Viis miljardit laenu: kuhu see raha läheb? • Objektiiv\nArvamus » Viis miljardit laenu: kuhu see raha läheb?\nViis miljardit laenu: kuhu see raha läheb?\n19. juuni 2020 Meelis Lao\nEesti riik kavatseb võtta viis miljardit laenu. Illustratsioon: Bigstockphoto\nKui tahame, et meie lapsed meid õnnistaksid, mitte aga kiruksid, siis on laenatud raha hulgast märksa olulisem see, kuhu ja milleks me selle kulutame. Eelarve puudujäägi fakt ei saa olla piisav põhjendus laenuraha kulutamiseks. Seetõttu kutsungi ma teid üles kiiremas korras Eesti rahvale selgitama, kuhu ja milliste põhjendustega meie laste poolt kinni makstav raha läheb, kirjutab Meelis Lao peaministrile ja rahandusministrile suunatud avalikus kirjas, mida suuremad väljaanded avaldada ei võtnud.\nLugupeetud peaminister Jüri Ratas. Hea rahandusminister Martin Helme!\nTavakodanikuna on mind viimasel ajal pannud muretsema mitmetes meediaväljaannetes laialt kajastatud riigi laenuvõtmise teema. Olen aru saanud, et Eesti riik plaanib erinevate mehhanismide abil laenata poolteist miljardit eurot. Mulle tundub see tohutu summana ja teeb valvsaks. Lisaks saime peaministri hiljutisest avaldusest teada, et Euroopa Uniooni abipaketis planeeritud 750 miljardist eurost on Eestile eraldatav osa 3,3 miljardit eurot, millest 1,85 miljardit moodustaks toetused. Ülejäänu, ehk 1,45 miljardit, oleks laen.\nJulgen siinjuures teha märkuse, et vähemalt seni, kuni igiliikur pole veel leiutatud, on ka igasugune “tagastamatu abi” ikkagi mingis kaudses mõttes tulevastele põlvedele langev koormis. Lisaks sellele on rahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsler Märten Ross meedias väitnud, et juba läbi viidud 1,5 miljardi euro suurusele võlakirjaemissioonile võib järgneda tänavu või tuleval aastal veel 1-2 sarnast emissiooni. Kui ma olen millestki valesti aru saanud, aidake siis palun õigete numbrite ja faktidega pilti selgust tuua.\nTuletan teile meelde, et Eesti 2020 aasta riigieelarve maht on 11,8 miljardit eurot. Seega räägime me plaanitud laenumahtude puhul suurtest või väga suurtest summadest, mis ületavad julgelt kümmet protsenti riigieelarvest ning võivad küündida kuni pooleni eelarve kogumahust. Täiendavate võlakirjaemissioonide realiseerumise korral võivad aga olla isegi võrreldavad aastase riigieelarvega. Ja see kõik on raha, mida peavad katma tänased ja tulevased maksumaksjad.\nKõige selle juures, erinevalt mõnest teisest Eestimaad väisanud vahvast mehepojast, ei tunne mina ennast piisavalt tugevana, et Keynesi ja Friedmani majanduskoolkondade vahel mõne säutsu abil kiirkohut mõista. Seetõttu ei soovi ma ka anda kvalifitseeritud hinnangut laenu võtmise mõttekusele iseenesest või kavandatava laenu suurusele.\nSeevastu on mind, nagu ka enamikku teisi eestimaalasi, õnnistatud teatud hulga terve talupojamõistusega. Ja see talupojamõistus ütleb mulle järgmist:\nKui talumees ehitas laenuga maja, laudad ja parendas põldusid, siis tema majapidamise väärtus ajas aina kasvas. Sellisele talumehele olid pärijad alati tänulikud. Isegi siis, kui nad pidid laenu ise edasi maksma. Kindlasti ei meenutaks pärijad hea sõnaga meest, kellelt nad said päranduseks ilusale elule kulutatud võla.\nSeetõttu, tuginedes tollele samale talupojamõistusele, arvan ma, et täna on teenimatult vähe tähelepanu pööratud sellele, kuhu ja milleks valitsus seda laenuraha ikkagi kulutada kavatseb. Olen veendunud, et just nimelt see on asja juures kõige olulisem. Isegi olulisem, kui laenu hiigelsumma ise.\nOn ju riigi poolt võetud laen paratamatult alati midagi, mida peavad tagasi maksma tulevased põlved. Ja see, kas nad meid seejuures neavad või õnnistavad, sõltub ikkagi sellest, mida nemad ise selle täna võetud laenusumma eest kunagi saavad.\nOlen viimastel päevadel näinud vaeva, et saada avalikust meediast, valitsuse ja ministeeriumide veebilehtedelt kätte plaani, mis annaks aimust, kuhu siis kõik need laenurahad kavatsetakse kulutada. Kui me oma lastele juba sellise „autolaenu“ pärandame, oleks viisakas neile kaasa anda vähemasti selgituskiri, et me seda lihtsalt ära ei söönud ja et vähemalt mingi oluline osa sellest teenib ka nende huve. Nad tahaks ehk ka kunagi autot soetada, mitte vaid meie võetud laenu tagasi maksta ja ise jala käia.\nLeidmata sellekohast informatsiooni, tuleb paratamatult arvata, et laen läheb lihtsalt eelarve puudujäägi katteks. Ehk siis teisiti, teda käsitletakse kui mingit sorti täiendavat maksutulu.\nKuna Eesti 2020 aasta riigieelarvest moodustavad kõik investeeringud kokku 407 miljonit eurot, ehk umbes 3,4 protsenti (ja neistki mitte kõik pole rangelt strateegilised), siis sellisel juhul oleks ka võetavast laenust tulevikku suunatud investeeringute osakaal mitte enam kui 3%. Millest tuleb omakorda järeldada, et 97 % kuluks lihtsalt käesoleva hetke vajaduste katteks.