Silli puh ja me karune keeletegu — Sirp\nSilli puh ja me karune keeletegu\nJüri Valge, Kas siis selle maa keel ...? Loomingu Raamatukogu 2013, nr 11-12. Toimetanud Anu Saluäär-Kall. Aastakäigu kujundanud Aadam Kaarma. 87 lk. Kuigi XIX sajandi Peterburi akadeemik Ferdinand Johann Wiedemann (1805–1887) kirjutas pisut tollast murdekeeltki arvesse võtva „Eesti keele grammatika” (1875) ja veel üht-teist väärtuslikku, on tema nimest keelehuviliste suus saanud kõigi pärastiste sõnaraamatute „esiisa”, paksu „Eesti-saksa sõnaraamatu” (1869) sünonüüm. Mäletan, et ennemuiste pidi Tartu ülikoolis iga eesti filoloogiasse pürgiv „rebane” oma peaga Wiedemanni tüsedust tunda saama ... Kas tänapäeval asendab teda juba „Oxford English Dictionary”, mis pidada teaduskeelt täis olema? Või koguni Eesti ettevõtlusilma kummitav „American English”? Meie praegune reaalteadlasest haridus- ja teadusminister on varem küll tegelnud riigikaitsega, kuid oma igapäevane emakeel (millel kõik tegelikult põhineb) pole ju ometi riik. Seega virisegu keeleväänajad pealegi! Mis parata – Eesti TA akadeemiku meelest uuritagu eesti keele sõnakasutust parem inglise keeles, seadusega otseselt nõutud emakeelne kõrgharidus kõngegu aga maanteekraavi ... Õnneks kultiveerib minister Aaviksoo praegune keelepoliitika nõunik filoloogiakandidaat (1981) Jüri Valge oma teoses kardinaalselt teistsugust mõtteviisi, mis loodetavasti ei jäta poliitikavankritki keelesohu kinni. Tema Kr. J. Petersoni ühe laulusalmi järgi ristitud raamatuke igatahes väärtustab kõrgelt omamaist keeletegu, mis hõlmab nii emakeele arengu, argikeele kui ka keelekorralduse. Omaette mõõdupuu siinjuures on juba aastast 1989 aasta keeleteo eest Eestis välja antav F. J. Wiedemanni nimeline keeleauhind, mille vahel pälvib ka mitu tegijat. 25 aastat auhinda, 33 laureaati ...\nAuhinnaotsus on vahetu ja spontaanne, juhindumata mingist „tagatoast” või filoloogide siseringist. Peale lingvistide ja paadunud „keelehuntide” kuuluvad seniste pärjatute hulka näiteks kirjanikud Valev Uibopuu (1992; siin ja edaspidi tähistab sulgudes olev aastaarv laureaadiks saamise aega), Nikolai Baturin (1994), Lennart Meri (1995) ja Ain Kaalep (2010), Väike-Maarja kodu-uurijast kooliõpetaja Eduard Leppik (1997), majandusteadlane Uno Mereste (1999), pedagoogikateadlane Viivi Maanso (2004), kirjandusloolane Heldur Niit (2006) ning raadioajakirjanik Mari Tarand (2012). Omaette piirnähtust kujutab endast tõlkija ja raamatuloolane Uno Liivaku (1993), kelle arvukad keeleuurimuslikud teosed, sealhulgas nüüdisnoortele hädavajalik „Väike soveti keele sõnaraamat” (2008), vaat et kaaluvad muu töö üles.\nJüri Valge ajaraame eiravas belletraalkirjatöös saavad vähemalt korraks sõna nii igielav Wiedemann kui ka kõik 33 temanimelise auhinna laureaati. Tegelikkust kujutlusega põimiva raamatu lausestuse kohta lisab autor oma saatesõnas õigustatult: „ Ühed [laused – A. O.] on ütlejate suust kunagi tõepoolest kõlanud. Teisi pole nad iialgi öelnud, aga oleksid võinud öelda. Esimeste ja teiste koosmõju peaks looma pühendunud keeleinimestest meeldesööbivama pildi kui raamatukoidest ning sedelisorteerijatest” (lk 5).\nLõik allpool tunnistab ta, et pidas raamatut kokku pannes (2008–2013) asjaosaliste omavahelistest nääklustest olulisemaks nende üksmeelt ja armastust eesti keele vastu. Kuid lisab samas miskipärast: „Kirjandusteose reeglite seisukohalt on see muidugi väär”. Milliste reeglite ja kes need kehtestas? Seesugune loogika toimib peamiselt kõmuajakirjade malle järgiva halva kirjanduse puhul. Pealegi laseb Valge oma eestkõnelejal teoses, Wiedemanni keeleauhinna viimatisel laureaadil (2013) Valve-Liivi Kingisepal, asjad juba raamatu esimesel sisuleheküljel paika panna : „Mingid riiukuked pole me olnud, aga oma jonni pole ka jätnud” (lk 9). Sulatõsi!\nDramaatiline jutustus Silli puh’ga\nAutor on oma tegelaste mono- ja dialoogidest koosneva oopuse targu žanriliselt määratlemata jätnud. Selle otse lugemisdraamakski kvalifitseerimatu vormistus aga tuletab meelde vahetult sõjajärgse August Jakobsoni, kes oma toonased punaideoloogilised näitemängud („Võitlus rindejooneta”, „Šaakalid” jt) dramaatilisteks jutustusteks nimetas. „Kas siis selle maa keel …?” sobib sama määratlusega mõneti pareminigi. Tegelasi on palju, paiguti dramaatikasse kalduvat jutustamist ka, aga tegevust või sündmustikku sama hästi kui ei ole. See on ehtne draamavormi kätketud eepika, mille esimene vaatus mängitakse maha XIX sajandi lõpu Peterburis akadeemik Wiedemanni kabinetis, teine aga pisut rohkem kui sajandi pärast (ehkki raamatus on kahe vaatuse ajavaheks märgitud vaid mõni kuu) Tallinnas Eesti Keele Instituudis (EKIs).\nLugejale pakub mõtteainet teksti dramaatiliselt pingestama määratud mõistatuslik Silli puh, mis XVII sajandi baltisaksa kiriku- ja kirjamehe Heinrich Gösekeni koostatud sõnaraamatu (1660) järgi olevat toona olnud puhas maakeelne väljend. Nagu raamatus avalikustab eesti vana kirjakeele uurija Valve-Liivi Kingisepp, õnnestus Gösekeni keelepärandi uustrükki (2010) ette valmistades välja selgitada, et Silli puh on tänapäeva eesti keeles lihtsalt harilik strühniinipuu. Kurb tunnistada, ent enamiku meie rahvuskaaslaste lapsepõlvesõbra Winnie Puhhi ega üldse pisikeste karudega pole tal mingit pistmist … Strühniinipuu võib hoopis ägedat mürki pritsida! Ometi evib too puu eesti keeleloomes ja -korralduseski oma aimatavalt karust rolli. Sest miks muidu talle siinses kaantevahes eritähtsust omistada?\nHarilik strühniinipuu on igihaljas laiavõraline taim, mis võivat kuni 25 meetri kõrguseks kasvada. Seega tõeliselt karune puu, mille otsast ma siiski ei soovita Winnie Puhhil mett himustada. Ka ei saa temast eesti keele arengut näitlikustavat keelepuud kasvatada! Kuna puu koor ja seemned sisaldavad surmava toimega mürki. Strühniin kahjustab inimorganismi kõiki keskusi ning kutsub esile pööraseid spasme, mis enamasti lõpevadki surmaga.\nEesti keele uurijad ja hooldajad (kes vahel ka reeglistavad) ent püüavad me isepäiselt karust emakeelt hoopis surmast päästa. Silli puh aga näikse Jüri Valgel märgistavat keelekorraldust ennastki ohustavaid krampe. Kujutletavasti näiteks hiljutist suur- ja väiketähetõmblust, mis püüdis eesti rahvast jätta ilma tema Vabadussõjast. Sama loogika järgi olnuks Ameerika ajaloost tuntud kuulus Bostoni teejoomine samuti üksnes tavaline bostonülikondades meeste kokkutulek.\nMis aga igat masti keelenormijaid äkki tabanud suurtähefoobiat üldisemalt puudutab, siis oma mõtlematuse põhjendamine rahva seas väidetavalt levinud keelekasutusega pole enam pelgalt ämbrisse astumine, vaid meenutab kangesti P. I. Filimonovi hiljuti eesti keelde ümber pandud romaanist „Thalassa! Thalassa!” (2013) teada Veekandjate propagandat, mis kutsub kõiki kunagi ühtsesse Voogu sulanduma. Elik kollektiivselt vabasurma minema. Suupäraseid emakeelepätsikesi võib küll igaüks ise vormida, sisemist keeleloogikat aga tuleb nähtavasti (eestivene) kirjanikelt õppida.\nWiedemanni juures Peterburis\nAjalõhet ületava ebamääraselt sinaka valguse paistel rändab tosin viimase aastasaja Eesti keelesaadikut möödanikku, aega, mil oli „sõnaraamatute ja grammatikate kirjutamine ikka meesterahvaste töö” (lk 11). Nagu nendib akadeemik Wiedemann, ise meie noori naisuurijaid takseerides. Öelduga ta üksnes tuvastas fakti, halvustamata seejuures kuidagi naiste uurimisoskusi.\n„Meil ongi suurem osa keeleuurijaist naisterahvad,” kostab seepeale kohanimede tundja ja murdeuurija Valdek Pall (2002; 17. aprillist 2013 uurib mees juba teispoolsuse kohanimesid). Ometi pole see läbi aegade nõnda olnud, sest paljudele „keeletädidele või -tibidele” vaatamata on 2/3 Wiedemanni auhinnaga pärjatuist mehed. Ja sel ei ole soolise võrdõiguslikkusega mingit tegemist!\nAjakapslist Wiedemanni juurde maandunud „tulnukad tulevikust” on meie emakeele rikkuste varakambris olulist rolli mänginud kogenud tegijad. Keeleuurimise algatajad, kelle seast täna on veel elavate kirjas vaid generatiivse grammatika alusepanija, TÜ emeriitprofessor ja Eesti TA akadeemik Huno Rätsep (1998) ning mulgimurdeline luuletaja Nikolai Baturin. Peterburis esitab viimane Wiedemannilegi ühe oma värssteksti (lk 24), millele kohe samaväärselt sekundeerib Tartu ülikooli orientalistikakabineti asutaja (1956) auväärt Pent Nurmekund (1991). Arvukate ida keelte õpetamise kõrval peab ta oma kodumurret ja luuletamistki au sees. Huno Rätsep tutvustab muidugi GGG teese (1969) ja strukturaallingvistikat, ent ei unusta lisamast: „Eesti keel peab omaenda murrete ja vundamendi peal edasi arenema” (lk 23).\nOtsekui vastukaaluna Eesti NSVd korduvalt vallanud venestamisele ning varem me rahvuskaaslaste seas levinud kadakasakslusele ja pajuvenelusele väärtustab selle raamatu autorgi just murdekeele „ärkamist”. Ka Wiedemanni juures loovad peomeeleolu „murdenaised” – Hella Keem (1990) võro keelemailt ning Kirde-Eesti rannikumurde spetsialist Mari Must (1998, nagu Rätsepki), kes kohalikule akadeemikule tutvustab ennast eeskätt aga just vene laensõnade korjajana Setu (ehk siiski Seto?)maalt. Võib-olla on temagi tüdrukupõlves aurulaevaga Peterburist Võõpsu sõitnud nagu Wiedemann? Tilisangiga Neuhausenisse ta juba vaevalt et sai!\nPeterburi tõi Keem külakostiks kaasa kamaka ehtsat Võromaa sõira ja Must lõikab selle lahti. Eduard Leppik teab sinna juurde nimetada oma kodukoha lähedasi Maksa- ja Kopsumäge, mis mõlemad olla Kalevipoja jalajälgi täis. Ja õdusa õhtujätku eest laseb autor hoolt kanda Saaremaa meestel Juhan Peeglil (1996) ja Heldur Niidul. Esimene neist olevat Valdek Palli sõnutsi „meie Jannsen”, teist aga nimetab Wiedemann tutvuskätlusel „tsensori moodi meheks” (lk 16). Eks üle 30 aasta Keele ja Kirjanduse toimetajatoolil istumist tähenda ka midagi! Otseselt keelega seostub väliseesti kirjamehe Valev Uibopuu kalambuur, mille kohaselt ta pages üle mere Rootsi just vene keele eest.\nKollegiaalseid äratundmishetki tajub Wiedemann Eduard Vääri (2001) ja eriti Paul Saagpakuga (1994) suheldes. Vääriga tekivad need liivi keele pinnal, ameerikaeestlasel Saagpakul aga on ette näidata paks „Eesti-inglise sõnaraamat” ( USAs 1982, Tallinnas 1992), mida samuti kutsutakse autori nime järgi. Seega Wiedemann ja Saagpakk, sõnaraamatud mõlemad.\nLõpuks jõuab kohale omalaadne „kuldne trio”: Ameerikast saabunud ilmakuulus Ilse Lehiste (2009), keda saadavad staažikas Tallinna leksikograaf Rudolf Karelson (1993) ja seni esinenuist vähemalt sugupõlve jagu hilisem Kristiina Ross (2007), grammatik ja tõlkija, heebrea keele asjatundja ja Eesti piiblitõlke ajaloo õgvendaja. Akadeemikuga räägivad nad peale Anton Thor Helle ja eestikeelse piibli saamisloo veel eesti kirjakeele pikkadest sünnivaludest. Karelson tutvustab kümmekond aastat (1988–2007) väldanud „Eesti kirjakeele seletussõnaraamatu” valmimisslugu. Muidu enim foneetikuna tuntud Ilse Lehiste leiab Wiedemanniga ühise teema soome-ugri sugulaskeelte kurba saatust vaagides.\nSiis suundub Lehiste otsustavalt klaveri juurde ja mängib valssi, mispeale akadeemik palub Mari Musta tantsule. Sümboolselt tantsivad nad uude sajandisse, mil Rudolf Karelson Wiedemanni teiseks vaatuseks Tallinnasse sekretäreskordib. Seal kohtume juba teiste inimestega.\nTallinnas, Eesti Keele Instituudis\nKogu siinne sündmustik peab reaalellu üle kantuna aset leidma millalgi 1992. aasta kevadtalvel. Lennart Meri oli siis juba EV president ja esimeste ÕSide (1960, 1976) „isa” õigekeelsuslane Erich Raiet (1990) ei saanuks hiljem manitseda kaaskondseid ettevaatusele keele arendamisel, sest „üleliigne kiirustamine võib palju pahandust teha” (lk 37). Sama aasta aprillist toimetas Raiet juba manalameeste õigekeelsust.\nEt iga laureaat ikka jutustajana sõna saaks, on autor selle vaatuse õigupoolest poolitanud. Nagu õndsal sovetiajal kombeks oli, nii laseb ka Valge neil kõigepealt etendada EKI saalis tähtsa (aja)külalise vastuvõtu peaproovi, kus igaüks saab esitada oma nägemuse ja suu tühjaks rääkida. Juhtrolli võtab enda kanda Wiedemanni keeleauhinna esmasaaja Henn Saari (1989), kellele see on ka loomuomane. Oma „arvutisekretärina” kasutab ta muidugi Ülle Viksi (2001), nüüdset filoloogiadoktorit, kelle grammatiku- ja toimetajatööle on trükisõnas kahjuks märksa vähem tähelepanu pööratud kui keeletehnoloogiale.\nWiedemannile plaanitakse tutvustada sõnaraamatuid (Saari), keelt ja loomingut (Liivaku), oskuskeelt (Tiiu Erelt, 1999), teiste keelte mõju jms. Kauaaegne Emakeele Seltsi juhatuse esimees professor Mati Erelt (2008) hoiatab Eesti teaduskeele väljasuretamise eest, Ain Kaalep toonitab õige- ja heakeelsuse vahet ning soovitab arvutiasjanduseski rohkem luulekeelt kasutada. Luulet ja luuletamist tõstavad teisedki kilbile, aga Mari Tarand juhib tähelepanu asjaolule, et „vigane keel pole alati halb keel” (lk 40). Praegused emeriitprofessorid Mati Hint (2003) ja Tiit-Rein Viitso (2011) soovitavad kaugete aegade külalise ka meie keeleseadusega kurssi viia, akadeemik Haldur Õim (2005) aga arvutilingvistika saladustesse pühendada. „Siis peame talle küll palju seletama,” arvab kõigi soovide peale Tartu ülikoolis tänapäeva eesti keelt õpetanud Ellen Uuspõld (2000).\nLõpuks räägibki iga kohaletulnu ikka oma mätta otsast ja peaproovist saab midagi Astrid Lindgreni Pipi-raamatuist tuntud segasummasuvila sarnast. Meelde jäävad Uno Mereste väljendatud tõdemus: „Mida keel vastu ei võta, seda ei tasu sinna toppida” (lk 37) ning vana oskuskeellasest leksikoloogi Rein Kulli (1992) resümeering, et keelekorraldaja pole kubjas ja tühja reeglite täitmist taga ei aja. (Vahemärkusena: mõnikord ikka ajab küll, eriti mõni „iseenese tarkuses” keeletoimetaja.)\nJa siis ta tuleb! Aegadetagune akadeemik Wiedemann isiklikult, tehes hotellieelse üllatusvisiidi. Tänu hilisele tunnile pääseb ta seeläbi ühtlasi tänapäeva EKI-le iseloomuliku Naiste Maailma kadalipust ja saab segamatut vestlust arendada. Akadeemikule tutvustatakse juba eeskätt XXI sajandile omaseid eesti keele uurimise meetodeid ja Emakeele Seltsi tänapäeva. Paiguti tundub, et Jüri Valge on püüdnud just oma teose lõpuosas ühte teksti liiga palju mahutada, teenides nõnda ka oma ameti- ja erahuve (keelepoliitiline taust, keeleõpetus koolis). Ehkki ma imetlen väikest (nüüd on ta juba ammugi suur) Pille-Riini, kes palub vaatuse lõpus oma presidendist vanaisal keeletammedele juua anda, on Wiedemanni ja Lennart Mere kohtumise lugu autoril üle pingutatud. Kogu sellest dramaatilisest jutustusest aga jäävad kõlama „avaliku naise” Helju Valsi (2003) unustamatu tõdemus: „Emakeel on olemise koda” (lk 35) ning Mati Hindi tunnustussõnad Wiedemanni keeleauhinnale: „See auhind on Eesti vaimuühiskonna võrdkuju” (lk 53). Eks ta omamoodi olegi ja eks just sellepärast pidas Jüri Valge vajalikuks auhinna laureaadidki raamatusse raiuda.


