie kodanik saab rõõmustava teate, et ta on võitnud loteriil ... ütleme, täpselt miljon ja kolmsada viisteist tuhat krooni. Et see talle üle kanda, tuleb tal muidugi eelnevalt maksta rahvusvahelise pangaülekande eest 500 krooni ning anda oma pangakonto number. Krediitkaarti tal pole ja seda temalt selles staadiumis ka ei küsita. Ega muud, kui et senine töökoht võib jääda kus seda ja teist, kodanik ootab loterii võidusummat...\n3. Maatriksiskeem. Loteriil miljoni võitnud inimesele pole Brežnevi-aegne teler muidugi seisusekohane. Nagu tellitult ilmub postkasti kiri, et uusim kodukino kingitakse igale lotomiljonärile, kes saadab juurdelisatud nimekirja esimesele nimele 25 eurot ja lisab nimekirja lõppu oma nime. Selgitav tekst teatab, et tegu on spetsiaalse, ainult lotomiljonäre hõlmava reklaamikampaaniaga, mis kestab lühikest aega, nii et raha saatmisega on kiire. Loomulikult on lisatud ka pildid esimestest lotomiljonäridest, kel uus kodukino juba käes.\n4. Auhinna saatmise ja administreerimise kulud. Kodukino on kodanikul nüüd samahästi kui olemas ja lotomiljon ikka veel kulutamata. Juba järgmisel päeval tuleb aga teade, et ELi bürokraatlike seaduste tõttu peab saaja enne lotovõidu ülekandmist tasuma veel asjaajamiskulud ja riigilõivu, kokku 250 eurot.\n5. Kinnisvarainvesteeringud. Pärast niisuguste kulude kinnimaksmist asub värske miljonär endale uut ja mugavamat kodu otsima. Õigesti teeb, sest postkastist leiab ta kutse tulla kinnisvaraarendajate presentatsioonile, mille osalemistasu on vaid 500 krooni. Seal näeb ta projekti ja maketti ridaelamust, mille ehitamine on kohe-kohe algamas. Loomulikult kirjutab ta sealsamas alla dokumentidele, mille järgi tema praegune kahetoaline korter Tallinna mägedel panditakse ridaelamuboksi esmase sissemaksu jaoks. Pole ju põhjust kontrollida maaklerite tausta, kes on enesekindlad, viisakad, ilmselt oma ala tundvad inimesed. Mõistagi võtab ta kaasa ka maaklerite nimekaardid ja peotäie reklaamprospekte, mis tutvustavad võimalusi kinnisvaraäris raha teha. Maaklerite telefoninumber on küll imelikuvõitu algusnumbritega, aga see on pisiasi.\n6. Tasulised telefoninumbrid. Üsna pea ja täiesti juhuslikult kohtab kodanik teisigi sarnase algusega telefoninumbreid. Firma, mille miljonivõit on kohe-kohe saabumas, teatab: on veel tarvis täpsustada mõni pisiasi. Palutakse neile helistada ning telefoninumbri algus meenutab kinnisvaraarendajate nimekaardil nähtud numbreid. Kodanik helistab viisakalt saadud numbrile ning sealt küsitakse veel kord tema täpseid isikuandmeid ning pangakonto numbrit. Pärast veerandtunnist kõnet tänatakse teda sõbralikult ning lubatakse nädala pärast lõplikult teatada, millal on võimalik raha üle kanda. Järgmisel päeval saab kodanik teada, et telefoninumber, millele ta helistas, on tasuline teenustelefon.\n7. Investeeringubluff. Samal ajal on juba laiali jutt, et kodanik hakkab rikkaks saama. Igatahes tuleb tema postkasti kuhjade viisi ettepanekuid investeerida kalliskividesse, mis asuvad Liechtensteini pangaseifides, paigutada raha Tše-tšeenias tööd alustava naftapuurimisfirma aktsiatesse, India kinnisvarafirmadesse, seedermänni käbidest pressitud õlisse. Üks neist pakkujatest on nõus tehinguga ootama ka järgmise nädalani, kui lotoraha kohal. Telefonivestluses temaga tuleb huvitaval kombel välja, et kalliskivid on siiski mitte Liechtensteinis, vaid hoopis Nigeerias pangaseifis.