\nMa olen piisavalt arukas, et mõista mõnede erakorraliste kulutuste vajadust, mida riigil tuli koroonapuhangu ohjeldamisel teha. Ma olen teiega nõus, et laenu kasutamine ka selliste kulude katteks võib mingites tingimustes ja piirides olla õigustatud ja vajalik, kasvõi selleks, et riigile hädavajalik kaader õpetajate, arstide, politseinike ning sõjaväelaste näol säiliks.\nMõnel juhul võivad põhjendatud olla ka ka kriitiliselt vajalike ettevõtete alleshoidmisele suunatud kulutused. Seda tüüpi asju saab mingis mõttes vaadelda investeeringuna meie tulevase heaolu taastootmise võimesse.\nAga ikkagi – kõik seesugused kulutused laenu arvelt peavad olema väga hästi põhjendatud. Muidu läheb asi täiesti käest ära. Meie riigisektoril on mõne koha peal rasva enam kui küll. Miks näiteks ei võiks me enne, kui hakkame tuleviku arvelt oma mõnusat elu kindlustama, vaadata üle valitsuse ning ministeeriumite keskaparaadi niigi ülepaisutatud ametnikkonna ülalpidamiskulusid?\nMiljardid on nii suured numbrid, et lihtne Eesti inimene neid paraku ei hooma. Seetõttu kasutan siin kahte võrdlust. Kümned kodanikegrupid on aastaid Eestis võidelnud Rail Baltica raudtee vastu, kandes ühe vastuargmendina oma kilbil väidet, et „see on liiga kallis projekt, mis ei pruugi meie majandusele tuua rohkem kasu kui sinna pandav raha, mida meil ja meie lastel tuleb veel aastaid tagasi maksta“.\nKuid Rail Baltica hind Eesti maksumaksja jaoks on alla 300 miljoni euro! Sest ülejääva miljardi tasuvad Euroopa maksumaksjad. 300 miljonit tuleviku arvelt, mida ei määrita saia peale ega sööda lihtviisiliselt veini või õlle kõrvale ära, vaid mis annab aastateks tööd tuhandetele eestlastele ja millest jäävad järgi kauba- ja inimveoks sobivad liiprid, ei tundugi praeguse „koroonast taastumise“ laenumahuga võrreldes enam nii hirmuäratavad. 0,3 miljardil ja nüüd 3-10 miljardi mahus plaanitava eelarveaukude lappimise laenu vahe tundub minu algkoolis õpitud matemaatikatehte alusel suisa 10-30 kordne! Me saaks selle laenuga ehitada raudtee tõenäolistelt ümber maakera!\nTeine lihtne viis asja näitlikustada on öelda, et Eesti riigile ligikaudu 5 miljardilise laenukohustuse võtmine tähendab tegelikult umbes 11000 eurost kaudset kohustust igale kolmeliikmelisele leibkonnale. See on ju suur raha ja kui need inimesed seda ise otsustada saaksid, siis kergekäeliselt nad seda vaevalt teeksid.\nHea peaminister, lugupeetud rahandusminister! Tuginedes sisetundele, et riigil puudub strateegiline plaan, kuidas peaksid plaanitud ja juba võetud miljardilaenud homme ja pikaajaliselt ühiskonnale kasu tootma, teen ettepaneku enne laenu võtmist selline plaan luua. Ja muidugi tuleb selles plaanis maksumaksjale väga täpselt selgitada, mis osa selles laenupaketis on suunatud teenindama tulevikku ja mis osa minevikku. Vastasel juhul jääb praegust valitsust veel kauaks-kauaks ajalooõpikutes meenutama saamatus ja kinnimätsimise soov veel sündimata laste töö ja vaeva arvelt.\nKust otsast alustada? Soovitanksin alustada strateegiliste investeeringute ja -kulutuste nimekirjast. See tuleks tuua rahva ette ja lasta inimestel sõna sekka öelda. Peale juba mainitud raudtee on Eestis kindlasti võimalikud veel kümneid tulevikku suunatud projektid, mis tooks kasu meie järglastele, annaksid tööd tänastele inimestele ning selle läbi ka maksutulu riigile. Võib ju ka olla, et paljud ettevõtted ei vajakski kodus istuvate töötajate palga hüvitamist, vaid hoopiski 50% soodustust mingite innovaatiliste lahenduste soetamiseks, et suuta homme toota konkurentsivõimelisemate hindadega tooteid?\nMajanduse turgutamiseks on palju viise. Mõni koolkond panustab riigi tellimuste olulisele suurendaminele, teine maksukoormuse vähendamisele. Arvan, et hetkel ei ole õige aeg ja koht teoreetiliseks vaidluseks keinistide ja monetaristide vahel. Ükski neist meedetest pole ei hea ega halb iseeneses, kui vaid sellega käib kaasas mõni üllas ja loogiline rehkendus. Et kuidas me igast sissepandud eurost vähemasti kaks eurot kätte saame. Kuni meil sellist plaani pole, tulebki lihtsalt püksirihma pingutada ja vähem tarbida.\nKokkuvõtvalt: kui tahame, et meie lapsed meid õnnistaksid, mitte aga kiruksid, siis on laenatud raha hulgast märksa olulisem see, kuhu ja milleks me selle kulutame. Lihtsalt eelarve puudujäägi fakt ei saa olla piisav põhjendus laenuraha kulutamiseks.\nSeetõttu kutsungi ma teid üles kiiremas korras Eesti rahvale selgitama, kuhu ja milliste põhjendustega meie laste poolt kinni makstav raha läheb.\nJa ennekõike kutsun ma üles planeerima laenu kasutamist nii, et tulevased põlved kunagi näeksid meie tänaseid otsuseid tarkade ja ettenägelikena.\nSildid avalik kiri Eesti riigieelarve laen\nIgor Lunev: kaastunne vanematele ja neile andestamine\n( : ) kivisildnik: viiekümnendad on tagasi – kultuurigenotsiid jätkub\nKarol Kallas: trumpimarutõbi ehk kas lätlasemees on anunnakide mõjuagent?