Kodutud foorum - Teema: Naised: topeltorgasm?\nKodutud.com » Seks » Naised: topeltorgasm?\nAutor: Teema: Naised: topeltorgasm?\npostitatud 12.11.2003 kell 11:11\nKas olete kogenud ka sellist varianti, et nii kliitori- kui ka tupeorgasm üheaegselt on? Ma ei teadnudki sellisest variandist suurt midagi, enne kui täna juhuslikult lugema juhtusin. On see siis võimsam ka, kui kumbki orgasm eraldi? Kumb orgasm üleüldse võimsam/parem tundub, tavaliselt räägitakse, et kliitoriorgasm see parem on?\npostitatud 12.11.2003 kell 11:23\nMada see on jura mida sa lugesid\n.Kui on korralik orgasm on naisel kama kuidas ta selle sai ja ega ta pole pärast ka suuteline seda adekvaatselt kirjeldama ja kui tegu on veel multiorgastilise naisterahvaga on seletamine hiljem seda raskem.Hea kui orgasmide arvu ära fikseerite kuidagi.Aga veel liigitama hakata oleks sexi ja naudingu surm!\nvaevalt sa palju vastuseid saad siia!\npostitatud 12.11.2003 kell 11:27\nIsegi kui selle topeltvärgi kohta vastuseid ei saa, siis ehk teistele küsimustele vastata soovitakse...\npostitatud 12.11.2003 kell 16:01\nOlen kogenud üheaegselt See küll harv juhus ja enamasti saan seda vaid ise peal olles.\nIse eelistan tupeorgasmi, sest selle saavutamine võtab kauem aega ja tunne on nagu sügavam... /me ei oskagi seda hästi seletada...\npostitatud 12.11.2003 kell 16:43\nEi oska vastata, kas olen saand...ei tea...isegi vistitada ei oska...aga kliitoriorgasm meeldib rohkem...mul võtab jälle see rohkem aega...ah, tegl ega ma nii kindlalt miskit väita ei oskagi...\npostitatud 13.11.2003 kell 04:04\n...ei mina tea kas nad peaxid koos või eraldi tulema aga kui kõvasti läbi raputab,siis ega sellest ka tagantjärele mõeldes selgust saa...\naa,mõlemad on head\nViimane külastus: 2.08.2017\npostitatud 06.07.2017 kell 12:53\nJah, olen. Võimsus sõltub ma ei teagi hästi, millest, vist üldisest erutusest. See on lihtsalt nii, et tuleb kaks korraga, nii ülalt kui alt. Selles mõttes muidugi, kui erutuvus on kõik üks nii eraldi tupel, kliitoril kui 2 in 1, siis viimane on muidugi võimsam. Kui tupe või kliitori ajal on kiim suurem, siis on sealt võimsam. Üldiselt mulle meeldib (kui ainult eraldi võtta) tupeorgasm rohkem, sest see on mastaapsem ja lõdvestab paremini mu krampunud tupelihaseid. Muidu, kui paljast kliitorit nühkida, saab kätte küll (ka nii, et ümbrust ei adu ja kuulmine kaob), aga see na lokaalsem värk - tupp võib ikka pingesse jääda. Ega see hea tunne ei ole, kui alt kõik kõva, paistes ja pinges on - oh ei, ei midagi meeldivat...\npostitatud 07.07.2017 kell 23:17\nTra 14 aastat tagasi on see teema madal tehtud ja ühel on vaja siin veel kingiseda,et alt kõva ja pinges!\nPervert on see kassone ehk siis onakas teise nimega\npostitatud 08.07.2017 kell 13:00\nNo kui siin probleem on selles, et teema on 14 aastat tagasi (ja ju vist et mada poolt tehtud, see na eriline väärtus, mis seda madat muidu ikka rõhutada) tehtud ja ühel vaja siin kingiseda, kas siis pole mitte mõtekas vanad (ja siis just mada ?) teemad lukku panna, et keegi, ei üks ega teine ega ka kolmas, "siin veel kingiseda" ei saaks? Eks ole, skinny? Kui see paistab sulle probleeme valmistavat, võite ju modede koosolekul teema üles tõstatada - ehk sa leiad sealt koguni endale mõttekaaslasi. Miks mitte, skinny?\nÜks õige naine on kindlasti sugulise erutuse ajal alt sile nagu prillikivi ja ejakulatsioone ei toimu tal juba kindlasti, eks ole, skinny? Kole küll, kui ilmas midagi "reeglist" erineb. Võtab kohe susisema suguõe kallal. Ikka tuleb susiseda, kuidas muidu, ja perverdiks sõimata - hakkas su enda hingekesel kergem. Õige - aur ebaõiglase ilmakorralduse üle, miks teisel on rohkem antud kui minule skinnyle, tuleb ju ometigi endast välja lasta. Lase edasi, skinny - kurssi hoida. Just nii. Let´s go - ega minu seksuaalsus sellest ära ei kao... Kahju küll, muidugi...\npostitatud 08.07.2017 kell 14:52\nOi kurja, Bull on sugu muutnud!!! Nii meeleheitel ei saa ka ju olla? Idikas krt.\nTeemasse niipalju, et kindlasti on olemas ka quatroorgasm, ehk kui neli meest on kõik augud korraga ära hõivanud. Bulli ema on ilmselt pojakesega asja arutanud, et nii pädevaid postitusi siia tuli\npostitatud 08.07.2017 kell 19:23\npostitatud 08.07.2017 kell 22:58\nTegelikult on kahju, et iga uus mittevastava tekstiga kasutaja koheselt minu isikuga seostatakse.\nEi saa võtta selle kasutaja postituste teksti autoriõiguseid enda omaks. Paraku.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0124059 sekundit


Oh. Jah. Muidugi.: Teateid kaugetest lõunaosariikidest\nTagasi Siksäläst, selleks korraks. Leidsime oma õuemaal vanas risuhunnikus 2 rästikut. 1 neist vist emane, enne kui neid õuealale 20 sai, hävitasin risuhunniku. Loomakesed olid loodetavasti nii targad ja lahkusid. Näinud neid enam pole. Enne vaeste rästikute korterist väljaajamist portreteerisin neid, ehk saan siia ka mõne pildi...\nEhitasin oma väikeste valgete kätega uue peldiku, tõin ka ise materjali. Suurepärane saavutus - toppida sedaani max 2,65 m lauad - tehke järgi. Kõik uksed olid sõidu ajal kinni. Aga haamrit ja naelu ei taha enam tükil ajal näha. Minu esimene ehitis...\nLammutasin ja hävitasin vana jõleda ja täiesti arusaamatus kohas oleva peldiku ja ajasin augu kinni.\nÕppisin vikatiga niitma. Asi vajab veel harjutamist, siiski on hea tunne, saan hakkama.\nTegin selle kõige kõrvalt veel ka koguni kujusid, oh imet. Vähe küll, aga siiski. Võrdlusena ütlen, et kujude saagimine (kui mass pole liiga suur) on kergem füüsiliselt, kui eelpoolmainitud tegevused. Isegi allikast 2 ämbrga vee toomine on raskem.\nNüüd olen Elvas tagasi ja kõik on äkki nii väike, kokkusurutud ja umbne... Lastel on hea meel, nemad saavad sõpradega koos olla. Aga minul pole eriti vahet, seal on ka sõpru. Aga avarust ja rahu, võimalusi ja linnuhääli on seal küll rohkem. Vähemalt suvel.\nHinge on jäänud kripeldama üks küsimus : kus on kõik kõlblikud mehed? (Sõpradel oli täiesti vastuvõetavaid vabandusi...) Miks ma üksi peldikut ehitasin? Miks mul polnus vajalikul hetkel kedagi abis kuju püsti ajamas, nii et mul liigsest pingutusest mitmed liigesed valutavad? Või on viga minus, et ma ülejõu toimetusi ette võtsin? Ootan Siksälässe mõnikümmend kilo lihaseid. Noh nii umbes alates 70 kilost kuni ehk 100ni välja, kui on ikka efektiivsed lihased. Ja aju nende küljes peab ka korras olema...\nKirjutasin ka Siksäläs mõned mõtted, panen need siia.\n24. juuli, neljapäev\nVaikus, rahu. Üksildus. Teadmatus. Hirm muutuste ees. Hirm selle ees, et midagi ei muutu. Algava depreka tunnused.\nMa tahan, et keegi mind aitaks. Lihtsalt füüsiliselt, prahti koristada, kuju püsti tõsta jne. Miks peaks keegi mind aitama? See on minu enda asi, kuidas ma siin hakkama saan. Kellelgi pole kohustust mulle appi tulla.\nMa kardan, et pean siiakanti kolima, samas kardan, et jään igavesti Elvasse kopitama. Kardan stagnatsiooni. Lootus vaheldub lootusetusega, mõnikord sekunditega. Tunnen puudust inimlikust lähedusest, sõbralikust vestlusest, patsutusest õlale...\nSee koht siin on näidanud mulle oma mitmekesisust, erinevaid meeleolusid. Küllap näitab veelgi. Vaikus. Ootus. Hirm. Mitmed erinevad hirmud - hirm looduse, hirm inimeste ja lõpuks hirm enda ees. Millegipärast on tunne, et seljatagune on kaitsmata. Hirm rästikute ees, see ongi hirm looduse ees, sest muud ähvardavat loodust siin otseselt pole. Hirm jääda võõraks selle kandi inimeste hulgas, hirm mitte kohaneda.\nMa ei tea, mis on see suund, kuhu minna. Mis on see, mida ma teen piisavalt hästi, et see mind ära elatab. Ja toob rahu(ldust).\nImekaunis koht, nii perspektiivitu tunne? Kõik mõtted viivad küsimuseni: mis on üldse elu mõte? Sest sellest vastusest sõltub justkui see, mida teha edasi.Aga see on vist näiline. Elul polegi mingit mõtet. Enamus olevusi siin võitleb oma olemasolu nimel, nii ka mina. Küllap ma sellepärast veel olengi siin olemas, et kõige suurem tung üldse on tung olla olemas. Elu mõte on elamine. Kõik muu on teisejärguline. Selles teises järgus tuleb küsimus, kuidas olla õnnelik. Kui elementaarne rahulolu eluga on puudu, on avatud võimalus destruktiivseks käitumiseks enda suhtes. Elementaarne rahulolu (mis erinevate inimeste jaoks võib hõlmata mitmeid erinevaid asju) on puhver suure tundmatu oma olemasolu eest võitleva maailma ja indiviidi vahel. Maailm on mõistatuslik ja müstiline, inimmõistus ei küüni seda mõistmagi, kui suur ja kui tundmatu see tegelikult on. See on vägagi rahutukstegev mõistmine.\nNiisiis on inimese Suureks Ülesandeks, selleks, et ellu jääda, teha valik, mida näha ja mida mitte, selekteerida ja kategoriseerida, süstematiseerida see, mida on valitud näha ja luua sellega kujuteldav turvalisus. Oluline oskus on ka unustamine. Inimene, kes ei oska põhjalikult unustada oma maailmapilti mittesobivat, võib ise endale ohtlikuks muutuda. Õnnis teadmatus ja piiratud infohulk teevad maailma käsitletavaks. Sellepärast tihti juuakse ja tarvitatakse veel nii mõndagi unustusse viivat.\nHetkel ma ei teagi, kas mind teeb rahutuks liigne või puuduv info.\nVari on langenud mu pooleliolevale tööle, lähen saagima.\n2. august 2008 16:49\nTjah, ega ma ei teagi enam päris täpselt, mida tahan. Suhteid on väga mitmesuguseid, on sõpru, armukesi, mehi, sulaseid, koostööpartnereid jne jne. Ma ei kujutagi ennast enam hästi ette kellegagi koos elama. See on muidugi üsna võimalik, aga ka muusugused suhted on mõeldavad. Kasvõi see, et ma kutsun inimesi sinna "laagerdama" ja nad sealoleku ajal lihtsalt aitavad mind, kui vaja näiteks kuju püsti ajada ja mina samamoodi aitan neid. Lihtsalt. Seekord juhtus lihtsalt õige hõreda liiklusega aeg sealmaal, kohalikel sõpradel oli ka mitmesuguseid tõsiseid kohustusi mujal. Lihtsalt seekord oli suur puudus lihastest.See on muidugi ajaliselt ette ennustamatu, millal on abilisi, aga eks neid ikka tihti on ka. Lootus üteldakse viimasena surevat...\n3. august 2008 18:26


Mis kasu on disainmõtlemisest?\nÄripäev • 4 detsember 2018\nDisainmõtlemine on startupide puhul väga hea, sest ilma selleta ei saa arendada ühtegi maailmas edukat toodet või teenust, samas teiste ettevõtete puhul jätab soovida, rääkis Design Mindsi disainmõtlemise treener Jane Oblikas Äripäeva hommikuprogrammis.\nJane Oblikas. Foto: Julia-Maria Linna\nSamas 2013. aastal tehtud uuringu järgi pidas disaini ja disainmõtlemist oluliseks konkurentsieeliseks vaid 2 protsenti ettevõtetest. „See on praktiliselt olematu number ja ma väga loodan, et uus uuring näitab, et see on tõusnud,“ ütles Oblikas.\nUurime Oblikalt Eesti ettevõtete disainikasutuse uuringu tulemuste kohta, mis seda just mõõdabki. Muidugi selgitame lahti ka selle, mis disainmõtlemine on ja miks ilma selleta enam hakkama ei saa.\nKülas käis Qminderi turundusjuht Katariina Roosipuu, kellega arutasime, kuidas on võimalik järjekorras seismise kogemust meeldivaks disainida ja milliseid vägitegusid Qminder selles vallas on juba korda saatnud.\nSamuti vestlesime GrabCADi endise disainijuhi, praeguse Eesti Kunstiakadeemia digitootedisaini õppesuuna juhi Mikk Olliga teemal, miks peaks disainer iga ettevõtte juhtkonda tänapäeval kuuluma.