\n8. Nigeeria ettemaksubluff. Juveelimees Nigeeriast erineb teistest investeerimisnõustajaist selle poolest, et tema helistab järgmisel nädalal kodanikule ise tagasi ega nõuagi, et uuesti talle helistataks. Telefonijutt jääb siiski lühikeseks, edasi vesteldakse IM-kanaleid kasutades üle interneti. Osavmees Nigeeriast annab teada, et kui tal oleks veidi raha kohalike ametnike äraostmiseks, võiks ta hoopis suurema koguse kalliskividega lihtsalt jalga lasta. Kui meie tubli kodanik talle mõni tuhat dollarit laenaks, siis oleks ta nõus mitmemiljonilise noosi ausalt pooleks jagama. Mõeldud-tehtud. Nagunii tuttav naabermaja Maximillian, kes alati õigel ajal ja kohas head nõu annab, pakkus kodaniku auto eest täpselt 3000 dollarit. Veel küsib Aafrika kompanjon kodaniku pangakonto numbrit ja palub endale kiiremas korras võtta ka krediitkaart ning teatada selle number.\n9. Petukrediit. Suuremaid summasid oodates jääb kodaniku käiberaha kõhnukeseks. Nagu tellitult tekib e-posti mitu kirja, mis pakuvad lühiajalisi, garantiita kiirlaene. Kodanik küsib, kas nii väike summa nagu 10 000 dollarit sobiks? Sobib ikka, ainult et eelnevalt tuleb maksta kindlustustasu 5% laenusummast. Kindlustus makstud, asub kodanik ootama lähipäevil laekuvat laenusummat. Hm, sellest ootamisest tuleb meelde, et ta ootab ka lotomiljonit ja midagi oli veel? Õige, materjale ning seadmeid kodutööks, mille eest ammugi makstud. Samuti kodukino. Nojah, küllap need lubatud töömaterjalid on tollis või postis takerdunud ja ongi parem, praegu pole aega nendega tegelda.\n10. Püramiidskeemid. Viimaste nädalate sündmuste ja ootamise peale hakkavad kodanikule meenuma ajad kümmekond aastat tagasi. Siis paigutasid mitmed tuttavad raha investeerimisfondi, mida hiljem, kui skeem lõhki läks, püramiidskeemiks nimetati. Tookord viskas kodanik nalja lihtsameelsete aadressil, kes uskusid jutte ratsa rikkaks saamisest. Ega ometi tema endaga sama lugu pole juhtunud? Ei, pole võimalik. Kõiki ärisid ja investeeringuid on ta ju arutanud naabermaja Maximilliani ning mõne teise hea sõbraga; nemadki arvasid, et seekord paistab asi õige olema. Ega polegi muud, kui tuleb veel natuke oodata, ja ongi mured murtud.


JÄRVAMAA KLASSIÕPETAJAD: Teeme suve alguse põnevaks!\nTeeme suve alguse põnevaks!\nTeeme suve alguse põnevaks ja sõidame Jõgevamaale Kääpa külasse Kalevipoja Kotta!\n· Vahur Sepa looduskoolitus ja metsaretk 3h\nVahur on elupõline metsamees, kes suurema osa elust jahindusjäägrina mööda saatnud, teinud koostööd loodusteemaliste väljaannetega ja Osooni saatega. Vahuriga ei ole igav: vestluspartnerina võib kuulda sadadest põnevatest ja naljakatestki juhtumistest, loodusretkejuhina saab teadmisi nii õues kui toas. Lootusetu looduse armastajana võib Vahur sütitada neidki, kes looduse suhtes ükskõiksed olnud või kes looduse keelt seni mõistnud pole.\n· Kalevipoja muuseum\nMuuseumis antakse olenemata vanusest meeleolukas ning õpetlik ülevaade eeposest "Kalevipoeg".\n· Krati seikluspark\nSeikluspargis saab nii madal- kui ka kõrgseiklusrajal end proovile panna maa ja taeva vahel. Igaüks, kes on nõus oma võimete piire katsetama, saab unustamatu elamuse osaliseks. Seiklusparki läbitakse reeglina meeskonnatööna, arendatakse lisaks füüsilistele võimetele ka vastastikust usaldust ning teisi olulisi iseloomuomadusi. Kõhklejaile kinnituseks, et kõikjal on nõu ja jõuga abistamas instruktorid ning keegi ei jää üksi (kui ta seda just ise ei soovi).