Tund aega, alumiiniumkastitäis filtreid (Tädi keeldus lubamast mind neid pildistada ja tahtis üldse, et ma oleks luba küsinud pildistamiseks? Mis mõttes, minu kodus ma pildistan kõike mis sinna toodud on, välja arvatud inimesi muidugi, neilt peab tõesti luba küsima) ja kolm klaasi vett. Andur näitas kraanivee peale numbrit umbes 300, puhastatud vee peale 18 ja puhastamisel üle jääva vee peale (mida oli 5 korda rohkem kui puhastatut) 450. Tegelikult võiks seda süsteemi toteerida Tallinna Vesi või muud kohalikud veeettevõtted, eksole. 24 voldist voolu tarbiv pump lükkab vee läbi 4 filtrist (paigaldatav süsteem sisaldaks viiendat ka). Jagab vee siis kaheks - sisse tuleva vee ja kahe välja mineva vee augud on kohvri all vasakul serval näha. Kolm filtrit pidid nii 3 kuud pidama ja 500 krooni maksma, kaks ülejäänut 1200 ja pidama 2 aastat, aga oleneb muidugi kohaliku vee puhtusest.\nKlaasides vesi ülal oli siis kraanist tulnud (sadet ja saasta täis) ja puhastatu. Sisse pandi pisike apastraat nelja metallotsaga, kaks paari ühes klaasis - üks roostes, teine puhas elektrood. Ka puhtasse vette tuli kollakat ollust pikema katsega. Väga põnev kodukeemia! :D\nIgatahes raskemetallid pidavat siis elektroodide abil reageerides välja tulema, kas keegi oskaks põhjalikumalt selgitada hookuspookust? Äkki on ikka tõsine müügitrikk ka taga? Kahjuks päris täpselt ära ei tabanud :)\nMadalamas klaasis vasakul ülal (õllekannus) oli siis ülejääk vesi - eriti must ja räpane.\npostitas lontu lõvikutsu umbes 17:15\nMadis to p*@bar*.fi date Fri, Jul 31, 2009 at 17:...\nTund aega, alumiiniumkastitäis filtreid (Tädi ke...\nVäike tasuta reklaam hea, kuigi ülepaisutet rekla...\nTäna sai raskelt tööd tehtud ja vaeva nähtud. Ma...\nPaari päeva eest läks ühe väikese kõrvalotsa raa...\nValvsa kotkapilgu all


Siin on teie e-posti näpunäited 2014. aasta pühadehooajaks Martech Zone\nKolmapäev, oktoober 29, 2014 Kolmapäev, oktoober 29, 2014 Douglas Karr\nE-post on pühade ajal müügis valitseva koha otsimisel alles teine. Turundajad püüavad jõuda, suurendades e-posti läbilaskevõimet ajavahemikus 13–2012 hämmastavalt 2013 protsenti. Kahtlemata näeme isegi, et numbrid tõusevad sel aastal uuesti, nii et peate valmistuma. See infograafik e-posti mungadelt pakub häid näpunäiteid ja suurepäraseid toetavaid andmeid, mis aitavad teil kohe alustada.\nKelgukellad helisevad ja on aeg kätte saada see hämmastav pühadeaeg e-turundusega. Pakkige 2014. aasta 4. kvartal stiilselt mürisevate tulude ja loominguliste e-posti kampaaniatega! Ärge unustage, et e-post oli turundajate jaoks üks edukamaid suhtluskanaleid 2013. aastal.\nJagasime lihtsalt mõnda kriitilised vead peaksite oma e-posti turunduse programmis vältima ja see infograafik kordab neid! Nõuanded hõlmavad ka seda, et teil oleks hea reageeriv mobiilimeili mall, ühendage oma jõupingutused sotsiaalse puhkuse edendamine, valmistage ette suurepäraseid allahindlusi ja levitage oma e-kirju kogu hooaja jooksul, et tagada neile hilistele ostjatele maksimaalne avatud määr!\nOh, ja pole veel liiga vara alustada. Lõppenud pool kõigist e-posti turundajatest alustas oma pühade edendamise e-kirjad septembri alguses, et haarata pool turust, mis hakkab varakult kulutama. Ärge unustage seda jagada eelmise aasta pühade hooajast saadud õppetunnid ja mõned selle hooaja jagatud trendid Juba\nSildid: 2014. aasta pühade aege-posti infograafike-posti turunduse näpunäitede-posti mungadpühade ajakavaInfographicmobiilne reageeriv disain\nJa nüüd B2B sisuturunduse varjukülg


7 nadal parast kartumi kaalulangus - Kiire kaalulangus artriit\nDoseerimine B. Temperatuur kolmanda trimestri raseduse Kolmas trimestri temperatuur ,4 kraadi võib olla mõnel juhul norm. Annus lastele sellistel juhtudel arvutatakse individuaalselt, jälgimine lapse seisund peaks olema pidev!\nKaalu komplekt 3 trimestril. Kiirus kaalutõus rasedatel naistel trimestrites\nKui östrogeenid jõuavad nende kontsentratsiooni tippu, stimuleerib puuviljad prostaglandiinide tootmist emaorganismis, mis muutub tarneprotsessi käivitamise alguseks. Lisaks mõõtmistele arteriaalne rõhkKaal, emaka põhi kõrgus, diagnostiline palpatsioon, et määrata loote emaka ja auscultation tooni stetoskoobi abil, kontrollitakse tulevase hiseemi olemasolu peidetud turse olemasolu, et tuvastada gestoos, Mis juhtub ka tervetel naistel.\nLaeveme kuulamise peamine eesmärk on määratleda selle südamelöök. Analüüsib raseduse kolmandal trimestril Selle aja jooksul väljastatakse vahetuskaart, mis on vajalik tulevikus, kõigepealt haiglasse lubamisel. Kõik need analüüsid tuleb esitada, sest nende põhjal ja visuaalse kontrolli tulemuste ja kuulamise tulemuste kohta ei pruugi arst mitte ainult olla viimaste trimestri ühine kliiniline pilt, vaid ka vajadusel võtta meetmeid või selle ilmumist.\nPatoloogia, et märkida mitte ainult keha valmisolek sünnitusele, vaid ka usaldusväärselt määrata aeg, mil sünnitus toimub. Külmutatud raseduse tunnused kolmandal trimestril Tulevased emad raseduse alguses tunnevad sageli hirmu, kuuldes kõigist osapooltest külmutatud raseduse juhtumite osalemise osas.