Kipper.ee • Vaata teemat - Vaatamist külmadeks talveõhtuteks: broaching\nVaatamist külmadeks talveõhtuteks: broaching\nTeema pealkiri: Vaatamist külmadeks talveõhtuteks: broaching\nPostitatud: Laupäev, 27 Nov 2004 16:56\nnetiavarustelt leitud pilte - juhtub sedasi ka Sevastoopolis!\nTeema pealkiri: tuttav asi\nPostitatud: Laupäev, 27 Nov 2004 19:26\nOlen ise sellise jama üle elanud 90aasta Muhu väina regatil,Ristna otsas.Ilm oli ikka väga sant.Kohtusakste laev andis Lehtmast stardi ja istus siis ise kolm päeva seal tormivarjus\nHr.Hark oli siis peakohtunik.Stardis sadas juba mitu masti alla.\nPostitatud: Esmaspäev, 29 Nov 2004 10:44\nEi saa nagu hästi aru, milles asi? Lainetuse järgi nagu tuul väga kõva ei tundu ja teine alus on ka täitsa normis. Äkki on jahil raskuskiil ära kukkunud?\nPostitatud: Esmaspäev, 29 Nov 2004 13:09\nVaata spinni. Mehed seisavad kiilul.\nPostitatud: Esmaspäev, 29 Nov 2004 15:31\nhäid broachifotosid pole üldse liiga palju. lisage linke-pilte kui on.\nminu poolt üks hädas x79:\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 09:00\nLiitunud: Esmaspäev, 06 Sept 2004 16:46\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 09:48\nleidsin veel mõned....enjoy\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 17:19\n...ja muidugi kuulus amer one broach\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 19:50\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 21:36\nLiitunud: Laupäev, 30 Okt 2004 21:02\nSee viimane pilt on küll väga jube. Tea kas meeskond pardale alles ka jäi\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 22:36\nmeeskond oli üks inimene ja jäi pardale....õnneks\nPostitatud: Teisipäev, 14 Dets 2004 23:17\n...ja siit võiks sujuvalt pitchpole´iga edasi minna...\nPostitatud: Kolmapäev, 15 Dets 2004 09:33\nkellelgi on juba päris hull kogu:\nPostitatud: Kolmapäev, 15 Dets 2004 21:58\nNo nii. Nüüd võiks asjatundajad kirjeldada broachingu tekke põhjusi ja viise kuidas seda ära hoida?\nKas on liiga loll küsimus?\nPostitatud: Neljapäev, 16 Dets 2004 03:11\nNüüd võiks asjatundajad kirjeldada broachingu tekke põhjusi ja viise kuidas seda ära hoida?\nNiipalju, kui mina seda kogenud ja aru saanud, siis märksõna on ahnus. Nagu ikka kõigel inimlikul. Ahnuse ja halbade asjade kokkusattumus viib kummuli või üle vööri. Julia teeb seda kogu aeg, kui piiri otsida:D Roolileht veest välja ja ... õnneks on massi nii vähe, et miskit hullu ei juhtu. Lisaks, kui groodi soot on vabalt käes(ilma lukustita), siis jõuab reageerida ja pisut järgi anda.\nRehvimata jätmine, liigsuure lainega sõitmine, vale paut või halss, meeskonna jobutamine jne. Väga suurte ja raskete jahtide puhul ei julge väita, kuid väiksematest ülepurjestatutest võib laine ja tuule jõud hetkega üle käia. Sõidad tugevas allatuules valesti lainesse sisse, sel hetkel just on hetkeline bagi, tagant aitab kaasa tonnides kaaluv uus laine ja oledki üle vööri. Eks need jahtide tehnilised nõuded, mis kasutusjuhendis kirjas, üldiselt vastavad ikka tegelikkusele ka. Ja eks kerekujul on ka oma osa. Need triikrauad ju ei kannata kreeni. Kiil kerge ja kui kerepüstivus ületatakse, on kummuli kah.\nIse kogesin sellist üle vööri minemise tunnet, kui ükskord oma hädise 2Hj mootoriga püüdsin Voosist 10-12 pallise vastutuulega välja pressida. Päris mitmed korrad, kui laineharjalt mootoriga alla tulles hoo üles sai, uppus vöör järgmisesse lainesse ära ja vee mass vajutas sel hetkel 900 kg pisipunni vööri, nagu õngekorgi, vee alla. Püsti jäime ja välja saime aga oma rannast Paslepa liinini sõitsime oma 3 tundi ja 4 paagitäit, sellest enamuse Silgurahu ja Seasaare vahel meetri kaupa edasi liikudes.\nSee siin selge ahnuse näide valtsi lingitud lehelt(jube õpetlik leht, tnx!). Pildi pealkirigi - almost - ütleb palju. Kui vöör oleks vee all, oleks minek kindel. Spinna tirib topist ja murdlaine pääseb põhja alla. Rool veest välja, keerab kogu jaht robaki 90-kraadi, prantsatab vette ja käib külili. Hea, kui masti maha ei murra.\nSee siis minu isiklik arvamus, küll proffid selgitavad ülitäpsed tagamaad ära. Kuid seda, kuidas oleks olnud võimalik Vanemuist kummuli ajada, ma ette ei kujuta. See hull sõitis rahulikult veel 70-kraadises kreenis, kuigi peelestik kaalus 5 tonni ja purjepida pisut oli ka:) Aga mine tea, last ju hullu maruga pardale ei lastud:(\nSiin ju sama efekt, mis autol, kui läheb külglibisemisse ja äärekivi ette satub. Nagu tagaveolise autoga - anti liiga palju gaasi:D


Õmblusmamsel (Sewing Lady's quilting). Lapitekid müügiks.: Lapimaailma karbitegu\nEelmise nädala laupäeval käis Õmblusmamsel Kiilis. Põhjus, miks muidu laisk ja kodune Õmblusmamsel provintsist pealinna kanti jõudis oli lapimaailma klubi kolmas kokkutulek. Ei-ei, ma ei kuulu mingisse salaühingusse, vaid see on lapitehnika armastajate sõpruskond, mis kasvas välja Marja Matiiseni 2013. aasta lapitöö kursusest. Tänaseks on klubi liikmeskond veelgi täienenud ning uusi huvilisi lisandunud. Lapimaailma klubi kohta oskan rääkida vaid ülivõrdes. Fantastilised inimesed, suurepärased kohtumised. Igal kokkusaamisel on peale uute teadmiste garanteeritud mitu head kõhutäit naeru (see pikendab eluiga) ning hunnik väga teraapilist lobisemist (see on naistele hädavajalik). Kui Eesti Lapitöö Selts ühendab juba tuntud ja tunnustatud kunstnikke, siis meie klubisse võivad kuuluda kõik, kes armastavad lapitehnikat ning aeg-ajalt õmblusmasina taha istuvad. Plaanid on suured ja minu arvates maru põnevad. Järgmisel kokkusaamisel "kiusame" Airit ehk Sutsukest (tema blogi) ning külastame tema Lapibutiiki, ülejärgmine kord ehk korraldame kohtingu mõne lapikunstnikuga. Elame-näeme.\nKui nüüd keegi tundis soovi meiega ühineda, kirjutage Kadrile, http://www.kadristik.net/ tema on meie seltskonna hing ja südametunnistus.\nAga nüüd kolmandast kokkutulekust. Õigemini tuleb alustada sellest, et sügisel oli Õmblusmamsli töötoas kiirkursus, kus üritasin pooleteise tunniga edasi anda Elle Ikävalkolt kolme päevaga saadud teadmisi. (Pidin rääkima kiiremini kui oksjonipidaja). Peale seda tuli mõte ühildada lapikunst ning paberikunst karbikesse ning Lembe http://lukumetuku.blogspot.com/ oli lahkesti nõus õpitoa korraldama. Meisterdasime, sõime jõime, naersime, lobisesime ja oli üks ülimalt tore päev.\nNaised tööhoos akadeemilise segaduse keskel. Pilt on laenatud Lembelt.\nMinu karbikaane kate kujutab ulpivat vesiroosi ning tehtud, nagu ikka, lapimaali ehk lapipitsa tehnikas.\nMuidugi oskasin oma vesiroosi tagurpidi karbile väänata, aga vähemalt karp ise tuli üsna kobe ning algajale ehk antakse andeks. Pealegi, (oma laste tungival nõudmisel) ei jää see mitte viimaseks katsetuseks.\nAutor: Õmblusmamsel GMT+2: 09:37\nVäga vahva lapipitsa :) Selline isu tuli ka proovida :P aitäh idee eest!\n02 veebruar, 2014 10:31


Bye bye 2018 ehk aasta kokkuvõte – Me kasvame koos\nAasta on lõppemas ja käes paras hetk sellele tagasi vaadata ning ühtlasi otsad koomale tõmmata, et uus saaks rahus tulla. Ma ei heieta siin sel korral pikka juttu, kui imeline või parim aasta see olnud on. Ma arvan, et eelmise aasta suurte sündmustega ei suuda see konkureerida, kuid paljutki on ka lõppevast aastast kindlasti meenutada.\nMöödunud aastat võikski pigem iseloomustada, kui stabiilset ja rahumeelset aastat. Eksamite pinged, koolide lõpetamised, pulmad, kodu soetamine, lapse sünd ja muud sellised suured ja ärevad sündmused on jäänud kõik eelmistesse aastatesse. Käesolev on olnud pigem aasta iseendale ja oma perele. Eks nagu ikka, on olnud palju head ja natuke vähem head. Panen meeleolukamad hetked kirja ka. Ei ole ühtegi pidi pingereas – mis meelde tuli, see nii ka kirja läks. Kui ma mingist punktist varasemalt pikemalt kirjutanud olen, siis leiab teksti sees viite postitusele ka. Let’s start.\n# Käisin paraplaaniga lendamas. Ülimegafun kogemus, läheks iga kell uuesti!\n# Olen olnud 24/7/365 ühele vahvale tirtsule ema ehk esimene täisaasta lapsevanemana. Ühtlasi olen esimest korda muretsema pidanud 39.9 kraadises palavikus oleva lapse pärast ning ravinud tema tuulerõugeid. Olen saanud osa tema arengust, esimestest sõnadest, lasteaiatee algusest, ühistest mängudest, muredest ja rõõmudest. Ethel aasta alguses ja lõpus:\n# Ethel sai vahepeal aastaseks. Sellega seoses oli tore sünnipäevapidu.\n# Ületasin oma hirmu (millest ma eelnevalt teadlik polnud :D) ja sukeldusin Rummu karjääris. Kindlasti tahan järgmisel suvel korra uuesti minna, sest mul on nüüd GoPro ja mul oli niiii kahju, et ma esimesel korral seda muinasjutumaad seal vee all filmida ei saanud. Ainult selle vaate ja filmimise nimel.\n# Ronisin esimest korda (plätudega) tuhamäe tippu. See polnud küll mingi saavutus, aga linnuke igatahes kirjas.\n# Tähistasime abikaasaga kolmandat pulma-aastapäeva. On nii suur asi, kui su kõrval on olemas see keegi, kellele igal ajal toetuda võid ja kellega koos on lihtsalt fun.\n# Indrek valiti aasta lõpus küberväejuhatuse parimaks sõduriks 2018. Nii tubli!!!\n# Ämma ja äia vinged juubelipeod. 50! Keila-Joa lossis ja Padise mõisas.\n# Osalesin kuuajasel näonaha testimise projektis.\n# Jurmala puhkus oli igati meeldejääv\n# Läksin tagasi tööle ja sain omale õnneks taas mega ägeda paarilise(Y) ja muidugi nunnud lapsed, sh jätkasin tööd koolipsühholoogina.\n# Alustasin psühholoogina vestlusringidega loovtundide läbiviimist väikelastega peredele.\n# Tõmbasin otsad kokku lahendus.netis nõustamisega.\n# Meie pere uus auto äkki väärib maise vara hulgast äramärkimist.\n# Katsetasin investeerimist ning teenisin kasumina tagasi milli. Not. Aga tibake ikka. Vaatame, kuidas edaspidi läheb.\nTsiisas, see aasta on olnud nii pikk, et ma ei mäletagi, mida huvitavat sellesse veel mahtunud on. Pingutan natuke veel…\n# Sain tänu imelisele soojale suvele mõnusalt palju rannas käia. Kes mind tunnevad, need teavad, et ma vabalt elaks seal.\n# Oleme vaikselt tagasi maksnud paraja ampsu meie kodulaenust.\n# Suutsin autoga üksinda kottpimedas metsavahelisele teele jääda, kus heal juhul vaid kits või karu möödaminnes lehvitada võiks ja abi loota oli vaid puksiiri tellimisest. Veepump läks katki.\n# Eelneva punktiga seoses õnnestus mul kahel järjestikusel nädalal tekitada meie pere kummagi autoga ligi 600 eurosed remondiarved. Polnud küll minu otsesel süül kumbki, aga sellegipoolest ajas tigedaks, et just minu sõidu ajal need juhtusid ja ikka hädad käsikäes käivad.\n# Panin käed külge Ethelile mõne riideeseme õmblemisel – kleidike, pusa, pidžaama jms.\n# Nii mõnigi film sai kinos ära vaadatud ning kodune filmiõhtu sõpradega korraldatud.\n# Meenub veel Iron Maideni kontsert. Yeah! Indreku esinemisel käisin ka.\n# Kokkamise katsetusi jõudsin kodus olles üsna palju teha. Lemmikumad, mis hetkel pähe tulevad on tuuletaskud, pavlova ja sidrunikook. Mmmm, see Kätu sidrunikoogiretsept saab vist minult aasta lemmiku koogi tiitli, viib keele alla ja täpselt minu maitsele. Tänkjuu, Kätu, et mind selleni viisid!!\n# Tiigrite minikokkutulek oli samuti väga emotsioonide rohke. Loodan, et see kamp hoiab veel kaua kokku.\n# Mitmel koolitusel osalesin. Loodetavasti tulevad enesearengule kasuks.\n# Blogisin meie pereelust selle aastanumbri sees 29 postitust. See number pole küll eriti suur ja ehkki ma eelkõige siiski iseendale ja lähedastele lugemiseks kirjutan, siis lugejate arv on salamisi uskumatult kasvanud ja see vist motiveerib mind positiivses suunas järjepidevamalt ka kirjutama. Mul on hea meel, et teid siia nii palju lugema satub! Ei peagi enam vaid päevikule kirjutama.\nEnim loetud postitusteks sel aastal olid Etheli esimesed sõnad, sünnipäevapidu mängutoas, pavlova kook, deitimas ja pildistamas käimine. Samuti vaadati palju lastega läbiviidud tegevusi.\n# Lõpetuseks võib veel välja tuua, et jõulutunnet on olnud sel aastal rohkem kui viimasel paaril. Kõik on kuidagi õige ja ilmselt lumi mängib siin ka suurt rolli. Selle aasta jõule nautisin tõesti kohe eriti.\nUsun, et peamine sai mälestuseks kirja ja siinkohal võiks lõpetada. Eks neid pisiasju võib muidu loetlema jäädagi. Aasta esimest poolt mäletan helge ja rahulikuna, palju sai sõbrannadega kokku saadud, väljas käidud, kohvikutes istutud, vaba aega oli tagasi mõeldes nagu muda. Aasta teine pool, kogu see aeg, mis jääb peale suve, on kulgenud suuresti töisel lainel ja lennanud üheainsa nipsuga. Ja nõnda me siia aasta lõppu taas jõudnud olemegi…\nHEAD VANA-AASTA LÕPPU KÕIGILE MEIE PERE POOLT!!!\nTuulerõugetes tips koos vanematega soovib kõigile mõnusat aasta ärasaatmist ja imelist uut!\nAuthor mekasvamekoosPosted on detsember 31, 2018 juuli 5, 2019 Categories MEIE PERETags 2018,Aasta lõpp,Kokkuvõte\nEelmine Previous post: Täpilised jõulud\nJärgmised Next post: 5 eesmärki uueks aastaks