\n· Kalevipoja varakamber\nKalevipoja varakambris on peidus kõige salajasemad, parimate meistrite valmistatud käsitööesemed. Saab näha, katsuda ja kaasa osta.\n· Eine murul\nehk kodust kaasa võetud söögi ja joogi manustamine\nVäljasõit ja koolitus on päris kulukad. Osaliselt katab meie muuseumipiletid, sõidu- ja koolituskulu JOL, kuid mitte kõik, seega on omaosalus 10,00 €. Kes soovib end seiklusrajal proovile panna, peab arvestama veel madalseiklusrajal 8,00 € või kõrgseiklusrajal 15,00 €.\n8.30 Türilt kultuurimaja parklast\n8.45 Paidest kultuurimaja parklast\nNB! Bussis on 50 kohta. Kes ees – see sees! Palun anna osalemissoovist teada 2. juuniks aadressil marjumei@tyripk.ee\nPosted by MK at 18:32\nLabels: ekskursioon, õpetajale\nKallid õpetajad! Kooliaasta lõpu puhul on Eestimaa...


„Kahtlemata pole tegemist mingi p*salehega!“ Ajaleht aitas vetsupaberi puuduses lugejaid | Õhtuleht\nGreete Kõrvits, 5. märts 2020 19:51\nTualettpaber ja mitmed majapidamistarbed kipuvad Austraalia supermarketites otsa saama.Foto: Zuma Press/Scanpix\nAjaleht Northern Territory News on austraallaste seas tuntud oma esikülgede poolest, mis sageli lehe sisu just kõige tõsisemal toonil ei edasta. Ka koroonaviiruse paanikast tingitud WC-paberi puudusele otsustas leht vastata huumoriga, ent samas ka abikäega.\nIseenesest pole teema naljakas. Austraalia tualettpaberitehased töötavad täisvõimsusel, et koroonapaanikas rahva nõudmistele vastu tulla.\nKõrvalepõikena: ka mõned USA hulgipoed seavad kuulu järgi juba piiranguid, kui palju vetsupaberit ja kodukeemiat tohib üks klient osta. Sellest rääkimata, kuidas kõik Wal-Martid on kätedesinfitseerijast tilgatumaks ostetud. Haiguse hirmus kipub osa rahvast teatud tooteid suurtes kogustes kokku ostma. Lisaks ka teised ostjad, kes just neid esimesi peljates kraami kokku ostavad, põhjendusega a la et muidu korjavad hullud kõik riiulid tühjaks. Kahepeale kokku võivad need kaks inimrühma põhjustada puhastustoodete, tualettpaberi ja ravimite puudust.\nTühjad tualettpabeririiulid Brisbane'i supermarketis.Foto: Zuma Press/Scanpix\nEriti just Austraalias kipub rahvas hunnikute viisi tualettpaberit kokku ostma. Austraalia Twitteri enimlevinud teemaviide on #ToiletPaperEmergeny ehk #TualettpaberiHädaolukord. Viite all jagavad inimesed fotosid supermarketitest, kus järjekorras seisavad ostjad, kes lükkavad mitut kärutäit vetsupaberit. Sellised pildid tekitavad siis jällegi teistes kohalikes pahameelt, et „koroonahirmust hullunud“ ostavad riiulid tühjaks ning tõttavad ka ise paberit kokku ostma ja nii see nõiaring üha suureneb.\nOstlejad Melbourne'is hangivad tagavaraks tualettpaberit.Foto: AFP/Scanpix\nNiisiis võttis Darwini linna ajaleht NT News kätte ja ulatas rahvale abikäe, trükkides oma neljapäeval ilmunud lehele lisaks veel kaheksa tühja lehekülge, mida on võimalik sobivateks ruudukesteks lõigata ning seejärel tualettpaberina kasutada.\nPeatoimetaja Matt Williams kinnitas briti ajalehele The Guardian, et lehe number oli tõeline menuk ning ei suutnud jätta rõõmsalt lisamata: „Kahtlemata pole tegemist mingi p*salehega!“\nÜKS KÜSIMUS: kas minu lemmikloom võib koroonaviirusesse haigestuda?