\nRaseduse kaalu kaalu arvutamine nädalatel. Raseda kaalu kalkulaator\nSageli läheb see obsessiivseks mõtteks. Püsiv järelevalve laboratoorsete uuringute andmete abil võimaldavad muljet avaldada selle kohta, kui tavaliselt lootele muutub tavaliselt ja kas selle riik vastab parameetritele, mis keskmistatud väärtuses näitavad norme kõigil komponentidel. Emaka suuruste vastuolu on raseduse tähtaeg, loote südamepekslemine ja tugeva haiguse üldised negatiivsed tunded. Nende tuvastamiseks ja vajadust kavandatud uuringud. Raseda naine ise peaks olema tähelepanelik, pidevalt jälgides oma seisundit ja esimestel negatiivsed tähelepanekud, ta peaks kohe pöörduma arstiga.\nRaseda riik kolmandal trimestril Kolmandal trimestril on raske ennustada sündmuste arendamiseks võimalikke stsenaariumi. Mõnedel naistel ei ole selles ajavahemiku jooksul enam kasvav ja loote paigutamine on tingitud vaagnavõimsusest. Väikestel ja õhukestel, vastupidi, suureneb.\nMõnede rasedate naiste keha lisab kaalu, hoolimata rangest kontrolli ja toitumisest, rohkem kui kogu raseduse perioodil, KU teised, vastupidi, kaal väheneb. Kuna keha vabaneb liigsest vedelikust, taastage ettevalmistusprotsessi ajal.\nKeha aktiivsuse protsess on sihipäraselt suunatud ühtse eesmärgi rakendamisele, ta hakkab vähendama platsenta ja selle loomulikku tagajärgi muutub vastavate hormoonide käivitamiseks. Emakas viimase raseduse viimaste nädalate jooksul tihedalt katab lootele, mille neerupealised hakkavad esile tõstma stressihormooni, mis aitab kaasa üldiste domineerivate valitsejate tekkimisele, mida mitte ainult stimuleeritakse, vaid ka käivitamise mehhanismi.\nMoodustub omamoodi barjääri tara naine organism alates välised tegurid Vastus, hormoon, mida toodetakse hüpofüüsistimuleerib ettevalmistustööd. Kolmandal trimestril levib naise vaagna luud, emakakaela muutub elastsuseks, vereringe muutub aktiivsemaks, ilmuvad koolituse kokkutõmbed.\nSellel perioodil võib naise suureneva emaka ja kasvava loote rõhu all kogeda valu tagaküljel ja alaseljadel ja mõnikord alumistes otsingus, kui veresooned on lisatud, võib edeneda hemorroidide protsessi defekatsioon, surve sisse põie viib rohkem sagedane urineerimine ja neerude halvenenud töö on tuua turse ilmumiseni. Üsna suur protsent rasedatest naistest arendavad veenilaiendid, trombioht, muud veresoonte patoloogiad tekivad.\nMiks drotaveriin määrata pankreatiidi? Mida aitab drotaveri tabletid\nKõik see kehtib eriti nende eest, kes on juba 35 aasta pärast juba ebaõnnestunud rasedusi või naiselik. Loote suurenenud kaal ja suurus põhjustab kiire väsimuse vähenemist mootori aktiivsusaga suur kõht See häirib lahja, lips kingad ja täita teisi tuttavat tegevust. Iiveldus raseduse kolmandal trimestril Iiveldus kolmandal trimestril, vastavalt teatud meditsiiniliste ringkondade esindajatele võib olla tagajärg looduslike protsesside kehas esinevad ja olla sama normaalne samaaegne funktsioon, samuti sarnaseid nähtusi esimeses trimestril.\nVaade on siiski tavalisem, et iiveldus selle aja jooksul muutub märk kõikides organismis negatiivsed haigused.\nKui rasedad regulaarselt läbib kontrolle käivad arsti ja tõmbab kõik nõutavad analüüsid Ta peaks kindlasti teavitama oma arsti sarnase nähtuse kohta. Igal juhul nõuab kolmas trimester marginaalse tähelepanu oma tervise seisundile ja arsti vältimatu teate patoloogilise seisundi kohta.\nPõhjus peab tingimata ilmnema ja kõrvaldama selle hagi jaoks ei mõjuta loote negatiivselt.\nSee ei tohiks unustada, et iiveldus on teatud neeruprobleemide märk, mis on väga ohtlik enne tulevaste sünnituse ja nende voolu protsessi. Valu raseduse kolmandal trimestril Kolmanda trimestri valu võib kanda nii ajutist kui ka kuidas kaotada kaalu 50 iseloomu ja iga naised seisavad sellega.\nSee võib selgitada seljavalu ja seljaseisu tõttu seljakoormuse tõttu, kõhuvalu, 7 nadal parast kartumi kaalulangus on põhjustatud seedetrakti toimimise probleemidest, mis on tavaliselt põhjustatud soolestikus loote rõhul.\nValu võib avaldada limaskesta eemaldamise ajal või treeningvõitlused, mis ilmuvad mõnikord mitu nädalat enne tarnimist. Paljud arstid peavad peamiseks põhjuseks - hormonaalse düsfunktsiooni, mis tähendab meeste hormoonide taseme suurenemist. Naised on kõige sagedamini silmitsi selliste probleemidega enne kontseptsiooni. Hormonaalne düsfunktsioon võib provotseerida frasonaalse raseduse.\nKui valu tekib, on vaja kohe haigla suhtes kohaldada.\nNii lapse kui ka ema tervis võib sõltuda operatsiooni õigeaegsusest. Sellistes olukordades ei saa arsti kvalifikatsiooni ja naiseliku kindlaksmääramist pärast selle nõusolekuta ilma selle nõusolekuta toimingut teha. Optimaalsed tähtajad Planeeritud keisriosa, reeglina raseduse See on operatsiooni optimaalne tähtaeg - piisava massiga peetakse vilja juba dodgediks ja kerge laps on üsna välja töötatud nii, et see suudaks iseseisvalt hingata.\nKui a valulikkus kaasas pikaajaline, talumatute shark tank rasvapoleti ja verejooks See võib olla oht katkestada rasedust või enneaegset sünnitust, kui tavalise kohaletoimetamise tähtaeg ei 7 nadal parast kartumi kaalulangus veel lähenenud.\nSellisel juhul on vaja helistada kiirabi ja minna rasedus- ja sünnitushaigla, kus või aitab rahuneda ja suremas valu või abi või säästa. Valik raseduse kolmandal trimestril Rasedat naist normis tuleks teeskleb.