Raamatukoi raamatupood -- Kirjad kinnisest majast\nHind € 15.80 Ostukorvi\nEesti ühe teenekaima diplomaadi Kaarel Robert Pusta vanglapäevik «Kirjad kinnisest majast» annab panoraamse ja detailirohke ülevaate ajast, mil valitsusjuht Konstantin Päts hävitas riigipöördega Eestis demokraatia. Päts laskis oma võimu kindlustamiseks vahistada ja kümneteks aastateks sunnitööle saata sajad Vabadussõjas Eesti iseseisvuse eest võidelnud mehed.\nKuid selle kuritöö ohvriks ei langenud ainult Vabadussõja veteranid ja nende toetajad. Riigipöörde käigus õiendati arveid ka inimestega, kellel polnud Vabadussõjalaste liikumisega vähimatki pistmist.\nÜks selliseid oli ka Kaarel Robert Pusta. Ta vangistati ilmsüütuna ja ta karjäär hävitati. Ilmselt sai Pustale saatuslikuks aastaid kestnud vastasseis kindral Johan Laidoneriga, kellest Päts tegi riigipöörde käigus taas Kaitsevägede ülemjuhataja.


Kommentaarid: Eestisse saabunud kvoodipagulastest pole keegi riigist lahkunud\nToimetas Piret Pappel, 6. september 2016 11:25\nMeil/ 6. september 2016 21:37\nei aita isegi külm talv, siis ostetakse neile naaritsakasukad selga.\nvastik/ 6. september 2016 21:26\nAK-s öeldi selgelt, et Läti neid ei poputa ja pole ka nende asi, ühesõnaga savi neist. Neile ei otsita seal ka elamispindasid nagu eestis. Üürigu ise ja sellise abirahaga nad pole selleks võimelised. Õige.\nSee, et eestis tehakse neile kõik ette ja taha ära on üks suurimaid rumalusi. Super elamispind, super ruumikas elamispind, tasuta arstiabi, omavalitsus paneb veel pappi juurdegi, et neil mugav oleks, jne. Tööle pole mitte keegi neist läinud. Nemad proovivad mitte nemad ei tee tööd. Proovigu eestlane töötukassas sellist möla ajada sõimatakse sind täiega läbi. Ühesõnaga on ka eesti juba korrumpeerunud riik, kus oma MTÜ-ga saadakse suuri rahasid, et aidata võõraid. Paljud eesti lapsed elavad külmas ja näljas see ei huvita kedagi. See on alles algus kui neid veel vähe.\nPole hullu/ 6. september 2016 20:01\nKui aeg käes (talv tuleb...), küll nad jalga lasevad!\nTeeline/ 6. september 2016 23:52\nMiks nad jalga peaksid laskma? Elavad soojades tasuta majades, lõik tehakse ette-taha ära. Isegi korterist väljas pole vaja käia.\ntänulik/ 6. september 2016 18:53\nsuur aitäh siis meie selgrootule valitsuskoalitsioonile - poola , ungari ja sveits ei soovinud pagulasi ja nii läkski.\nja see on alles algus , peagi jõuab info nende sõprade ja sugulasteni ja siis ei peata miski seda voogu\nÜlle/ 6. september 2016 18:29\nTeisitimotleja/ 6. september 2016 17:52\nKui me neid erasi poputame siis ei ole lootuski et nad lahkuksid. Latilt oleks meil palju oppida\nvastik kuulata/ 6. september 2016 17:28\nSee on siililegi selge, et siis toetused on eestis suuremad ja elamiskõbulikumad. Meie oma rahvas hääbub kuna ühe inimese abitasu on kuus 100 eur. Sellest maksa korteri üür, kommunaalid, söök, hambaravi, jne.\nlihtne ju/ 6. september 2016 18:44\naga ära maksa hambaravi.\nvastik kuulata/ 6. september 2016 18:52\nRumal oled või? Kooli haridus puudulik?\nParem/ 6. september 2016 17:22\nVägisi tuleb hakata uskuma, et Lätis on parem elu kui Eestis. Ju siis lätlased oskasid immigrantitega sobivamalt ja õigemini ringi käia :) Valem on ju lihtne - võimalikult vähe raha ja hüvesid neile, küll nad siis ise minema lähevad. Ega siis sõja eest põgenejaid on ju nende seas vähe, enamus tulevad ju kommunismi nautima ( meie maksude arvelt mõistagi) ja meie elu uueks looma.\nEga neist/ 6. september 2016 17:10\nei saagi lahti, sest eesti valitsus on nad määranud juba kommunismis elama .Kõik on tasuta ja isegi tagumiku pühkija on igaühele eraldatud riigi kulul. Millal ülejäänud eestlased kommunismis hakkavad elama, sellest valitsus vaikib.\nno/ 6. september 2016 14:44\nseda viga annab parandada , kui tuleb uus ja eestikeskne valitsus ; praegused tolerantidest kitsed ei vääri inimese nimegi !\nKas meil on siis/ 6. september 2016 13:52\nsuuremad toetused ja hüved kui Lätis?\n7.päeva adventist/ 6. september 2016 13:33\nVastik lugedagi neist muslimitest.\nJürgen/ 6. september 2016 13:31\nMuidugi, Eesti täidab kõik Brüsselist (vanasti Moskvast) tulnud korraldused saksa täpsusega. Lätlased vähemalt ajaloost õppinud ja enam nii püüdlikud pole kuid Eestis on valitsuses parteibroilerid, kes harjunud maast madalast küsimata käsku täitma ning kui käsk juba antud siis eestlaslikult nutikalt leitakse lahendused kuidas ikka immigrante sissse tuua selmet mõelda sellele, kuidas oma rahva iivet tõsta. Alustaks kasvõi abortide rahalise toetamise lõpetamisest - kes tahab teha aborti, maksku ise kogukulu omast taskust kinni.\n???/ 6. september 2016 14:47\nMis on see seaduslik alus, millega neid võltspagulasi siia vastu võetakse riikidest, kus ei ole sõda? Kes peaks sekkuma ametnike seadusterikkumistesse?\nTeeline/ 6. september 2016 23:56\nSellist seaduslikku alust ei ole.\nEesti valitsus rikub Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadust.\nVanasõna/ 6. september 2016 13:25\nKala ujub sinna kus sügavam, inimene läheb sinna, kus on parem!\nJu siis meie riik annab erinevalt lätlasest oma pagulatele seda nutsu ja soodustusi märksa heldemalt. Jumal teab mis fondidest ja kuidas. Nii et neil kaob stiimul Saksamaale, Rootsi või Soome putkata. Et siingi on hea küllalt!\nja jälle süüdlased nn parempopulistid./ 6. september 2016 14:47\nEks näeme kaua annab, kas nii kaua kui suudavad ära harjuda ja siis putku panna, siis pole prigulast, toetusi ega raha ka .\nmuidugi/ 6. september 2016 13:02\nkui nende eest makstakse isegi sotsiaalmaksu nagu töötasu pealt tuleviku emapalga ja muu saamise jaoks. Hambadki lagunevad neil ju stressist mitte nii nagu kohalikelt kehvast hügieenist.Mis kõige tähtsam igal ühel on oma kannupoiss-nimega tugiisik.\nSass/ 6. september 2016 13:01\nKes valetab?/ 6. september 2016 12:57\nMitte väga ammu ilmus artikkel Vao pagulastest, kes on lahkunud teadmata suunas ning kelle saatusest riik midagi ei tea. Täna väidetakse, et keegi pole siit lahkunud. Kes valetab? On lekkinud info, et riigil kulub ühe kirju tegelase kohta 2500-3000 eurot kuus. Kui palju kirju reaalselt elatisraha saab, ei tea aga väljaöeldud 90 eurot kuus on ikka väga loll jutt. Arvan, et see summa on kordades suurem, lisaks muud kompensatsiooniks ja muud hüved.\nEhh/ 6. september 2016 13:29\nAlgul olid Läti abirahad meiega võrdsed, siis vähendati neid ikka kordades ja nii avaldas tänane Äripäev mõned üksikud arvud neist meil ja Lätis.\nMeil pere 1 liige saab 358 € ja iga järgmine 179 €, lapsed igaüks 107,4 €.\nLäti immigrandid saavad päevaraha 3€, täiskasvanud 139 € ja lapsed 97 €.\nNii napilt neid numbreid avaldatigi. Muidugi pole siin lehes juttugi üürist, kommunaalidest, mööblist ja supipottidest, mis ka kõik maksavad.\nEt nad nüüd kõik peaaegu ühel ajal Saksamaale putkasid, siis võib aimata, et ülalpidamise tähtaeg hakkas täis saama ja aeg oli uut pesapaika otsida.\n??+/ 6. september 2016 14:51\nMuidu pidid ju toimetulekutoetuse määraas raha saama, mis toetuste andmed need siin on? Need arvud on kaugelt suuremad toimetulekutoetusest ja elamispindade üürid ja maksud veel lisaks Jälle mingi valetamine käib rahvale? Ega ei imestagi siin ju illegi üle.\nno jah,/ 6. september 2016 12:54\nanname signaali, et siin on hea..., varsti hakkavad mujalt riikidest meile üle tulema. Juba praegu in meie vanemapalk üks kauem kesvamaid sissetulekuid. Mitte kusagil pole see 1,5 aastat. On 7-9 kuud ja siis hakkab saama lihtsalt väikest lapsega kodusolemise toetust. Meil saab vanemapalka miinimumpalga järgi ka inimene, kes pole üldse tool käinud. Pagulastel pole mingit probleemi siin juurdekasvu soetada.\nÄhh/ 6. september 2016 13:50\nJa mis kõige huvitavam, noorhärra valitsus võttis vastu seaduse, et sellest aastast võid saada kõrget emapalka ja samal ajal ka töötada ja saada palka edasi.\nMa ei suuda mõista, missuguse otsaga valitsus mõtleb? Emapalk ju selleks mõeldigi välja, et emade elustandard ei langeks, nüüd lubatakse see suurepalgaline ema veel tööle kah ja teine emapalk kukub kontole.\nRr/ 6. september 2016 12:45\nVõiksid minna küll. Lätlased on jälle targemini teinud.\naga/ 6. september 2016 11:55\n6. september 2016 11:51\njärelikult eestis makstakse neile nii head pappi,et äraminek ei kannata ja seda kõike kohalike inimeste arvelt.lätakad osutusid seekord meist kavalamateks.\nNüüd../ 6. september 2016 11:46\nsaame medali. HURRAA-HURRAA-HURRAA.\nHURAA!!/ 6. september 2016 12:04\nSaad kõrgemad maksud ja nälja.


velenje gorenje – Käsipall24\nTaavi Tibar 14/10/2019 08:08 Kommenteeri andris celminš, kristo voika, nove veseli sokol, velenje gorenje\nEile jätkusid mängud EHF-i karikasarjas ja Challenge Cupil, kus olid võistlustules ka vastavalt Andris Celminš Gorenje Velenjega ja Kristo Voika TJ Sokol Nove Veseliga. HC Dobrudja – TJ Sokol Nove Veseli 14: 46 (4:22) Tugevuselt kolmandas eurosarjas läks Veseli teisele mängule vastu turvalises 12 väravalises eduseisus ning Tšehhi klubi näitas ka eilses kohtumises kindlat üleolekut…\nTaavi Tibar 05/10/2019 14:47 Kommenteeri andris celminš, velenje gorenje\nHooaega tagasihoidlikult alustanud Andris Celminši koduklubi Velenje Gorenje naasis taas kodupubliku ees võidulainele, kui alistati Koperi võistkond 37:32. Teatavasti pole Gorenje algus koduses liigas kõige roosilisem olnud, kui nelja vooruga on tabelis vaid kaks punkti. “Valmistume tõsiselt liiga mänguks. Tahaks võiduteele tagasi saada, ” ütles Celmiš enne kohtumist Käsipall24.ee lehele. GORENJE VELENJE: KOPER 37:32 (21:15)…\nIvo Dobkevitsch 21/03/2019 14:26 Kommenteeri andris celminš, sloveenia käsipallimeistrivõistlused, velenje gorenje\nEesti meeste käsipallikoondise paremsisemine Andris Celminš sõlmis kaheaastase lepingu Sloveenia tippklubi Velenje RK Gorenjega ning naaseb nii suvel klubisse, kuhu neli aastat tagasi oma Sloveenia-karjääri alguseski siirdus. Kolmekordne Sloveenia meister – viimati aastal 2013 – Gorenje jäi pärast nelja hõbeda-aastat mullu pronksile. Hetkel, enne kuue meeskonna vahel algavat finaalturniiri, jagab eestlase tulevane tööndja teist-kolmandat kohta,…