40 INR et USD ᐈ Teisenda ₹40 India ruupia sisse USA dollar\n40 INR et USD\nTe olete konverteerinud 40 🇮🇳 India ruupia et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: nelikümmend (India ruupia). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 40 INR et USD. Kui palju ₹40 India ruupia et USA dollar? — $0.533 USD.Vaata tagasikäik USD et INR.Võibolla võite olla huvitatud INR USD Ajalooline diagramm, ja INR USD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 40 India ruupia et USA dollar\n50 India ruupia et USA dollar100 India ruupia et USA dollar150 India ruupia et USA dollar200 India ruupia et USA dollar250 India ruupia et USA dollar500 India ruupia et USA dollar1000 India ruupia et USA dollar2000 India ruupia et USA dollar4000 India ruupia et USA dollar8000 India ruupia et USA dollar50 SwissBorg et Lõuna-Aafrika rand80000 Pakistani ruupia et USA dollar2150 euro et USA dollar1 Hongkongi dollar et Suurbritannia naelsterling10 Hongkongi dollar et Suurbritannia naelsterling145 Hongkongi dollar et India ruupia16000 Sambia kvatša et USA dollar1 Singapuri dollar et USA dollar32 USA dollar et Austraalia dollar1 Core Group Asset et USA dollar312.227 Tai baat et euro32 Austraalia dollar et USA dollar114 Singapuri dollar et USA dollar1 Ultimate Secure Cash et USA dollar\n40 India ruupia et USA dollar40 India ruupia et euro40 India ruupia et Suurbritannia naelsterling40 India ruupia et Šveitsi frank40 India ruupia et Norra kroon40 India ruupia et Taani kroon40 India ruupia et Tšehhi kroon40 India ruupia et Poola zlott40 India ruupia et Kanada dollar40 India ruupia et Austraalia dollar40 India ruupia et Mehhiko peeso40 India ruupia et Hongkongi dollar40 India ruupia et Brasiilia reaal40 India ruupia et Pakistani ruupia40 India ruupia et Singapuri dollar40 India ruupia et Uus-Meremaa dollar40 India ruupia et Tai baat40 India ruupia et Hiina jüaan40 India ruupia et Jaapani jeen40 India ruupia et Lõuna-Korea vonn40 India ruupia et Nigeeria naira40 India ruupia et Venemaa rubla40 India ruupia et Ukraina grivnaIndia ruupia rohkematele valuutadele...


Omavalitsuste liit määras Raplamaa haigla nõukogusse uued liikmed - Raplamaa Sõnumid\nRaplamaa Omavalitsuste Liit (ROL) valis järgmiseks perioodiks SA Raplamaa Haigla nõukogu liikmeteks Ülle Laasneri ja Rene Koka. Laasner oli nõukogu liige ka varasemal neljal aastal, kuid Kokk valiti sinna esmakordselt.\nOtsuse langetas ROL-i täiskogu reedel, 4. märtsil toimunud istungil. Seni oli Laasneri kõrval olnud haigla nõukogu liige Margus Jaanson. Tema volitused lõpevad 23. märtsil. Ülle Laasner ütles, et esimese hooga on nõukogu töölaual majandusaasta aruanne ja valmisolek Ukraina sõjapagulastega tegelemiseks. Rene Kokk ütles, et tema soov nõukogu liikmena on seista selle eest, et Raplamaa haigla teenused püsiksid võimalikult kõrgel tasemel.\n“Minu soov on teha kõik selle nimel, et Raplamaa haigla teenused püsiksid heal tasemel. Haigla on terve maakonna jaoks oluline teenus. Samuti soovin tähelepanu juhtida sellele, et haigla erakorralise meditsiini osakond ei ole minu ega paljude teiste jaoks rahuldavas seisus,” rääkis Kokk.\nSA Raplamaa Haigla nõukogu koosneb viiest liikmest, kellest kaks määrab ROL ning ülejäänud kolm tulevad Põhja-Eesti regionaalhaigla poolt. Nõukogu koguneb neli korda aastas ning järgmine kokkusaamine on planeeritud reede, 25. märtsi peale.\nEelmine artikkelKohila vald loob uue ametikoha\nJärgmine artikkelKaitseliiduga liitumise huvi on taas kasvanud\nOi kui tore, et endine äpu keskkonnaminister hakkab nüüd erakorralise meditsiiniosakonna tööd korraldama.\nRaplamaa ohutuslaager toimus 14. korda