\nSee on tagajärg looduslike protsesside esinevate kehas, seetõttu, kui puudub valik, või nad on väga vähe, siis peaks konsulteerima selle teema oma arstiga. Whitegi järjepidevuse ja mahuga eraldatud, kui kohaletoimetamise kuupäev muutub, muutuvad need vedelateks ja mahu suurendamiseks. Ja see on ka tavaline protsess. Selle aja jooksul võib ilmuda pruuni väljalaskekülgneva platsenta või punakate, mis räägib emaka veresoonte kadumisest. Kollane või roheline lima ja ei näita patogeenseid protsesse, millega on vaja kohe pöörduda arsti poole pöördumiseks.\nKülma raseduse kolmandal trimestril Sel perioodil jahtuda - nähtus on äärmiselt ebasoovitav. Tulevane ema Peab hoolikalt jälgima teie tervist. Heldis soojem B. Igal juhul on ravimite vastuvõtt sellisel hilisel perioodil äärmiselt ebasoovitav, seega teostab ravi tõestatud folk õiguskaitsevahendid kujul taimsete teede ravimärridloputades kurgu ja muid viise.\nSee peaks olema ettevaatlik kasutada vaarikad, sidruni ja tsitrusviljade, sest need on potentsiaalsed allergeenid. Temperatuur kolmanda trimestri raseduse Kolmas trimestri temperatuur ,4 kraadi võib olla mõnel juhul norm. Väike kasv võib olla tingitud suurenenud tase Kehas või üldised muutused hormonaalse taustaga, raseduse loomulik vool.\nSoojus Ei ole ilmseid põhjuseid kujul külma, toimib aluseks kohe arstile, kuna see näitab juuresolekul äge põletikulise protsessi. Toit Toiteallikas raseduse ajal peaks olema kõige täielikum, tasakaalustatud ja kõik vajalikud toitekomponendid täielikult. Kui teatud patoloogiate puhul on määratud terapeutiline toitumine, mis peab kindlasti olema toitumisspetsialistiga kooskõlastatud ja vastama sihtkoha eesmärgid.\nTavalises valikuvõimaluses on optimaalne fraktsioneeriv jõud väikeste portsjonitega, koos toidu ettevaatliku närimisega, mitte koondamise olemuse kandmata, vaid ka mingil juhul ei sunni keha on näljane. Loote suurus ja kaal kolmandal trimestril Loote suurus ja kaal arvutatakse erinevate valemite kaupa ja sõltuvad erinevatest individuaalsetest näitajatest. Iga naine teab, mida vajate oma kaalu järgi.\nJa laps ei ole erand. Käesolevas artiklis tahan öelda, mis peaks olema raseduse kaalutõus. Normide, numbrite ja näitajate kohta - seda võib leida allolevas tekstis.\nUmbes kaalu Kõik naised teavad, et tööriistade ajal suureneb beebi kaal. Kuid mitte igaüks teab, et see peaks toimuma vastavalt teatavatele eeskirjadele. Kui naine on järsult kaalu, või see praktiliselt jääb samaks pikka aega, see ei ole liiga hea. Seetõttu on käesoleva artikli eesmärk öelda, mis peaks olema raseduse ajal kaalutõus.\nOn vaja teada, et säilitada oma lapse tervist emakas.\nKuidas kaalutõus on jaotatud Tasub öelda, et raseduse ajal suurendab naine mitte ainult kõhtu, st mitte ainult laps kasvab. Mida veel suureneb kaalu? Niisiis peab daam keskmiselt kogu lapse kogu perioodi jaoks umbes kg, mis jaotatakse järgmiselt: Väikelapse mass: umbes Emaka mass ise: umbes g Kaal laste koht või viimati: g Kogunevate veekogude maht on umbes 1 liitrine.\nPiimanäärmed suurenevad umbes pool kilogrammi võrra. Ringleva vere maht suureneb g võrra. Rasv koe suureneb umbes 2 kg.\nMassi kanga vedeliku suureneb umbes g.\nEsimene trimester Samuti on oluline kaaluda, millist kaalutõusu kiirust raseduse ajal trimestrite ajal. Nagu esimese kolmandiku raseduse, siis sel ajal daam suureneb üsna natuke, umbes kg. Erandiks, muidugi võib olla need naised, kes varem täheldasid väga ranget dieeti või sportlased, kes raseduse ajal, on lihtsalt sunnitud muutma mitte ainult elustiili, vaid ka toiterežiimi.\nVõimalikud kõrvalekalded normist Kui arstid räägivad suurenemise määradest, keskenduvad nad reeglina indikaatorite ülemise lubatud piirile väljapääsule. Siiski on võimalik ka otse vastupidises olukorras. Liigne mass: peamised kõrvalekaldumise põhjused normist Ülekaalulisus on üsna tõsine probleem.\nMiks nii väike kaalutõus sel ajal? Niisiis, laps ise on ikka veel üsna väike, see ei vaja palju. Lisaks kannatavad enamik naisi toksikoosi suhtes, nii et nad ei söö palju ja keha ei vaja seda. Tulevase ema keha hormonaalse restruktureerimise teeb oma juhtumi.\nTeine trimester Teises trimestril on kaalutõus raseduse ajal oluliselt suurem. Ja kui raseduse teise osa esimesel poolel hakkab naine aktiivsemalt kaaluma, siis teisel poolel suurenevad need näitajad veelgi rohkem.\nKui östrogeenid jõuavad nende kontsentratsiooni tippu, stimuleerib puuviljad prostaglandiinide tootmist emaorganismis, mis muutub tarneprotsessi käivitamise alguseks.\nEnne droraveraveriini rakendamist tuleks mõõta arteriaalse survet.\nNumbrite puhul tuleks selles trimestril nädalas käsitleda umbes grammi. Kolmas trimester Kolmanda trimestri raseduse ajal raseduse ajal kaalukasvu kiirus 7 nadal parast kartumi kaalulangus peaaegu sama, mis teise trimestri teises pooles. Arvude järgi ei tohiks tulevase ema iganädalase kaal suurendada rohkem kui grammi. Kui kaalud räägivad erinevalt, peate arsti poole konsulteerima, see võib olla teatud kõrvalekaldete näitaja tulevase ema kehas. Ühisnumbrid Milline on raseduse ajal kaalutõus?\nNiisiis, keskmiselt naine peaks valdama kg kogu perioodi tööriistad laps. Kui näitajad on selles vahemikus, tulevane ema Raseduse ajal Õige pilt Elu.\nKui numbrid erinevad keskmisest näitajatest, võib ta rääkida teatud kehaprobleemide olemasolust mis võivad mõjutada ka last. Mõju kaalule Samuti tasub öelda, et paljud erinevad tegurid mõjutavad raseduse ajal kaaluaega. Naise vanus. Mis naine on lapsevahelise tööriista ajal vanem, seda enam on ülekaalukas kaalutõus. Algne kaal. See kõik sõltub algsest BMI-st, st kehamassiindeksist. Sõltuvalt sellest on võimalik individuaalselt arvutada kaalutõus raseduse ajal. Mida väiksem oli mass naine enne kontseptsiooni, see on vähem ja kasum.\nKui naine oli varajane toksikool Esimeses trimestril on selle kaal veidi väiksem kui nende daamid, kes ei kannataks sellist probleemi.\nKuidas poletada keharasva tohusalt\n70 naela kaalulangus mees