Uue investeerimisvahendi tekkimine kergitas bitcoini rekordkõrgele - Digikapital\nUue investeerimisvahendi tekkimine kergitas bitcoini rekordkõrgele\nokt. 21, 2021 @ 9:50\nPeale seda kui teisipäeval tuli turule uus bitcoin’iga seotud indeksfond, on krüptorahad rekordeid löönud.\nTeisipäeval tõi indeksfondide pakkuja ProShares turule esimese otse bitcoin’iga seotud ETFi. Kuna säärast ETFi ehk börsilkaubeldavat fondi on krüptomaailm püüdnud turule tuua juba 2013. aastast alates, siis vaadati selle sündi suure huviga.\nUSA börsile tulnud bitcoin’i-ETF, mis kaupleb tähise all BITO on alates teisipäevast tõusnud ligi 5%. Noor ETF on juba ajalugu teinud: temast kujunes USA börsiajaloo kaubeldavuselt teine indeksfond.\nKa mitmed teised pakkujad kiirustavad oma krüptorahafonde looma, kuna nõudlus nende järele on suur.\nKrüptovaradel on senimaani seljataga suurepärane nädal: eile tegi bitcoin kõigi aegade hinnatipu, tõustes 66 900 dollari tasemele. Täna on turg pisut languses: hommikul taandus bitcoin’i hind Coindeskil 2,6%, 64 000 dollari taseme…


Neti Uudistaja nr.8 lk.1\nNr. 8, juuni - juuli 1998\nAvati linna uus laululava\nJaanilaupäeval avati pidulikult vastvalminud Kilingi-Nõmme laululava. Suveaias paikneva arhidektib�roo Lehemaa ja Urgard AS arhidekti H. Lehemaa projekteeritud ja aktsiaseltsi Eston Ehitus poolt ehitatud ehituse avalindi l�ikasid läbi Pärnu maavanem Toomas Kivim�gi ja Kilingi-Nõmme linnapea Kalle Kiipus.\nTervituss�nad laususid Pärnu Maakonna kultuuri- ja haridusosakonna juhataja aset�itja Aet Maatee, H��demeeste vallavanem Urmas Aava, Kilingi-Nõmme Majandus�histu juhatuse esimees Peep Kaljuste ja linnavolikogu kultuuri- ja spordikomisjoni esimees Jüri Kaljusoo.\nAvamistseremooniale järgnes Kilingi-Nõmme laulupidu, millest lisaks oma linna kollektiividele võtsid osa külaliskollektiivid Pärnust, Elvast, Karksi-Nuiast, V�ndrast, Lihulast, Talilt, Tihemetsast, Surjust, M�isak�last ja T�stamaalt.\nJaaniüritused jätkusid Kilingi-Nõmme klubi näiteringi poolt esitatud J. Orgusaare vabaõhuetendusega "Suured vaimud", jaanitule s��tamise ja võimlemisklubi "Githa" suure võimlemisetendusega. Tantsuks mängisid kohalikud ansamblid X2, A&T ning Polero.\nFoto: Vastavatud Kilingi-Nõmme laululaval esinevad meeskoorid.\nEesti rahvuskoor laulis\n16. juunil toimus juba paar aastat j�ude seisnud Kilingi-Nõmme raudteejaamas Edela-Raudtee ja Riikliku Akadeemilise Meeskoori poolt korraldatud üritus �Hei, hei, hei, tule jaama!� L�busa eeskava andis platvormvagunile ehitatud mobiillavalt RAM, tänu- ja tervitussõnad ürituse korraldajatele, esinejatele ning kogunenud rahvale lausus Kilingi-Nõmme abilinnapea Tõnu Lapp. Uudishimulikud võisid uudistada laulurongi vedanud auruvedurit Kaspar, millel just samal päeval oli 35 aasta juubel. Kunagi k��ditamiseks kasutatud loomaveovagunis oli vaatamiseks välja pandud �ht-teis raudtee ajaloost ning fotomaterjal veduri ja vagunite renoveerimisest. Esinesid ka Kilingi-Nõmme rahvatantsuneiud. Janu kustutamiseks võis kohapeal osta Karksi �llevabriku �Karme� poolt spetsiaalselt läbi Eestimaa kulgeva rahvusmeeskoori suure rongisõidu jaoks pruulitud kesvam�rjukest �RAM�i ramm�.\nInimesi oli laulu kuulama ja auruvedurit kaema kogunenud tuhande ringis. Edela-Raudtee esindaja sõnul oli ürituse eesmärgiks raudtee propageerimine, st. läbi laulu selle rahvale l�hemale toomine. Loodetavasti tuuakse tulevikus taas ka reisirongid Kilingi-Nõmmele l�hemale ja RAM vastavatavale laululavale!\nFoto: Rahvuslauljad l��rimas.\nToimusid pritsimeeste võistlused\n13. juunil toimus Kilingi-Nõmme linna 60. aastapäeva auks tulet�rjevõistlus, mis peale Eesti taasiseseisvumist oli esimene linnas. K�lalistena olid osa võtmas võistkonnad H��demeestelt, T�stamaalt, V�ndrast, Talilt ja Soome Kirkkonummi valla Navala VT�-st. Võistlusele eelnes tulet�rjeautode paraad linnas. Avas�nad �tles Pärnumaa P��steteenistuse ülem Rein Semenov, sellele järgnes Kilingi-Nõmme linnapea Kalle Kiipuse k�ne ja Soome võistkonna juhi Navala VT� ülema Torsten B�ckstr�mi sõnav�tt. Viimane kinkis Kilingi-Nõmme P��steteenistusele Navala VT� vimpli ja väga kauni karika soovis�nadega, et sellest saaks r�ndkarikas, mis hakkaks liikuma võistluse võitnud võistkondade vahel.\nV�isteldi autopritsiga ja pendelteatejooksus, kus tuli riietuda, kinnastega voolikut lahti ja kinni kerida, �lut juua, pudelit veega t�ita, piltm�istatust kokku panna ja p��sten��ri t�pselt visata. Tulemused olid järgmised:\nautoprits - I koht (aeg 0.54,7) Kilingi-Nõmme TPA, II koht (aeg 1.00,3) Kilingi-Nõmme vabatahtlikud, III koht (aeg 1.03,3) H��demeeste; 4. koht (aeg 1.10,5) T�stamaa TPA, 5. koht (1.29,0) Navala VT�, 6. koht (1.30,0) Tali;\nautoprits (noored) - I koht (aeg 1.01,4) Kilingi-Nõmme, II koht (aeg 1.56,0) V�ndra;\nteatevõistlus - I koht (aeg 2.51,0) H��demeeste, II koht (aeg 3.22,5) Kilingi-Nõmme vabatahtlikud, III koht (aeg 3.27,0) Kilingi-Nõmme TPA, 4. koht (3.35,0) T�stamaa TPA, 5. koht (aeg 3.58,2) Navala VT�, 6. koht (aeg 4.09,0) V�ndra noored, 7. koht (aeg 5.23,8) Tali.\nVõistlusi l�petades ja auhindasid k�tte jagades soovis Kilingi-Nõmme Tulet�rje ja P��steasutuse juhataja Kalle Song, et kohtutakse juba j�rgmistel Kilingi-Nõmme tulet�rjevõistlustel. Soomlaste kingitud r�ndkarikale graveeritakse esimesena Kilingi-Nõmme TPA nimi.\nPeale võistlusi tutvustati Soome kolleegidele Kilingi-Nõmme linna ja oldi külalisteks Sihva talu pererahval.\nFoto: Soomlased meie elu-olu uudistamas.\nVeelikse kool - 165!\nKui ma oleksin linnapea\nKilingi-Nõmme peatänavale paigaldati uued liiklusm�rgid\nKilingi-Nõmme linna peatänavale (Pärnu tn.) paigaldati Pärnu Teedevalitsuse Kilingi-Nõmme meistripunkti töötajate poolt 83 uut liiklusm�rki ja 15-16 ruutmeetrit viitasid. Uued v��trajad said ka jalakäijate ülek�igukohad.\nMaterjalide ja töö maksumuseks on üle 100 000 krooni, millest 20 000 v�ttis Kilingi-Nõmme linn oma kanda.\nKilingi-Nõmme linna ja Saarde valla omavalitsuste esindajate ning �rimeeste delegatsioon k�is Rootsis\nSeekordse 9. juunist - 11. juunini toimunud sõidu eesmärgiks Rootsi V�stmanlandi maakonda oli uurida ja selgitada koostöövõimalusi rootslastega ettev�tluse elavdamiseks meie piirkonnas.\nPoliitikutest olid esinduses Kilingi-Nõmme linnapea Kalle Kiipus, Saarde vallavolikogu esimees Aivar �un ning allakirjutanu, piirkonna ettev�tjaid esindasid Aare Gr�nberg, Kalle Koop ja Peep Paimre. Delegatsioonile lisasid jumet Pärnumaa Ettev�tluskeskuse direktor Raiko Gustavson, Maria Alaj�e Eesti V�lisinvesteeringute Agentuurist ning Pärnu Maavalitsuse ettev�tlusn�unik Tiit Kask.\nV�stmanlandi maakonna keskuses V�sterasis külastati �rebro ja V�stmanlandi Kommertskoda ning M�lari regiooni Euro Info Keskust.\nJ�rgmisel päeval Toimus tutvumine Sala-Heby Ide-Forum�iga - see on innovaatiliselt m�tlevate ettev�tlike inimeste �hendus (120 liiget), mille tegevusest oleks ka meil paljutki õppida. K�lastati ka piirkonna ettev�tteid, millest vast vapustavaima mulje j�ttis Terri metsaveotraktorite �tehas�, mis mahtus �hte tavalisse talu kuuri.\nKahtlemata on meil sellest paljugi õppida, sest tihti nõidatakse omavalitsuse peale n�puga ja öeldakse, miks te ei ehita siia tehast, mis lahendaks kõik tööh�iveprobleemid imev�el. Tegelikkuses on aga maapiirkondade arengu v�ti just väikeettev�tluse arengus, mis saab alguse inimeste enda ettev�tlikkusest ja valmidusest leida alternatiive põllumajanduslikule tootmisele.\nL�pudiskussioonil Heby Kommuuni juhtide ja sealsete innovatsioonialdiste ettev�tjatega arutati võimalusi sealsete kogemuste vahendamisest meie piirkonda ning lepiti kokku �hise europrojekti algatamises, mis eelkõige on suunatud just ettev�tluse vastastikusele arendamisele.\n27. mai vallavolikogu istungil kuulati valla sotsiaalnõuniku M. Kurri ettekannet sotsiaaltöö kohta, kinnitati valla korra eeskiri etteloetud kujul sisseviidud t�ienduste ja parandustega.\nRahuldamata j�eti O� �Ravek� poolt esitatud taotlus alkohoolsete jookide m��giks Alexela Lodja-Nõmme tanklas.\nKuulati volikogu esimehe A. �una ettekannet Tihemetsa P�llumajandustehnikumile kuuluvate hoonete munitsipaliseerimise kohta. Tihemetsa PT soovib munitsipaalomandisse üle anda tehnikumi haldamisel olevad hooned, mis ei ole õppetöö korraldamiseks vajalikud. Saarde vallavolikogu otsustas munitsipaalomandisse taotleda Tihemetsa P�llumajandustehnikumi riigivara koosseisust järgmised hooned ja ehitised:\n1. laohoone 1380,\n2. kombainikuur 1383,\n3. prof�laktoorium 1384,\n4. majandushoone nr. 9 1399,\n5. elamukvartali tänav 1404.\nära kuulanud peamaakorraldaja T. Roseni ettekande Tali ja Saarde valla vahelise piiri muutmise kohta, mille on tinginud endise Kuninga A-208 talu maa omandisse vormis-tamine, ning l�htudes Saarde Vallavolikogu otsusest 25. 02. 1998. a. nr.5 ja Tali Vallavolikogu otsusest 24. 03. 1998. a. nr.12, otsustas Saarde Vallavolikogu mitte n�ustuda Tali Vallavolikogu otsusega 24. 03. 1998. a. nr.12 ning jätta k�nealuse talu maad l�biv Saarde ja Tali valla vaheline piir muutmata. Endine Kuninga A-208 talu maa otsustati tagastada vastavalt Vabariigi Valitsuse 05. 02. 1993. a. m��rusega nr.36 kinnitatud �õigusvastaselt v�ärandatult vara tagastamise korra� punkt 51 kohaselt, moodustades eraldi katastri�ksused.\nSaarde Vallavalitsuse teadaandmise põhjal\nNeti Uudistaja nr.1; nr.2; nr.3; nr.4; nr.5; nr.6; nr.7


Vara Põhikool - Ajalugu\nEestis hakati rahvahariduse korraldamisega laiemalt tegelema Rootsi võimu ajal XVII sajandil. Laste õpetamine sai köstrite või kirikuõpetajate ülesandeks, kuid edenes eelarvamuste ja majanduslike takistuste tõttu vaevaliselt. Olukord paranes tänu B. G. Forseliusele, kes 1684 hakkas ette valmistama kooliõpetajaid.\nEsimene kirjalik teade selle kohta, et Vara piirkonnas lapsi õpetati, pärineb juba 1680. aastast. Siinne köster oli üks neist vähestest, kes oskas lugemise kõrval ka kirjutada (tõsi küll, soome keeles). Edenemise peatasid Põhjasõda ning katkuepideemiad, ka ei olnud uus, Vene võim huvitatud talurahva harimisest. Õpetust hakati edasi andma kodudes, vaatamata kesistele koolioludele kasvas lugeda oskajate arv pidevalt. 1739 tehti lugemaõppimine 7.-12. a vanustele lastele kohustuslikuks.\nDokumentide hävimise tõttu pärineb järgmine kirjalik märge siinkandi koolidest alles aastast 1752: Maarja-Magdaleena kihelkonnas tegutses 2 köstrikooli kokku 30 lapsega ning kolm mõisakooli. Võib arvata, et loetletute seas oli ka Vara (köstri)kool. 1766 on kirja pandud, et Vara köster-koolmeistri käest said õpetust nii leeri- kui kohaliku mõisa koolilapsed. 1774/1775 on kihelkonnas lisaks kahele köstrikoolile olnud juba 10 mõisa- ja külakooli kokku 48+334 õpilasega.\nXIX saj algul viidi Venemaal läbi ulatuslik koolireform; muuhulgas nõuti trahvi ähvardusel koolimajade kordaseadmist või uute ehitamist. 1806 rajatigi mõisa toel Varale uus, esimene spetsiaalselt kooliks mõeldud hoone. Õpetati aga endiselt põllutöödest vabadel talvekuudel ning peamiselt lugemist ja usuõpetust. Kirjutamine ja arvutamine tehti poistele kohustuslikuks alles 1851; tütarlastele tuli selle asemel õpetada käsitööd. Sajandi keskel hakati aabitsate ja kirikuraamatute kõrval vähehaaval kasutusele võtma äsja loodud õpikuid ja lugemikke. 1820-1862 juhatas kooli Johan Friedrich Masing, olles selles ametis teadaolevalt kõige kauem vastu pidanud.\nEesti Vabariigi ajaks oli praeguse Vara valla territooriumil loodud ja tegutses viis algkooli: Kaarli, Koosa, Matjama, Tähemaa, Välgi (Nõmme). Hiljemalt 1935/36 õppeaastaks olid need kõik kasvanud 6-klassilisteks, ENSV ajal aga tasapisi suleti või liideti Vara kooliga. Nii on XX sajand osutunud eriliselt nimerohkeks: 1926 kolis kool Vara mõisast Kaarli mõisa ja nimetati Kaarli algkooliks, peale sõda sai sellest Kaarli Mittetäielik Keskkool, 1954 7- ja 1962 8-klassiline kool, alates 1974 Vara 8- ja 1988 9-klassiline kool ning alates aastast 1992 Vara Põhikool.\nXX sajandil on kõige pikemat aega direktoriks olnud Lembit Vaino (1959-1985). Tema ajal, 1973 valmis uus maja, mis praeguseks on omakorda ajalooks saanud.\nTartumaa, Peipsiääre vald, 60426