Türgi ei loobu õhutõrjesüsteemidest S-400 - Sputnik Eesti\n08:15 16.11.2019 (Uuendatud 08:26 16.11.2019)\nTALLINN, 16. november — Sputnik. Türgi peab Vene õhutõrjeraketisüsteemide S-400 soetamiseks oma suveräänseks õiguseks, teatas riigi president Recep Tayyip Erdoğan. Ta tegi selle avalduse koduteel pärast Washingtonis peetud läbirääkimisi Ameerika kolleegi Donald Trumpiga.\n"Me ei pea õigeks nõudmist loobuda täielikult süsteemidest S-400. Ei saa täielikult loobuda S-400st ja minna üle (Ameerika õhutõrjesüsteemidele — toim) Patriot. Me ütlesime, et võime küll Patriote osta, aga neid ostes ei saa me loobuda S-400st. See on meie suveräänne õigus," ütles Erdoğan Türgi ajakirjanikele lennukis Washingtonist koju lennates. Tema sõnu tsiteerib Türgi telekanal NTV.\nTürgi president märkis, et tervikuna möödus tema visiit USAsse positiivselt ja erimeelsuste ületamiseks on vaja dialoogi.\n"Me tahame jõuda positiivsele tulemusele (Ameerika hävitajate — toim) F-35 tarnete osas. Kuid ma nägin seekord, et Trump läheneb sellele teemale palju positiivsemalt ja konstruktiivsemalt," lisas Türgi riigipea.\nPortaali Segodnja.ru peatoimetaja, sõjandusvaatleja Juri Kotenok kommenteeris neid avaldusi raadio Sputnik eetris.\n"Türgi ei pretendeeri mitte ainult regionaalse suurriigi rollile, vaid püüab jõuda juba strateegilisele tasandile. Ja siin on Erdoğanil väga raske ülesanne — saada hästi läbi Moskvaga jäädes seejuures NATO liikmeks. Me näeme, et see tekitab Ühendriikides suurt rahulolematust. Sellega seoses on Erdoğani selle Washingtoni-visiidi tulemused üsna tähelepanuväärsed, millel tehti katseid teda murda," arvab Kotenok.\n"Erdoğani avaldused (S-400 kohta — toim) räägivad sellest, et esialgu teda murda ei õnnestu. Kuigi me ei tohi unustada, et ameeriklastel on suur valik abinõusid, mida nad võivad Türgi juhtkonna suhtes tarvitusele võtta. Ka Türgi peab olema valmis selleks, et teda võidakse proovida kaasata mingitesse poliitilistesse ja sõjalis-poliitilistesse provokatsioonidesse regioonis," oletab Juri Kotenok.\nVene õhutõrjesüsteemide S-400 tarned, mis tekitasid kriisi Ankara suhetes Washingtoniga, algasid juuli keskel. Türgis teatati, et S-400 võetakse täielikult kasutusele 2020. aasta aprillis.\nWashington on nõudnud, et Türgi loobuks tehingust ja ostaks hoopis Ameerika komplekse Patriot ähvardades vastasel korral edasi lükata või tühistada hävitajate F-35 müügi Türgile ning kehtestada ka sanktsioone. Ankara on keeldunud tegemast järeleandmisi.\nSel nädalal sai teatavaks, et USA president pakkus oma Türgi ametivennale 100 miljardi dollari suurust kaubatehingut ja "ümbersõiduteed" pääsemaks sanktsioonidest, mille Washington on lubanud Ankara suhtes kehtestada venelaste S-400 soetamise eest.\npoliitika, S-400, Patriot, Venemaa, USA, Türgi