Noore loomaarsti/ loomakasvataja stipendiumifondi statuut - Anu Ait\nNoore loomaarsti/ loomakasvataja stipendiumifondi eesmärk on tunnustada veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse erialade üliõpilasi, nende omandatava erialahariduse ja tehtud teadustöö edukaks praktikasse rakendamiseks.\nKäesolev statuut sätestab stipendiumi määramise põhimõtted ja tingimused.\nFond on ellu kutsutud 2019. aastal Anu Ait OÜ poolt eesotsas Anu Hellenurmega.\nFond moodustub sihtasutusele Eesti Maaülikooli Joosep Tootsi Fondi alafondi Noore loomaarsti/ loomakasvataja stipendiumifondi annetatud summadest.\nStipendiumisummad otsustatakse igal aastal enne väljakuulutamist lähtuvalt Fondile laekunud vahenditest.\nVastavalt laekunud summadele antakse aastas välja kuni kaks stipendiumi.\nStipendiumikonkurss viiakse läbi üks kord aastas hiljemalt oktoobris.\nKonkurss kuulutakse välja Eesti Maaülikooli ja Eesti Põllumajandus- ja Kaubanduskoja kodulehekülgedel ja teistes infokanalites. Konkurss kulutatakse välja vähemalt üks kuu enne konkursi tähtaega\nStipendiumid makstakse välja ühekordselt stipendiaadi poolt taotluses näidatud arveldusarvele.\nII KANDIDAADILE ESITATAVAD NÕUED\n10. Stipendiumile kandideerimise eeldused:\n10.1. Stipendiumi kandidaat on Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini või loomakasvatuse õppekavale immatrikuleeritud Eesti Vabariigi kodanik või alalise elamisloaga isik, kes ei viibi taotlemise hetkel akadeemilisel puhkusel.\n10.2. Stipendiumi kandidaat paistab silma hea õppeedukusega ning aktiivse ellusuhtumisega ka väljaspool õppetööd.\n11. Stipendiumi taotlemiseks tuleb esitada:\n11.1. Kirjalik vabas vormis motiveeritud avaldus stipendiumi taotlemiseks koos taotleja isikukoodi ja arveldusarve numbriga.\n11.3. Väljavõte õppetulemuste kohta koos õpitulemuste keskmise hindega\n11.4 Visioonikiri „Minu karjäär ja panus valdkonda järgneva viie aasta jooksul“ (kuni 2 A4 lk)\n12. Taotlus koos lisadega tuleb esitada hiljemalt 30. oktoobriks märksõnaga „Noore loomaarsti/ loomakasvataja stipendiumifond“ digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressile tootsifond@emu.ee.\n13. Stipendiumi määrab vähemalt neljaliikmeline konkursi komisjon, kuhu kuuluvad Fondi asutaja või tema esindaja, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja, Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi ning SA Joosep Tootsi Fondi esindaja.\n14. Komisjonil on õigus kaasata vastavaid erialaspetsialiste.\n15. Komisjonil on õigus sobivate kandidaatide puudumisel jätta stipendium määramata ning otsust mitte põhjendada.


Ventilatsioon - Kliimaseade\nVentilatsioon on õhuvahetusprotsess siseruumide ja väliskeskonna vahel. Hästi toimiv ventilatsioon tagab meeldiva, puhta ja värske õhu ruumis ja hoiab sissepuhketemperatuuri aastaringselt 20-22ºC vahel. Ventilatsioon puhastab õhu liigsest tolmust ning hoiab õhuhulgad iga ruumi jaoks eraldireguleeritavad.\nKui ventilatsioon puuudub?\nVentilatsiooni puudumisel saastub õhk üsna kiiresti: sissehingamisel tarvitatakse ära õhus olev hapnik ning välja hingatakse süsihappegaas, mis üle normi tõusmisel muudab inimese laisaks ja väsinuks. Lisaks on vaja korralikult ventileerida niisked ruumid, et liigne niiskus ei rikuks ära ruume ega kahjustaks tervist. Ventilatsiooni abiga viiakse välja ka halb lõhn ning liigne tolm. Nõuetekohase ventilatsiooni puudumisel tekib majakonstruktsioonides hallitus, mädanik ja vohavad erinevad bakterid, mis võivad muuta maja elamiskõlbmatuks. Tootmishoonetes on vaja ventileerida inimesele ohtlikud tootmisprotsessis tekkivad kemikaalide lõhnad ja tolm.\nLoomulik ventilatsioon – toimib välisõhu ja siseõhu rõhkude ning temperatuuride erinevusest. Värske välisõhk siseneb ruumidesse aknapragude ja teiste avauste kaud, mis esinevad põhiliselt vanemate hoonete konsruktsioonides. Uuemad tänapäevased hooned on ehitatud aga suhteliselt õhutihedalt, mis takistab loomulikku õhuliikumist. Siin saab kasutada värskeõhuklappe või akendesse monteeritud tuulutusreste. Süsteemi miinuseks on juhitamatus ja välisavaustest tulenev müra, tolm ning sundventilatsiooniga võrreldes suuremad küttekulud.\nVäljatõmbeventilatsioon – kasutatakse mehaanilist väljatõmmet hoone erinevatest ruumidest nagu pesuruumid ja köök. Ventilaatori saab paigaldada nii katusele, pööningule kui ka igasse ruumi eraldi. Värske välisõhk tõmmatakse majja kasutades värskeõhuklappe või akendesse monteeritud tuulutusreste.\nSundventilasioon – kasutatakse ventilatsiooniagregaati, mis juhib mehaanilist väljatõmmet ja ka sissepuhet. Modernne ventilatsiooniagregaat sisaldab soojusvahetit ja juhtimisautomaatikat.