Ettevalmistused raviks põiepõletik, milline peaks olema kodus meditsiin kapis Uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine\nAga kuidas on naisega, kes alles nüüd, kui kõhus algab uus elu, saab äkki teada, mis on urineerimisel valu, sagedased tungid käivad vähehaaval, valu ja alakõhus? Loomulikult on esimese asjana puudu paanika: mis juhtub lapsega? Miks see kõik juhtus? Kas see on sama kohutav põiepõletik?\nSee kehtib ka põiepõletiku kohta, kuna seda haigust ravitakse antibiootikumidega ja iga naine teab nende kasutamisest raseduse ajal. Tsüstiit on põie seinte põletik, valu allosas kõhu all on ebameeldiv lõhn tupe põhjustavad kas patogeensed mikroorganismid Escherichia coli, streptokokid, stafülokokid, klamüüdia, ureaplasma, trihhomonaadid, mükoplasmad või mis on põhjustatud muudest seisunditest nõrgenenud immuunsus, ületöötamine ja ülejahutamine, düsbioos, liigne düsbioos, ravimid.\nKui soovite ikkagi proovida see aitas kõiki ümberkaudseid! Mis puutub tsüstiidi "traditsioonilisse" ravi raseduse ajal, võivad siin tekkida tõsised probleemid. Need antibiootikumid, mis ravivad põiepõletikku, võivad teie last rikkuda. Ja see on paraku tõsi. Paljude antibiootikumide kahjulikku mõju lootele on tõestatud arvukate uuringutega.\nKuiv köha; Düspnoe.\nKuid tsüstiidi ravimine on võimatu, et vältida tõsiseid tüsistusi, mis kahjustavad ka loodet. Näiteks püelonefriit, mis võib välja areneda ravimata tsüstiidi taustal, on rasedale palju ohtlikum ja veelgi raskem ravida. Raseduse ajal on oluline võtta ravim, mis toimib täpselt põies - tsüstiidiga nakatumise fookuses. Kõigist võimalikest tsüstiidi korral kasutatavatest antibiootikumidest on rasedatel lubatud Monurali võtta ja mõnel juhul määravad arstid endiselt Amoxiclav ja Kanefron.\nTervis teile ja kerge rasedus! Tsüstiit raseduse ajal: sümptomid, ravi ja ennetamine Tsüstiit on põie põletikuline protsess ja üks Urogenitaalsüsteemi kõige tõsisemaid haigusi.\nTsüstiidi tekke riskifaktoritele lisanduvad stressirohked seisundid, tiheda sünteetilise aluspesu kandmine, ületöötamine, nakkusprotsessid teistes organites, eriti Urogenitaalsüsteemi organites. Hilise raseduse ajal võib põiepõletik areneda põie füsioloogilise lõdvestumise, uriini stagnatsiooni, laienenud emaka rõhu tagajärjel. Sümptomid Tsüstiit raseduse ajal avaldub ägedas või kroonilises vormis. Äge põiepõletik on äkilise iseloomuga ja väljendunud sümptomitega, enamasti areneb see pärast hüpotermiat.\nKeha tugev joove ja palavik on uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine tõendid selle kohta, et haigus on uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine raskesse staadiumisse, see nõuab meditsiinilist sekkumist ja piisavat ravi.\nKroonilise tsüstiidi sümptomid Tsüstiidi sümptomid raseduse ajal kroonilises vormis on vähem väljendunud. Haiguse peamisteks ilminguteks on valu urineerimisel, sagedane urineerimine, samuti uriinieritus koos mädaste lisanditega. Valu intensiivsus sõltub urineerimise sagedusest.\nTagajärjed võivad olla raseduse katkemine, enneaegne sünnitus, loote kaalupuudus. Diagnostika Tsüstiidi esimeste sümptomite ilmnemisel peab naine arstiga nõu pidama ja seejärel diagnoosi tegema. Ainult uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine tulemuste saamist paneb arst täpse diagnoosi ja määrab patsiendile ravi. Peamised diagnostilised meetmed põie põletikulise protsessi tuvastamiseks: üldine uriinianalüüs - kui kehas on põletik, tõuseb valgevereliblede arv ja tuvastatakse ka valk; üldine vereanalüüs - tsüstiidiga rasedatel ESR tõuseb; Neerude ja põie ultraheli - valu allosas kõhuga vagiiniga on vajalik kuseelundite seisundi määramiseks; uriini bakterioloogiline analüüs - võimaldab teil tuvastada ja kindlaks teha nakkusliku protsessi põhjustaja.\nÜldiste ja bakterioloogiliste uuringute jaoks on vaja õigesti valida uriin, nii et tulemus oleks usaldusväärne. Hommikuseks analüüsiks kogutakse uriini keskmine osa steriilsesse purki, on vaja anda see laboratooriumisse poolteist kuni kaks tundi. Ravi Tsüstiiti uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine esimesel trimestril ja hiljem saab ravida ainult selliste ravimitega, mis ei ole absoluutselt kahjulikud lapseootel ema ja loote elule ja tervisele. Eriti vajalik on olla eriti ettevaatlik antibakteriaalsete ravimite suhtes, kuid mitte ainult antibiootikume, vaid ka muuks otstarbeks mõeldud ravimeid võib välja kirjutada ainult arst, iseseisvat ravi on igal juhul võimatu läbi viia.\nTetratsükliinid ja sulfoonamiidid on rasedatele äärmiselt vastunäidustatud, selliste rühmade antibiootikumid võivad kahjustada looteid. Antibiootikumravi Peamised antibakteriaalsed ravimid tsüstiidi raviks on Monural ja Uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine.\nNeed tabletid ja pulber on heaks kiidetud kasutamiseks lapse kandmisel ega mõjuta kahjulikult ei ema ega arenevat loodet. Monurali ja Amoksiklav - tsüstiidi ravimid uue põlvkonna raseduse ajal, nad leevendavad kiiresti sümptomeid ja leevendavad valu. Kõige tõhusam Monural - valulikkuse kaotamiseks piisavalt 1 kotike pulbrit. Amoksiklav-ravi kestab 5 kuni 14 päeva. Esialgse ravimina võib valida ükskõik millise ravimi, pärast antibiootikumi määramist peab rase naine määrama rasedale ravimeid, mis eemaldavad kusepõiest kogu uriini, normaliseerivad limaskestade mikrofloorat ja suurendavad ka üldist immuunsust.\nPeamine rahvapärane abinõu, mis aitab kõrvaldada põie põletikulist protsessi, on jõhvikad. Jõhvikad sisaldavad kasulikke aineid ja happeid, mis tapavad E. Jõhvikaviljajookide sagedane kasutamine aitab kaasa keskkonna oksüdeerumisele maos, bakterid ei suuda enam limaskesta kinni hoida ja valusalt kirjutada munasarju organismist.\nSoovitav on puuviljajooke kasutada soojana, ka punastel sõstardel on sarnased omadused, jooki saate lisada pohli. Mida saavad tsüstiidist uue põlvkonna tsüstiidi vahendamine naised sellest lahti saada: Kibuvitsajuur 2 supilusikatäit purustatud kujul valage klaasi keedetud vett, keetke veevanni abil ja jätke minutiks. Kurna enne joomist, joo 3 korda päevas ½ tassi, kolmekümne minuti pärast võid süüa.


Balti riikide jalgpalliliitude juhid kohtusid Riias - Uudised\nBalti riikide jalgpalliliitude juhid kohtusid Riias\nEesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak, Läti alaliidu president Kaspars Gorkšs ja Leedu Jalgpalliliidu juht Tomas Danilevičius kohtusid Riias toimunud Balti riikide jalgpalliliitude töörühma koosolekul.\nEelmisel aastal leppisid Balti riikide jalgpallijuhid kokku strateegilise arengu töörühma loomises, et ühiselt arutada regiooni puudutavaid teemasid ja leida lahendusi erinevatele küsimustele. Esimene kokkusaamine toimus 14. augustil Tallinnas.\nLätis peetud koosolekul tuli teemaks veebruari alguses Roomas peetav UEFA kongress, sarnaselt eelmisele kohtumisele pühendati nüüdki aega kihlveopettuste vastase võitluse arutamisele, eraldi punktina oli kavas naiste Balti liiga ja naiste jalgpall laiemalt.\nJärgmine kohtumine toimub maikuus samuti Lätis, kus põhiliseks teemaks on Balti turniiri arenguvõimalused.\nPildil Baltikumi jalgpalliliitude presidendid Riias


Merikotkas on Eesti looduskaitse edulugu. Kui ta just pliimürgitusse suremas ei ole... - Zooloogid 2.0\nTänasel päeval läheb merikotka populatsioonil hästi, kuid see ei ole olnud alati nii. Inimtekkelised põhjused nagu keskkonnamürgid, elupaikade hävitamine, lindude tapmine viisid eelmise sajandi esimesel poolel merikotka populatsiooni ülimalt kriitilisse seisu. Peale oluliste keskkonnamürkide keelustamist, mis kahjustasid ka inimeste tervist ja liigi kaitse alla võtmise, on saanud merikotkast Eesti looduskaitse edulugu.\nVeebikaamerast tuttav kotkapaar koos järglastega. Foto: looduskalender.ee.\nKuigi kotkapopulatsioon on kasvamas ja looduskaitsjad võiksid nüüd rahulikult puhata, juhatab liik kätte hulga uusi murekohti, mis tulenevad inimeste tegemistest praegu või lähiminevikus ja mis mõjutavad nii merikotkast kui ka kõiki teisi liike, sealhulgas inimesi:\nNäiteks jahimoonas kasutatav plii, mille tagajärjel kannatavad ja surevad linnud. Ainuüksi Eestis testitud merikotkaste kudedest 52 protsendil on mõõdetud pliikogused väga kõrged, isegi üle surmava taseme. Sellele lisandub veel hulgaliselt linde, kes hukkuvad pliiga seotud kroonilise mürgituse tulemusel organkahjustuste tõttu. See põhjustab lindudele väga suuri kannatusi. Antud mürgistused on seotud just jahinduses kasutatava moonaga (kuulid ja haavlid). Samas on olemas jahimoonad, mis ei sisalda pliid, ning ei ohusta keskkonda ega elusorganisme, sh kotkast ja inimest.\nVAATA KUI JULGED: Merikotka surma ägeda pliimürgistuse tõttu, mis on enamasti seotud lämbumisega, võib näha siit:\n5.-7. oktoobril toimub Eestis rahvusvahelise merikotka konverents, kus osaleb üle 90 kotkaste kaitsega seotud inimest 20 riigist. Konverentsi raames arutletakse merikotka kaitsepraktikat, liigi levikut, inimtekkeliste tegurite mõju; lisaks interaktsioonid teiste liikidega, telemeetriauuringud, populatsioonidünaamika ja keskkonnaharidus ning üritatakse leida lahendusi, et inimene ja kotkas saaksid ilma konfliktideta teineteise kõrval eksisteerida.\nRohkem infot konverentsi kodulehelt.\nKonverentsi korraldab Kotkaklubi ja finantseerib Keskkonnainvesteeringute Keskus.


Balti börsid 23. märts - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nBalti börsid 23. märts\nEile Balti börsiindeksitest tõusis päeva lõpuks kõige enam Tallinn (+0.34%), millele järgnes Vilnius (+0.20%) ning langes seevastu Riia (-0.50%). Balti börsidel oli taaskord rahulik meeleolu, kui tehingute arv oli 183 ning käive seejuures 289 tuhat eurot. Tallinna börsi käive moodustas sellest 166 tuhat eurot 79 tehinguga ning Vilniuse börsi käive 111 tuhat eurot 96 tehinguga.\nKõigem suuremas mahus kaubeldi eile TEO LT (0.00%) aktsiaga, millega päeva lõpuks oli sooritatud 23 tehingut kogumahus 69 tuhat eurot. Järgnes Merko Ehitus (0.00%) käibega 48 tuhat ja tehinguid kokku 6 (üks plokktehing EUR 9.010 x 5008) ning Olympic Entertainment Group (-0.51%) - tehinguid kokku 15 moodustades käibe 37 tuhat eurot.\nSuurimad tõusjad olid PRFoods (+1.04%, käive EUR 2), Linas Agro Group (+0.74%, käive EUR 205) ning Silvano Fashion Group (+0.65%, käive EUR 10k). Kõige enam langesid SAF Tehnika (-3.38%, käive EUR 4k), Nordecon (-1.90%, käive EUR 15k) ja Baltika (-1.69%, käive EUR 290).\nTäna on oodata Baltika auditeeritud 2015 majandusaasta aruannet.\nBaltikal ka siis oodata dividendiettepanekut :) ?\nKuna pealik lubas võlast vabaks siis nüüd tuleb korralik summa sisse panna ilmselt.\nMinu arusaamise kohaselt on PeaLik juba mõnda aega võlast vaba. Istub rahas ja ootab turukrahhi.\nPeaLik versus pealik ;-)


Kas suudad olla iseendale inspiratsiooniks? Olen teadlik motivatsiooni ja inspiratsiooni erinevusest. Ma saan aru, et suudan ennast motiveerida, kuid kas ma suudan ennast tõeliselt inspireerida inimese poolt, et ma olen ja asju, mida ma teen?\nMind inspireerib minu tahtejõud vastu võtma väljakutseid, millega kokku puutun. (Kui ületate oma hirmu väljakutse vastu võtta, olete juba võitja, paljud inimesed ei julge isegi seda väljakutse vastu võtta).\nMind inspireerib minu enesekindlus, et kui otsustan midagi ette võtta, ei astu ma tagasi.\nMind inspireerib minu positiivne suhtumine, et isegi kui vähemalt vähemalt ei õnnestu, on mul ettevalmistusprotsessis palju kogemusi.\nMind inspireerib minu tugev süda, et võtta vastu kõik kriitikad neilt, kes on minu võitluses kõige vähem panustanud (kuna ma tean, et kaks tõelist hinge, kes minu eest tegelikult hoolivad, mu vanemad, on alati minu kõrval)\nUsun, et kõigil on nende sees arvukalt põhjuseid, millest inspireerida.\nJah! Esimene kord, kui teete midagi väljaspool oma mugavustsooni. Minu jaoks tähendab see linnavolikogu ees kõnelemist ja seda, et volikogu liikmed kuulavad teid ja mäletavad teid hiljem.\nProjekti kallal töötamine või unikaalse lahenduse leidmine on veel üks näide. Üllatame end selle üle, mida saate saavutada.\nProbleem on selles, et me ei aktsepteeri enda eest kiitust. Enamik inimesi ei saa leppida lihtsa komplimendiga. See on raske. Me viskame komplimendi teisele inimesele tagasi. Enda kaastunde õppimine viib enese inspiratsioonini.\nÕpitakse mõtlema: “Ma saan seda teha”. Inimesed kasutavad ämbriloendit seikluste esitamiseks või kogemiseks. Ma ütlen, et visake ämbriloend ära ja võtke omaks meie tugevus.\nSellele küsimusele saab vastuse järgmisest The Emerald Tableti tsitaadist:\nNagu ülal, nii allpool.Kuna sees, nii ka ilma.\nTähendus on lihtne, see, milleks te enda arvates muutute. Valik on sinu.\nKui arvate, et olete iseendale inspiratsiooniks, siis olete.\nJah! Teil on võim teha suuri asju.\nSaate luua oma unistuste elu - elu, mida elavad ainult vähesed inimesed.\nSaate saavutada seda, mida inimesed nimetavad võimatuks, kui teil on tahtejõudu ja otsustavust oma unistuste nimel tegutseda.\nEndast rääkides olen inspiratsiooniks iseendale, sest usun,\nSee, et suurim kingitus endale võib olla, on see, et inimene elab oma unistuste elu.\nUsun, et midagi suuremat kui mina juhin mind sihtkohta jõudmisel ja jätkan seda ka edaspidi.\nUsun, et kui mul on meelekindlust, suudan midagi teha, ükskõik, kas see on eksami sooritamine või suur projekt.\nJa jah, kui saavutate oma eesmärgid, hakkate te ka rohkem enesekindlust, paremat enesehinnangut ja paremat inspiratsiooni arendama.\nNii et hakake täna endasse uskuma.\nSoovin teile õnnelikku elu.\nMis vahe on brändi luksusturundusel ja brändi juhtimisel?Mis vahe on keskendumisel ja meditatsioonil?Mis vahe on koogil ja väraval?Mille poolest erinevad "tunnetus" ja "taju"?Mis vahe on "on" ja "oleks"?Mis vahe on mõistlikkusel ja tarkusel? Kas üks on olulisem voorus kui teine?Mis vahe on maal ja Maal?