MIDA VANEMAD SULLE EI RÄÄKINUD ⟩ Kärsini seksisaates ütlevad mehed: kui üks püüab seksis võitjaks tulla, siis kaotavad mõlemad - Mida vanemad - sõbranna.ee\nMIDA VANEMAD SULLE EI RÄÄKINUD ⟩ Kärsini seksisaates ütlevad mehed: kui üks püüab seksis võitjaks tulla, siis kaotavad mõlemad\n20. märts 2020, 20:57\n«Meeste kohta eeldatakse, et tunnetest nad ei räägi,» tõdeb saatejuht Epp Kärsin. «Mehed ei tohi ka olla ausad, sest siis võivad nad naisi solvata. Ometi on meestel emotsioonid, tunded, hirmud ja vajadused. Kas pole?» Täna on stuudios ainult mehed, kes saavad suu puhtaks rääkida. Mida mehed tahavad?\nSaate esimene külaline, fotograaf Egert Kamenik väidab, et tema pole kunagi kohanud orgasmi teesklevat naist. Kuidas ta selles ikkagi nii kindel saab olla? «Iga naine on erinev,» selgitab mees. «Ja ka iga orgasm võib olla erinev. Sa õpid lugema neid kehakeelemomente, mis tekivad. Sa õpid teda mängima nagu pilli. Naisega olemine on nagu muusikariista valitsemine.»\nEpp uurib, kas Egert saaks ehk jagada mingeid konkreetseid nippe: kui sa teed seda ja seda, siis kindlasti saab naine orgasmi. «Pean kahetsuse või mittekahetusega nentima, et naine ei ole kodumasin,» muigab Kamenik. «Et keerad siit nupust ja kahe tunni pärast saab ta orgasmi. See asi on ikka palju värvilisem. Aga sa pead arvestama sellega, et kõige erogeensem piirkond inimesel on aju. See pole nii, et naisel pole tuju ja sa nühid pool vägisi, et peab ju hea hakkama! See ei ole nii. Sa pead suutma teda oma sisemises mõttemaailmas lainele saada. Et ta tunneb, et tal on hea ja turvaline, et ta suudab enda fantaasiates lennata.»\nLoe ka: Kirjuta meile, mida mehed tahavad ja võida vallatu auhind!\nKui üldse meestele mingit nõu anda, siis on Egertil see lihtne: ärge segage naistel orgasmi saada! «Kui sa näed, et naisel on hea, siis ei tasu hakata kohe mingit imet tegema või poose vahetama. See pole kindlasti asi, mis orgasmini viib,» sõnab ta.\nEgert ütleb, et kõik sai tema jaoks alguse lapsepõlvest, kuna tal oli õnn üles kasvada ajal, mil Eestis oli esimene seksrevolutsioon. Erootikaajakirjad olid kodus vabalt saadaval, seks polnud tabuteema ning tal lasti vabalt areneda ja avastada.\n«Ma ei pea ennast kuigi atraktiivseks,» ütleb mees, et talle naised tavaliselt avalikus kohas ei flirtimiseks ei lähene. «Ma kaotasin süütuse alles 18-aastaselt ja ma arvan, et see oligi üks võti – mul oli piisavalt aega mõtestada enda jaoks lahti seda ja anda endale lubadusi, et kui ma kunagi saan naist, siis ma teen nii, et tal oleks hea ja et ta kedagi teist ei tahaks. Ma nägin süstemaatiliselt selle [naise naudingute] nimel vaeva.»\nEgert selgitab ka, et kui naine mehele ära ütleb, on see meestele sama valus kui naistele. Kui tahta aga suhtes kirge säilitada, palub Egert naistel mitte mehi diivanimökude kategooriasse suruda. Kui võtta mehelt vabadus, kaob ka kirg.\n«Seks on ilus mäng, kus mõlemad kaotavad, kui üks püüab võitjaks tulla,» tõdeb Kamenik. «See on hästi oluline!»\nKui vanem härrasmees Jakob arvab, et peamised konfliktid tulevad sellest, et naine ei lase mehel garaažis autot putitada ja mees tegelikult seda ju tahaks, siis Mati ütleb kindlalt: «Naine ei pea olema mehe ori! See ei ole suhe, kui kodutöid peab ainult naine tegema. Ja teine asi: mina tahan, et mu partner räägiks minuga!»\nSten ütleb, et ei taha kingituseks saada šampooni, küll aga oleks ta rõõmus, kui talle kingitakse vahekord võõra naisega. «Et oleks siis midagi teistmoodi...»\nKas ühest naisest piisab?\n60-aastane Martin Arnhold on maganud sadade naistega, on edukas ärimees (maag, treener, ihukaitsja) ja tal on noor naine. Eppu huvitab väga, kuidas tal on õnnestunud nii palju naisi voodisse saada. Mees ütleb, et see on lihtne, kui teada, kuidas naistele läheneda. «Oleneb, mis sa antud hetkel elust tahad – kui mees. Ja kuidas sa end häälestad. Ma vajasin sellist asja ja ma ütlesin kõigile naistele, et ma ei taha mingit suhet,» räägib Martin. «See oli lihtsalt minu elupõletamisperiood.»