Ehitusinformatsiooni modelleerimine ehk BIM « BLOGI « Omatalo\nVõtame näiteks ehitise seina. Seinaga seostub lisaks mõõtude infole (pikkus, paksus, kõrgus) ka muud informatsiooni, näiteks selle eri struktuurikihid ja tehnilised väärtused. Traditsiooniliste, üksnes joonistel, loeteludel ja erinevatel selgitustel põhinevate tegevusviiside puhul asetsesid need andmed mainitud materjalides teineteisest eraldi. Sellest pole midagi, majad saadi ehitatud ka sel viisil ja saadakse tulevikuski.\nBIM on informatsioon\nEhitusinformatsiooni modelleerimist kasutades projekteeritud sein on tark. See kätkeb kogu informatsiooni ja informatsiooni modelleerimist toetav CAD-programm, näiteks CADS House, oskab käsitleda seina seinana, mitte ainult hulga joontena. Programm oskab näiteks informatsioonimudelist luua hulgaloetelusid ja energiatunnistusi, kasutades seinte ja muude informatsioonimudeli objektide, näiteks ruumide, tehnilisi väärtuseid. Ka teised informatsioonimudeleid toetavad programmid suudavad kasutada sedasama standardset teavet. Ühtseks keeleks on rahvusvaheline avatud teabesiirdestandard IFC.\nBIM tähendab ka 3D-modelleerimist. Ehitis ja kogu sellega seonduv tehnika 3D-modelleeritakse. Samal viisil modelleerib näiteks elektriprojekti tegija kaabliriiulid ja valgustid ning kütte- kanalisatsiooni- ja ventilatsiooniprojekti tegija ventilatsioonikanalid. Sellest saadav suurim kasu on kvaliteedi paranemine. Projekti osapooled võivad 3D-mudelite abil teha kokkupõrkekontrolle, peale mida võib näiteks elektriprojekti tegija olla kindel selles, et tema kujundatavad kaabliriiulid ei tungi ventilatsioonikanalitesse ja vastupidi. Kui kõnealuse kaabliriiuli jaoks on vaja seinakonstruktsioonidesse auku, saab ka “augutellimus” konstruktsioonide projekteerija poolt täidetud informatsioonimudelit kasutades. Õigupoolest ongi nii, et muudatused tuleks teha pigem ekraanil kui objektil ehk “pigem hiire kui Hiltiga (toim. Liechtensteinis asuv professionaalidele mõeldud ehitustööriistade tootja)”, nagu ühe ehitusettevõtte projektijuht omal ajal BIM-i eelistest rääkides tõdes.\nKus BIM-i näha on ja millist kasu toob see ehitise lõppkasutajale? Eriti juhul, kui asjale lähenetakse ühepereelamu ehitaja vaatenurgast ja nii, et tähele jäetakse panemata need kvaliteedi ja kulutõhususega seotud parandused, mis loomulikult “kliendile kaela sajavad”. Esiteks hõlbustavad 3D-mudelid tulevase kodu kavandamisprojektis asjade tajumist. Juba on olemas süsteemid, kus lõppklient võib oma tulevase kodu 3D-mudelit vaadelda naabermaju sisaldavas virtuaalmaailmas ja kindlustada kasvõi elutoa akna vaated naaberkrundile.\nBIM-i lõppeesmärgiks on kvaliteetsem ja kulutõhusam ehitamine, tööriistadeks informatsioonimudelil põhinevad projekteerimis- ja ehitusprotsessid ning ühtse keelena IFC.


Video: 22-aastane Julius kehastus 70-aastaseks meheks, et pääseda muusikafestivalile tasuta - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n13. juuli 2019, 10:00\nVideo: 22-aastane Julius kehastus 70-aastaseks meheks, et pääseda muusikafestivalile tasuta\n22-aastane Julius kehastus 70-aastaseks meheks, et pääseda tasuta Ruisrock festivalile\nSoomes toimus 5. – 8. juulini iga-aastane rokkfestival Ruisrock, kuhu üks noormees pääses tasuta, kuna kehastus eakaks meheks.\n22-aastane Julius tegi video, millel näitab, kuidas temast 70-aastane saab ja kuidas festivali turvakontroll ta läbi lubab, kirjutab iltasanomat.fi.\n69-aastased ja vanemad pääsesid Soome edelarannikul Turus Ruissalo rahvuspargis toimunud Ruisrockile tasuta.\nNoore soomlase teatel ta plaan saada tasuta festivalile õnnestus, kuid tal oli igaks juhuks ka kolme päeva festivalipass ostetud, kui midagi oleks viltu läinud, sest ta ei tahtnud kontsertidest ilma jääda.\nJulius ei ole esimene, kes nutikalt maskeerununa üritas festivalile minna. Paar aastat tagasi maskeerus üks mees pardiks ja ta üritas ujuda Ruissalos asuvale festivalialale. Ta saadi kätte ja kontserdile ei pääsenud.\nRuisrocki pressiesindaja Aida Räihälä kommenteeris, et igal aastal on neid, kes tahavad festivalile tasuta sisse saada ning on ka neid, kellel see õnnestub.\nTa lisas, et 22-aastase Juliuse tembu järgselt kindlasti karmistatakse selle festivali turvareegleid.\nSel aastal pääsevad Soome seeniorid alates 69. eluaastast esmakordselt Weekend festivalile tasuta. See muusikafestival toimub Helsingis Suvilahtis. Sinna saavad tasuta ka alla 10-aastased lapsed, kes on koos vanematega.\nWeekend festivali pressiesindaja Tomi Lindblom sõnas, et nad on Ruisrockil toimunust teadlikud ja uurivad külastajaid korralikult.\n«Lugesin selle tembu kohta ja minu arvates oli see lõbus. See mees tegi sissepääsemise katse, mis õnnestus, kuid samas olid tal piletid olemas,» nentis pressiesindaja.\nLindblom lisas, et ta ei soovita teistel noortel Juliuse tempu järgi teha, sest see vaid raiskab turvateenistuse aega ja takistab festivalile jõudmist.