Disainilahenduse taotluse esitamise nõuanded ja parimad tavad\nAllpool on mõned nõuanded ühenduse registreeritud disainilahenduse taotluse esitajatele, et taotlust puuduste tõttu tagasi ei lükataks.\nPuudused võivad olla vormilised, näiteks kui taotleja unustab lõivu maksta või disainilahenduse kujutised ei vasta teatud registreerimisnõuetele. Vormilisi puudusi on lihtne ennetada ning kogemused näitavad, et tavaliselt esineb neid veebitaotluse esitamise järgmises kolmes etapis.\nKõik vaated peavad olema seotud sama disainilahendusega.\nVaade ei tohi sisaldada lisaelemente, mis ei kuulu disainilahenduse juurde, nt selgitavad märkused, arvud või nooled.\nDisainilahenduse kujutis peab olema neutraalsel taustal.\nIgal kujutisel peab olema ainult üks disainilahenduse vaade.\nDisainilahenduse värvid peavad olema kõigil vaadetel samad.\nSuurendatud vaated tuleb üles laadida eraldi kujutistena.\nVisuaalne lahtiütlus peab olema esitatud ühetaoliselt kõigil vaadetel, kus lahtiütlus esineb.\nVähemalt üks vaade peab kujutama tootekomplekti või kompleksset toodet tervikuna.\nTootenimetus peab vastama disainilahenduse kujutisele.\nTootenimetus peab olema piisavalt üksikasjalik, et seda saaks liigitada Locarno klassifikatsiooni klassi ja alamklassi.\nAvaldamise edasilükkamise taotlemine\n1. Kõik vaated peavad olema seotud sama disainilahendusega.\nTaotleja on esitanud sama disainilahenduse (disainilahendus 1) registreerimiseks kaks vaadet, millel on kujutatud erisuguste omadustega toolid. Vaated ei ole seotud sama disainilahendusega ja seega lükatakse need tagasi.\nDisainilahendus 1 / Vaade 1\nDisainilahendus 1 / Vaade 2\nDisainilahendus 2 / Vaade 1\nErisugustest omadustest tuleneb erinev välimus, mistõttu tuleb need tooted esitada eraldi disainilahenduse taotlustena.\nTaotleja soovib registreerida kummagi tooli eraldi disainilahendusena (disainilahendus 1 ja disainilahendus 2) ning taotlus on seega vastuvõetav.\nKumbki ülalolev vaade on seotud eri disainilahendusega. Eri disainilahendusi saab registreerida koondtaotlusega*. Iga disainilahenduse kohta võib esitada mitu (1–7) vaadet.\n* Koondtaotlus on mitut disainilahendust sisaldav taotlus. Koondtaotluse esitamine on odavam kui iga disainilahenduse jaoks eraldi taotluse esitamine.\n2. Vaade ei tohi sisaldada lisaelemente, mis ei kuulu disainilahenduse juurde, nt selgitavad märkused, arvud või nooled.\nDisainilahenduse vaade sisaldab teksti, sümboleid ja nooli.\nÜksnes disainilahendust sisaldav vaade. Lisateabe võib esitada kirjelduse väljal.\n3. Disainilahenduse kujutis peab olema neutraalsel taustal.\nKujutisel on näha võõrobjekte.\nDisainilahendusel on neutraalne taust.\n4. Igal kujutisel peab olema ainult üks disainilahenduse vaade.\nSamal kujutisel on kaks disainilahenduse vaadet.\nKujutisel on üks vaade.\n5. Disainilahenduse värvid peavad olema kõigil vaadetel samad.\nKui sama toode on erinevat värvi, loetakse see erinevaks disainilahenduseks.\nKeelatud on esitada koos ka värvilisi ja mustvalgeid vaateid.\nDisainilahenduse vaadetel on sama värv.\n6. Suurendatud vaated tuleb üles laadida eraldi kujutistena.\nKujutisel on esitatud ka suurendatud vaade.\nSuurendatud vaade on esitatud eraldi kujutisel.\n7. Visuaalne lahtiütlus peab olema esitatud ühetaoliselt kõigil vaadetel, kus lahtiütlus esineb.\nMõnikord soovivad kasutajad registreerida üksnes toote teatud komponendi. Sel juhul saavad nad näidata visuaalsete lahtiütlustega, mis elemente nad ei soovi registreerida.\nVisuaalne lahtiütlus ei ole kõigil vaadetel järjepidevalt esitatud.\nVisuaalne lahtiütlus on kõigil vaadetel järjepidevalt esitatud.\n8. Vähemalt üks vaade peab kujutama tootekomplekti või kompleksset toodet tervikuna.\nPuudub tootekomplekti või kompleksse toote tervikvaade.\nNõuetekohaselt kujutatud tootekomplekt koos tervikvaatega.\n9. Tootenimetus peab vastama disainilahenduse kujutisele.\nNäites on toolivaatele lisatud vale tootenimetus. Kaunistusena saab registreerida mustreid, mitte toole, seega ei ole see nimetus vastuvõetav.\nTootenimetus ei ole disainilahenduse vaatega kooskõlas. Disainilahendusele tuleb lisada tootenimetus „toolid“ (klass 06.01).\nTootenimetus on disainilahenduse vaatega kooskõlas.\n10. Tootenimetus peab olema piisavalt üksikasjalik, et seda saaks liigitada Locarno klassifikatsiooni klassi ja alamklassi.\nDisainilahenduse nimetus ei ole klassifitseerimiseks piisavalt üksikasjalik.\nToote funktsioon on selgelt määratletud klassi ja alamklassi abil.\nRiikliku, rahvusvahelise või ühenduse disainilahenduse taotluse esitajal on sama disainilahenduse suhtes ühenduse disainilahenduse taotlemise prioriteediõigus kuue kuu jooksul alates esmase taotluse esitamisest.\nPrioriteediõigus tähendab seda, et õiguste ülimuslikkuse kindlaksmääramisel käsitatakse prioriteedikuupäevana disainilahenduse registreerimistaotluse esitamise kuupäeva.\nPrioriteeti saab taotleda üksnes disainilahenduse või kasuliku mudeli varasema taotluse alusel.\nVarasem taotlus peab olema esmane taotlus.\nVarasema taotluse omanik ning ühenduse disainilahenduse taotleja peavad olema üks ja sama isik.\nHiljemalt kolm kuud pärast prioriteedinõude esitamist tuleb esitada varasema taotluse kinnitatud koopia.\nKui varasema taotluse keel ei ole üks viiest ameti keelest, peab taotleja esitama tõlke.\nÜhenduse disainilahenduse taotluse esitamisel on võimalik taotleda disainilahenduse avaldamise edasilükkamist kuni 30 kuuks. Seega jääb teie disainilahendus saladusse, kuni olete valmis selle avaldama. Kui otsustate jätta oma ühenduse registreeritud disainilahenduse üldse avaldamata, aegub selle registreering pärast 30-kuulist edasilükkamisperioodi.\nEdasilükkamist saab taotleda ainult taotluse esitamisel.


Eesti Laul 2020: esimese ja teise poolfinaali esinemisjärjekorrad on selgunud! | NordenBladet.ee\nNordenBladet – Tartu Ülikooli spordihoones toimuvad 13. ja 15. veebruaril Eesti Laul 2020 poolfinaalid, kus lisaks 24 võistlejale astuvad lavale ka mitmed erikülalised. Esimene poolfinaal toob taas suurele lavale Inese ja Eesti hetke kuumima räpigrupi 5MIINUST.\nVähem kui kuu pärast toimuv suursündmus toob publiku ette särava koosluse kodumaistest artistidest ja suurejoonelise show koos mitme erikülalisega. “Esimeses poolfinaalis 13. veebruaril astub üles Ines, kelle esinemist Eesti Laulu laval on fännid tõenäoliselt kaua oodanud,” avas Eesti Laulu plaane peaprodutsent Tomi Rahula, kuid jätab etteaste sisu veel saladusse. “Lükkame Eesti Laulu kohe neljapäeval hooga käima, sest lavale astub ka publikut hullutav 5MIINUST,” avaldas Rahula teisegi erikülalise. Ülejäänud poolfinaali ja finaali erikülalised avaldab Eesti Laul sündmuse lähenedes.\nEestiEesti Laul 2020


Home > Review > Anavar > Kas Ma Saan Kasutada Anavar Ja Klenbuterooli Kokku\nKas ma saan kasutada Anavar Ja Klenbuterool Koos\nKas ootate, et saada awesome keha kui ka wellness? Miks sa ei proovi seda? On erinevaid viise, kuidas seda teha, kui olete mõned valmis. Võttes kohutav lihaste hoone muidugi kindlasti vaja mõned algatused. Hea toitumise, harjutusi, samuti mõned täiendused kindlasti aidata teil toime tulla. Kuid kas te olete leidnud sobiva täiendusena lõpetada oma jõupingutusi? Mitte veel. Kas te olete kunagi varem sai teada saan kasutada Anavar Ja Klenbuterool koos?\nNoh, siin me oleme valmis teavet seoses üksuse Anavars. Anavar kirje üldjuhul lõpetada oma algatusel ehitada oma keha. Mõnel fitness programmi Anavar funktsioonid lõpetada harjutusi. Jah, seal on võib-olla mõned versioonid toode. Siiski Anavar, mida me pakume siin kindlasti aitab teil palju rohkem. Mitmed kasu teenida teid palju rohkem. Te võite saada palju tervislikum ja ka lihtsam võimalus arendada oma füüsise.\nTeave toodete võiksid kohtuda oma soovist teada rohkem puudutab saan kasutada Anavar Ja Klenbuterool Koos. Jah, sa ei näe esilehele selle toote kohta. Klikkides lingil kaasas, siis on sirged kodulehel. Seal, teil võiks olla mõned uurimist ja ka päringuid vastata. Kindlasti võid ka saada vastused olemas. Kõik põhjaliku info ja kokkuvõte sellest täiendamiseks pakutakse. Sel põhjusel, siis kindlasti ei saa hämmingus enam teada selle objekt.\nKui teil on olnud piisavalt selle veebilehe, mitte kunagi ei mäleta, et minna peamine kohas. Miks? Seal võid osta Anavar toote otse. Ostes, olete teinud väga varakult meetmeid on silmapaistev kulturismi ja body-kuju. Anavar aitab kindlasti rohkem teha keha kuju kui ennetada. Sel põhjusel seda eset kindlasti väga vaja sul kunagi kahelda. Me tegelikult täname teid külastavad sellel veebilehel. Me anname teile abi realiseerida oma ootusi. Lihtsalt siin, selles kohas!\nAnavar tabletid on ravim soovitatud kliinilise naabruses, et aidata inimesi, kes on tegelikult tegelenud oluliselt lihaskoe kadu. Lihaste kaotuse põhjuseks võis olla kõikehõlmav voodirežiimi või tervise ja heaolu probleem näiteks vähirakke ravi või AIDS.\nKuigi iga patsient on mitmesuguseid ja meditsiinitöötaja pruugi soovitada Anavar põhineb teiste ravimitega isiku võtab tavaliselt rääkimise see on steroid nähtud valikuvõimalus tulemusena kerge negatiivsed mõjud samuti võime suurendada lihaskasvu põhjustamata ebaõige lihaskoest suuruse ja kujuga.\nSteroidiga Samuti tunnustatakse alandada kogus tselluliidi sarnaselt välja alad organismis, nagu kõhu ümber, alaselja ja reie. Sel viisil on võimalik üksikisikutele steroidi mõlemale vt lihasmassi kasvu ja alandada ka rasva oma keha liiga.\nAnavar on Dihüdrotestosteroon (DHT) anaboolseid steroide. See viitab see toimib nagu testosterooni organismis. See hormonaalse aine on väga oluline hormoon, kui mõned selle mõju koosnevad sugu loodet, meeste juuste muster näo, keha ja ka geneetilise kiilaneval, paremale alla mehe sugutung ja võimsust. See on päris tugev hormonaalsed agent, mis on tavaliselt laotud Testosteroon.\nKui kasutate oksandroloon koos 20 mg – 30 mg Holotestin päev näed keerukamaks tahavad oma lihaseid. Hea tulemusi on lisaks näidanud, kulturistidele kasutamisel oksandroloon sisse segada 120mcg – 140mcg klenbuterooli päevas.\nKasutades oksandroloon üksi kindlasti ei too ilmne lihasmassi kasvu, kuid see kindlasti ei parandada lihaste arendamise tulemusi paljude teiste steroidid, kui teda kasutatakse omavahel. Dianabol (D-Bol), Deca Durabolin ja ka Testerone kõik hästi koos oksandroloon luua lihaskoe mass. Võttes need ülemuse ainete luua rakkude arengut, säilitades samal ajal vedeliku toob jõunäitajatega ja toob kaasa rohkem lihaskoest mass.\nKui virnastamine 200mg deka Durabolin nädalas pluss 500 mg Testoviron Depot (või 250 mg Testoviron Ethanate) nädalas 25 mg oksandroloon päev näed olulist kasu lihasmassi kui ka vastupidavusele on enamik professionaalsed sportlased ning meeste keha ehitajad . Põhjused, mis on:\nDeca Durabolin on väljendunud anaboolsed tulemus, edendades valgusünteesi\nOksandroloon tõstab tugevust, andes veelgi phosphocreatine sünteesi\nTestoviron Depot aitab pumbates väljatöötamise ja kiirendab rakkude uuenemist\nÜle arutasime, kuidas Anavar tundub, et on palju punkte valivad ise ohutuse ja turvalisuse. Siin oleme märkinud paar rohkem eeliseid see ravim on selle kasutajatele:\nAnavar salvid on häid tulemusi on väga heade mittesteroidsed salvi alustamiseks vähenemine loomulik ja ka kõht rasva kogused, tõstes lihaste jõudu taset ja ka muid eeliseid ühendavad veresooned samuti vastupidavust.\nTäiendav populaarne kasu Anavar on piiratud või mingit kõrvalmõju oluline kehaosad nagu peas, kurnama ja ka nahk jne Sa ei tohi karta ebasoodsad mõjud, nagu rasune nahk, akne arengu juuksejuuri kahju või eesnäärmevähi pärast seda tingimusel Anavar.\nAnavar on kasutatud meditsiiniliselt alustada sirge ja täpse juustepiir kasvu, samuti pakuvad palju nõutud leevendust naistel luud nõrgaks. Samuti on soovitatav, et need läbivad HIV / AIDS kaotanud.\nAnavar on ka väga soovitatav isikud, kes on haiguslugu kõrge kolesteroolitase. Samuti on ette nähtud neile, kes tahavad saada kehakaalu pärast äärmuslikud kaotus kehakaalu, mis võib olla tingitud äärmuslike kohutav episoode, kroonilised infektsioonid või blogi postitus kirurgilist protseduuri.\nVastavalt anaboolsed steroidid seadus 1990, Anavar on liigitatud Korraldada III (mittenarkootilise) ohtlikud narkootikumid. See on siiani parim anaboolseid steroide saadaval, kui olete suunatud tilk paar oma kehakaalu ja omandada lihaste füüsis ilma rõhutada üle mõõde või sitkus piiranguid.\nEt katta kõiki ära, Anavar võiks mugavalt osta Internetist maha ilma retsepti täpselt sama. Anavar on kergesti kättesaadavad tableti, steroid shot või täiendada.\nAnaboolsed androgeense steroidid kaasneb võimalus negatiivsete kõrvaltoimete see kehtib ja kui selline negatiivne mõju on tavaliselt liialdatud nad on olemas veel enamasti erineda steroid järgmiste in-tüüpide poolest ja ka võimalus. Peale selle on oluline meeles pidada, samas on olemas võimalus, et on olemas konkreetseid vastuseid ja suures osas ka isiklikku vastutust mängida suur tollimaks viimane on veelgi olulisem. Juhul Anavar kõrvaltoimeid meil ühed kõige kõrvalnäht meeldivat anaboolsed steroidid perpetuiteedi kuna see on tavaliselt väga hästi talutav nii meestele kui naistele oluliselt.\nTänapäeva maailmas anaboolsed steroidid palju negatiivseid mõjusid, mis on olemas selleks tõttu maitseained olemus hormonaalse aine. Mitmed anaboolseid steroide, kui olemasolevad keha, kui nende testosterooni laadi teisendada östrogeeni; östrogeeni kraadi suurenemine selline asjakohane kõrvaltoimed võivad esineda. Sellepärast palju sportlasi täiendada aromataasi ennetustegevuse koos oma anaboolsed steroidid säilitada östrogeeni taset kontrolli all; Nagu aga Anavar kõrvaltoimetest ei ole östrogeenset milline selline ohutusmeetmega ei ole vajalik. Östrogeenseid seotud mured nagu günekomastia ja ka veepeetus ei ole mingit probleemi, kui oksandroloon hormonaalse aine kasutusse.\nVererõhk ja kolesterool küsimused võivad olla mõni ebasoodne Anavar kahjustavat toimet mõned aga nad mõlemad on üsna ebatavaline samuti suuresti baseeruvad teistel kaaluda inimesed elus; enamik korda on meil tõesti vererõhk ja kolesterool sõbralik anaboolse steroidi oksandroloon. Kuna see on seotud testosterooni, sest sa aru olemasolu anaboolsed androgeense steroidid vähendab loomulik testosterooni tootmine; kuidas suurepärase vähendamisest on erineb üks steroid järgmisele veel vähendamine on olemas üks aste veel. Kui tegemist Anavar meil üks veelgi allasurumine meeldivat hormonaalsed ained saame kunagi varem kasutada ja kuigi see on sõbralik mõningasele vähenemisele on kindlasti juhtuda. Sellepärast mehed, et täiendada koos oksandroloon hormooni palutakse võtta ettevaatusabinõud, samuti täiendada mingisugune eksogeense testosterooni; samas Anavar negatiivsed mõjud võivad olla kerged sümptomid testosterooni ei ole.\nKui teil omandada Anavar online, sa lihtsalt vaja teha paar nuppu arvuti tehingu lõpule viia. Ostmine Online säästab aega, vaeva ja raha, sest iga väike asi on teinud läbi arvutisüsteemi. Kui te ei osta online, alati panna turvalisust oma juhtiva muret.\nHoolimata sellest, et mõõdukas anaboolsete steroidide, Anavar on veel ihalda seas kulturistidele ja ka sportlased tõttu tema võime genereerida marginaalne östrogeeni tulemusi. Kui te kavatsete osta seda ravimit, tuleb valida väga heade piirkonnas.\nKõige lihtsam ja ka kõige praktilisem viis kiirenemist Anavar on läbi roid-pood. com. See on kõige parem koht osta, sest see pakub kvaliteetset steroidid. Ostmine online on lisaks ohutu, arvestades, et iga ostu töödeldakse äärmiselt enesekindlalt. Kui sa soovid autentne ja parima kvaliteediga esemeid, saad neid peamise veebilehel.\nKas Ma Saan Kasutada Anavar Ja Klenbuterooli Kokku et anavar