\nTa ütleb, et ei kahetse midagi, kuigi tegi sel ajal naistele kindlasti ka palju haiget, kui nad tahtsid temast rohkemat. Aga praegu on ta end ümber häälestanud – tal on suhe noore, 26-aastase naisega ja ta ei tahagi teisi naisi.\nMartin usub, et kui inimesed klapivad, siis nad klapivad ning nende suure vanusevahega suhe töötab väga hästi. Neil pole kunagi igav ja seks on korras, alles on ka õrnus ja igatsus, kuigi nad on koos olnud juba kolm aastat.\nArtistil ja treeneril Vello Vaheril on seljataga 30 aastat abielu ja tal on viis last. «Tavaliselt inimesed enam ei seksi – kuidas sul on?» pärib Epp. «Millest sa räägid?!» laiutab Vello naerdes käsi. «Mina mõnikord ka... nagu praegu hetkel ma ei seksi.»\nVaherite suhtes jätkuvalt olemas oleva kire saladuseks peab ta head füüsilist vormi. «Minu arust on normaalne, kuni sa elad! Kaks igikestvat asja on surmahirm ja sugutung,» naljatleb ta. Vaher siiski tõdeb, et päris iga päev alati seksida ei saa ja seda üsna lihtsal põhjusel: liigesed hakkavad valutama. «Aga üldiselt ma arvan, et selline... üle päeva puhata on täitsa tore,» ütleb Vaher.\nTrennil on kindlasti ka roll selles, miks nende abielu on nii kaua püsinud. «Tihti ei pruugi see uus naine parem naine olla kui vana naine,» lisab Vaher. «Keegi ütles kenagi ilusasti: vaata, kui paljude naistega ma olen koos elanud! Ma olen elanud koos 22-aastasega, 32-aastasega, 40-aastasega, 56-aastasega! Aga need, kes iga paari aasta tagant vahetavad endale uue 24-aastase, siis nad on tegelikult ainult ühe naisega elanud.»\nVello ei tee saladust sellest, et vaatab teisi naisi «kilavate silmadega». «Mitte kõiki naisi, umbes pooli,» täpsustab ta. Tema jaoks on see komplimendi tegemine, seda tuleb muidugi teha austusega, eemalt ja mitte isiklikku ruumi tungides.\nSeksiga seotud hirmud võivad olla laastavad\nMeeste suurimad seksimured on seotud erektsiooniga ja enneaegse seemnepurskega. Learn2love.org eestvedaja Margus Sarnet ütleb, et tema seksuaalelu algus oli üsna raju: «Näpud püsti peole, kõva laks alkot sisse ja jahile! Pean paraku tunnistama, et need jahid väga edukad alati polnud ja kui jahisaak saigi koju toodud, kui hästi siis midagi välja kukkus, on iseküsimus,» muigab mees tagasi vaadates.\nSarnet tõdeb, et on väga stereotüüpne pidada meest selleks, kes peab kogu protsessi juhtima ja ohjad enda kätte haarama. Samas ei tasu unustada, et seksiga on ka meestel seotud tunded – alati ei seisa nagu tala ning kui see juhtub, võib see tugevalt mõjutada enesehinnangut. Kui Epp stuudiopublikul palub käed tõsta neil, kel vähemalt korra on ära kukkunud, tõstavad käe enamik meestest.\n«Ma arvan, et vahekorra puhul – ja igasuguse, mitte ainult seksuaalse – on kõige tähtsam lasta igasugused ootused-lootused maha,» annab Sarnet nõu. «Siis ei ole võimalik ka pettuda. Siis saab hakata vaikselt mõtlema, et mis seekord ja mis välja tuleb.»\nKindlasti tasub ka meeles pidada, et igasugused sapised kommentaarid mehe varustuse või oskuste kohta ei peaks käima suhtega kaasas. «See on nii laastava mõjuga, et teist nii laastavat asja on mehel raske välja mõelda,» ütleb Margus Sarnet. Ta annab ka nõu, mida saaksid mehed konkreetselt teha, et treenida end voodis kauem vastu pidada. Vaata tema nõuandeid juba saatest!


Aqarium puhastus vahendid, manuaal sifooni kruusa imitoru filter kala tank tarvikud tolmuimeja vee vaheti pumba filtrid, tööriistad ~ Müük > Vintagefactory.ee\nAvaleht > müük>Aqarium Puhastus Vahendid, Manuaal Sifooni Kruusa Imitoru Filter Kala Tank Tarvikud Tolmuimeja Vee Vaheti Pumba Filtrid, Tööriistad\nAqarium Puhastus Vahendid, Manuaal Sifooni Kruusa Imitoru Filter Kala Tank Tarvikud Tolmuimeja Vee Vaheti Pumba Filtrid, Tööriistad\nMärksõnad: akvaariumi kala tank, sifoon vee lapsed, akvaariumi rinnus, joani akvaarium, õhu akvaariumi pump, akvaariumi toredusega, akvarium filter pump, akvaariumi box, akvaariumi sifoon, akvaariumi puhastada.\nAkvaariumi Puhastamise Vahendid Käsitsi Sifooni Kruusa Imitoru Filter Kala Tank Tarvikud Tolmuimeja Vee Vaheti Pumba Filtrid, Tööriistad\nVajutage pumba pumbata musta vett.\nPuhas kruus, sifoon kala väljaheited ja muu mustuse tõhusalt läbi.\nEemaldatav sifter hoiab väike kala ja kruusa alates siphoned välja.\nToru on piisavalt pikk ja paindlik, mugav kasutada.\nHoiab akvaariumi puhastada, annab oma kala kena elukeskkond.\nTäiuslik puhastus-vahendite või tank aquarium\nVärv ja tüüp: Saada juhuslikult\nKogupikkus: Umbes. 147cm\nPakendi Kaal: 75g\n1.Asetage imitoru sisselaske imitoru arvesse kala tank\n2.Olla kindel, et imitoru on väljalaskeava alla kala tank kõrgus\n3.Hoidke klahvi sinine turvapadi, lõpetage vajutades, kuni teket vee vooluhulk\n1.Teie tagasiside on väga oluline meie Ettevõtte arengut, nii et jätke palun Tagasisidet, 5 tähte, kui sa oled rahul meie toodete ja teenuste.\n2. Palun ärge jätke Negatiivset Tagasisidet küsimata meist, et lahendada oma probleeme , võtke meiega Ühendust kõigepealt, kui teil on mõni probleem, me vastame kõik sõnumid nii kiiresti kui võimalik.Tänan juba ette kannatlikkuse eest.\nSaate üksikasjade vaatamine jälgimine teabega veebilehel, www.17track.net .Kui teil on mingeid probleeme umbes jälgimine teabega ,palun võtke meiega ühendust, enne kui avate et vaidlus.\nEMS ja DHL võtab 3-7 tööpäeva, FedEx võtab 5-12 tööpäeva jooksul, siis peaks pöörama laevaliini kulud.Vintagefactory.ee Standard Shipping /Hiina Õhu-Post/E-paketis on Tasuta Kohaletoimetamine võtab 10-35 tööpäeva(Puldiga valdkonnas on vaja teha rohkem päeva).\nPalun märkida, Puhkus ja nädalavahetusel ei sisaldu tööpäeva jooksul.Me ei saa eeldada täiendavate impordi maksu oma riik, palun aru !\nPalun ärge jätke negatiivse tagasiside tõttu lisakulusid.Kui sul on mõni küsimus ja eriline nõue custom, palun võtke meiega ühendust, Tänan sind nii palju!