Kuidas valida minikülmikut?\nMinikülmikus on väga mugav hoida snäkke ja jooke\nVõib tekkida olukord kus ühest külmikust lihtsalt ei piisa. Õnneks on võimalik hoida jooke ja snäkke käeulatuses koos soodsa minikülmikuga. Missugune valida? Hinnaklassid tunduvad väga erinevad. Kas hind tähendab ka erinevat kvaliteeti?\nMinikülmikuks loetakse külmikut, mille kõrguseks on alla 1 meetri ja milles saab hoida snäkke või jooke kodus või kontoris. Tavaliselt maksavad väiksemad minikülmikud 150-250 eurot või rohkem. Kallimate mudelite puhul mõjutab hinda tootedisaini eripära. Reeglina saab ligi 200 euro eest väga korraliku ja mugava minikülmiku.\nArvestades, et minikülmikutel puudub ventilatsioonisüsteem, siis sobivad minikülmikusse pigem snäkid ja joogid, kui puuviljad, liha ja kala.\nPaiguta kuhu soovid\nKuna minikülmikute peamine eesmärk on mugav jookide ja snäkkide hoidmine kodus, võib minikülmiku paigutada ka erinevale korrusele kui köök. Võib tunduda mugav idee ühendada minikülmik pikendusjuhtmesse, kuid soovitame seda pigem mitte teha. Juhul, kui pikendusjuhtmes on ka teised elektrilised seadmed nagu näiteks föön ja mikrolaineahi, võib tekkida oht tulekahjuks. Sõltumata sellest, et minikülmikud võtavad väga vähe voolu, peaksid nad alati olema ühendatud otse seinapistikusse.


Parim viis ruloode puhastamiseks - 3 võimalust - Uksed ja aknad - 2021\n3 parandusi tolmuruloode jaoks\nMeie igapäevase koristamise käigus ignoreeritakse ruloode sageli. Kuid kui me ei anna neile korralikku hooldust ega puhastust, satub nendesse populaarsetesse aknakatetesse tolmu ja mustust, muutes need parimal juhul ebameeldivaks ja halvimal juhul ka meie kodu suurimaks räpaseks väikeseks saladuseks. Ruloode kohandamisel ärge oodake, kuni näete tolmupilvi; selle asemel proovige mõnda neist häälestamise näpunäidetest, mis aitab rulood nende täpilises hiilguses taastada.\nSelleks, et oma puit- või faksipuidust rulood heaks kooriksid, täitke ämber sooja veega ja pisut nõudepesuseepi. Järgmisena haarake mikrokiust lappi - alati kõige parem tolmu eemaldamiseks - või näpuotsas puhast sokki. Kastke riie kergelt niiskesse vette (või libistage sokk üle käe ja kasta), seejärel pühkige iga liistu maha. Tegelike puidust ruloode jaoks peaksite kasutama ainult väikest kogust tavalist vett või mööblilakki, mis kantakse otse lapile või sokile. Tehke mitte küllastage puit, kuna see võib pinda kahjustada. Kuivatage materjal-puit või tehispuit puhta ja kuiva lapiga.\nSelle triki abil, mis lisab teie rutiinile vaid mõne minuti, hoidke ruloode pesemiste vahel puhtamaks. Esmalt eemaldage vaakum ja selle tolmuharja kinnitus (harjastega üks). Seejärel sulgege rulood, seadke vaakum madalaimale seadistusele ja laske see kergelt üle liistude. Kallutage rulood vastupidises suunas ja korrake toimingut sellel küljel.\nRibakardinate omanikud ei pea sügava puhastamise jaoks palju ette nägema, kuna ribakardinad ei näita mustust nii ilmselgelt kui puit- või vinüülkardinad. Kui märkate väikest plekki, puhastage see seebiveega niisutatud lapiga ja laske materjal kuivada. Kui see ei aita, võib-olla tuleb rulood kuivatada.\nIganädalase paranduse leidmiseks otsige tavalist iluteadet: oma föönit. Seadke styler jahedasse keskkonda ja puhastage iga liist, et tolm raskesti ligipääsetavatest kohtadest tõhusalt eemaldada. Ärge unustage, kui olete lõpetanud, põrandal üle põranda vaakumi, et tagada tolmu täielikuks puhastamiseks.\nVinüülkardinate puhastamiseks on erinevaid viise, kuid kui teie käes vaevavad intensiivselt plekid, tolm või rasvad - eriti kui need ripuvad köögis -, võiksite proovida neile vanni anda. Täitke vann sooja seebiveega ja laske ruloodel mõni minut lahuses leotada. Järgmisena minge iga liistu käsnaga üle. Loputa jääkide eemaldamiseks veega ja riputa need dušivardast kuivama.\nPuhastamise vahepeal proovige seda vett mittevajalikku lahendust: laske kiiresti läbi kummist käsna liistude kohal lahtiste tolmuosakeste korjamiseks - see selleks! Hoidke läheduses riidenappi, nii et kui peate minema astuma, võite selle viimasele liistule kinnitada, nii et te ei unusta, kuhu poole jäite. Kui teie rulood on täppisväljad ja kallutatud, kallutage neid lahti, et tolmuvabad pinnad päikesevalguses särama hakkaksid.\nCopyright 2021 \_ 3 parandusi tolmuruloode jaoks...


Ingmar Muusikuse näitus „Pildid presidendist" Paide Muusika- ja Teatrimajas — Arvamusfestival\nIngmar Muusikuse näitus „Pildid presidendist” Paide Muusika- ja Teatrimajas\nHomeIngmar Muusikuse näitus „Pildid...\nIngmar Muusikuse näitus „Pildid presidendist" Paide Muusika- ja Teatrimajas\n14. august 2020 @ 10:00-22:00\nSelle näituse fotod Lennart Merest on tehtud aastatel 1997-2000. Jäädvustatud on ringkäigud Hiiumaale, Võrumaale ja Ida-Virumaale, riigivisiidid Leetu, Ungarisse, Sloveeniasse ja Saksamaale. Lisaks paar pilti talgutelt Rohuneemes ning Lennarti 75. sünnipäev 29. märtsi 2004 tema kodus.\nEesti Ekspressil, kus toona töötasin, oli plaan teha presidendist raamat (''Meie Lennart'' 1999). Noore pressifotograafina oli mul õnnelik võimalus teda sageli jäädvustada. Paljud pildid raamatusse ega ajalehte ei mahtunud, mõned neist on nüüd leidnud koha näituseseinal.\nLennarti pildistamine oli põnev ja tänuväärne tegevus. Võimalus häid kaadreid saada oli tema puhul alati tavapärasest suurem. Protokollilised raamid, mis ühel riigijuhil ümber on, ahistasid teda. Lennart kompis ja sageli ületas neid, seetõttu ikka juhtus midagi huvitavat – mõni spontaanne reaktsioon, mõni ootamatu samm või väike kapriis. Piltnikul tuli selliste momentide püüdmiseks valmis olla.\nPresidendi käigud Eesti maakondadesse tunduvad tagantjärele vaadates soojad ja päikselised. Need olid nagu pidupäevad nii kohalikele inimestele, fotograafile, ja tundus, et ka Lennartile endale.\nAga oli midagi veel, mis andis Lennart Mere pildistamisele sügavama tähenduse. See oli teadmine, et teda mäletatakse veel ka paljude aastate pärast, et tema isik ja tegevus jäävad ajalukku. Seega oli Lennarti pildistamine ühtlasi ka ühe killukese Eesti ajaloo jäädvustamine. Seda ajalooks saanud kildu siin näha saabki.


Peremees: istutamine ja hooldus, tüübid ja sordid, fotod.\nHosta või selle muud nimefunktsiooni peetakse varjulise aia "kuningannaks". Heledal ja väga dekoratiivsel hostal on luksuslikud rosetid, mis on moodustatud tihedatest basaallehtedest.\nHosta lilled on silmatorkavad oma kuju, värvi ja tekstuuri poolest, olenevalt liigist ja sordist.\nKõik rohelise, kreemi, valge, kuldse, sinakas-sinise tooni toonid, mustrite ja kaunistuste rikkus, tema eriline võlu - ja see kõik on hosta.\nHosta lehestik asub pikkadel kõveratel leherootsudel, mis erinevad roseti keskosast. Hosta ulatub kuni 90 cm, vastavalt sellele tunnusele jagunevad nad ligikaudu selgelt nelja rühma: kõrge hosta, keskmise suurusega hosta, alamõõduline ja kääbus.\nKandlapuud tõusevad hostalehtede kohale ning juulis ja augustis rõõmustavad nad suure hulga õrnade valgete, sirelite või lillade toonidega õitega, mis on kogutud mitmeõielistesse õisikutesse.\nLehtrikujulised lilled on nagu miniatuursed liiliad, mis paiskavad välja peen peent lõhna.\nHosta või funkii on pärit Ida-Aasiast. Hostade dekoratiivsed, meditsiinilised ja toiduomadused on nende kodumaal laialt levinud. Ladinakeelne nimetus hosta on seotud Austria botaaniku ja arsti T. Gosti nimega.\nAianduskultuuris on kõige populaarsemad lokkis hosta, Jaapani peremees, Sieboldi peremees, punnis peremees ja laineline peremees. Tänu aretajate pingutustele on tänaseks aretatud üle 2000 hostasordi.\nHosta on hoolduses tagasihoidlik ja võib kasvada aastaid varjulises aias ühes kohas, aastast aastasse, muutudes kaunimaks. Peremees kasvab üsna aeglaselt ja kvaliteetse istutusmaterjali leidmine on väga problemaatiline.\nHosta näeb aiapuude kõrval suurepärane välja aia varjulistes nurkades, äärekivitaimena ja iseseisvate rühmadena vaibaistutustena. Kui teie saidil on Alpide liumägi või dekoratiivne tiik, siis annab peremees neile aiakrundi elementidele erilise ja ainulaadse, vapustava maitse.\nPeremeest paljundatakse põõsa jagamise teel, harvemini seemnete abil. Enne lehtede avanemist peate põõsad ümber istutama ja jagama - aprilli lõpus ja mai keskpaigani. Saate hostit jagada ka muul ajal, pakkudes eraldajatele niiskust ja esmast varjutust.\nRisoomi paremaks nägemiseks on vaja hostapõõsas välja kaevata ja juured veega loputada. Pungade vahel peate sisestama noa ja lõigama läbi risoomi, nii et igas jaotuses oleks nii pungad kui ka juured.\nPeremeeste jagamisel ärge visake risoome ilma nähtavate pungadeta - pärast istutamist ärkavad mõne aja pärast neil seisvad võrsed.