Unibet kasiinost Lucky Links mängus 3000 eurot preemiaks\nAvaleht » Unibetist 3000 € lisaks!\n27. dets. 2017 | Aegunud kampaaniad, Kampaaniad ja boonuspakkumised | 0 |\nMaria Casino saidil saate vana aasta viimast ja uue aasta esimest nädalat tähistada võimsa kampaania toel. Auhinnafondis on kokku 20000 eurot ja edukaim mängija teenib 3000 eurot.\nVõiduvõimalus ei sõltu panuste suurusest\nAuhinnafond on 20000 eurot ja rahaline preemia antakse kokku 200 mängijale\nKampaanias saab osaleda vaid ühte mängu mängides\nUnibet online kasiino mängijatel on nüüd uut mängu proovides võimalik teenida puhast raha! Võiduvõimaluse saamiseks tuleb lihtsalt avada Unibeti sait, registreeruda kampaania osalejaks ja mängida uut online kasiino slotimängu Lucky Links. Kampaanias saab osaleda kuni 8. jaanuarini ja kõige edukam mängija teenib 3000 eurot puhtalt kätte.\nUnibet online kasiinos käivitus esimesel jõulupühal uuele Lucky Links slotikale pühendatud kampaania. Kampaania kestab 2 nädalat – kuni 8. jaanuarini.\nKampaania alustalaks on ühtlustatud panustel toimuv turniir. Selleks, et turniiril osaleda, pead esmalt vajutama Unibet online kasiino saidil kollast nuppu Registreeru turniirile. Pärast registreerumist pead uues ja põnevas slotimängus Lucky Links mängima vähemalt 20 mänguringi. Pea meeles, et auhindade võitmiseks tuleb kindlasti mängida just Lucky Linksi. Üheski teises mängus tehtud panused selles kampaanias arvesse ei lähe.\nTeine oluline asi, mida meeles pidada, on see, et panused tuleb kindlasti teha pärisrahas – boonusraha panused arvesse ei lähe. Võidud makstakse välja kampaania viimase päeva lõpus kehtiva tabeliseisu alusel.\nSee online kasiino kampaania toimub ühtlustatud panuste süsteemis, mis tähendab, et võiduvõimalus pole seotud Sinu tehtud panuse suurusega.\nKokku jagatakse edetabeli 200 edukaima mängija vahel jagatakse ära 20000 euro väärtuses rahalisi auhindu, millest suurim on 3000 eurot.\nKampaanias osalemiseks tuleb teha kampaaniaga seotud mängus vähemalt 10-sendiseid pärisraha panuseid. Väiksemaid panuseid edetabeli koostamisel arvesse ei võeta.\nNagu sissejuhatuses juba vihjatud, on kõik selle kampaania auhinnad puhas raha – läbimängutingimusi pole ja kui tahad, võid kasvõi minut pärast kampaania lõppu väljamakse teha!\nAuhindadel pole küljes läbimängukohustust\nVälja jagatakse 20000 eurot\nVõiduvõimalus ei sõltu Sinu tehtud panuse suurusest\nKampaanias osalemiseks tuleb kindlasti mängida uut slotimängu Lucky Links, teised mängud arvesse ei lähe\nUnibeti ja Maria Casino saitidel üheaegselt toimuvas kampaanias saad uuele aastale vastu minna võimsa täiendava rahasüsti toel. Kampaanias jagatakse välja 20000 euro väärtuses auhindu ja kõige õnnelikum mängija teenib sealjuures 3000 eurot puhtalt kätte. Võiduvõimalus sõltub ainult õnnest, see kui suure summa Sa ühes mänguringis panustad, pole oluline..\nKindlasti tutvu enne kampaanias osalemist kõigi selle kampaania tingimustega ja kui Sul tekib küsimusi, esita need Unibeti klienditoele.\nUnibeti rahvusvaheline klienditugi töötab ööpäevaringselt ja vastab mängijate küsimustele nii meili teel kui ka elavas vestluses.\nVõida 3000 € lisaks!\nEelmine200 eurot boonust ja 1000 tasuta spinni Optibetist\nJärgmineRallita Optibetis suurte võitudeni!


Eesti Vabariigi kodud | Hetked ajaloo lähistel\n„Isa võttis pangalaenule tagatisallkirja minu tädimehe käest. Ta ei tahtnud laenu küsimist panna suure kella külge,“ kirjutab Lembit üle poole sajandi hiljem vastuseks Eesti Rahva Muuseumi küsitluslehele. „Mina olin siis 16-aastane ja eks minule oligi see talu mõeldud.“\nTegelikult oli peres ka tütar, kuid tema lapsendati juba varakult selle sama tädi perekonda. Tüdrukule osteti kaasavaraks jalgratas ja „Singeri“ õmblusmasin ning anti lisaks üks lehm, paar lammast ja seapõrsast. Rohkem pärandust ta ei saanud – milleks nii väikest talupidamisest enam poolitada!\nLembitu lapsepõlvekodu on lihtne, et mitte öelda vaene. Maja on umbes saja-aastane rehielamu, kaks kambrit otsa ehitatud. Vundament on kohati maa sisse vajunud ning jämedad palgid mädanenud. Rehealust kasutati talvel laudana, seal elasid hobune ja lehmad.\n„Lapsepõlvekodu mööbel oli lihtne ja põhiliselt vanaisa tehtud,“ mäletab Lembit. Rehetoas seisis lihtne laud, istumiseks kaks pinki. Ühes nurgas – seal elas Lembit – troonis tisleripink. Laudpõrandatega kambrite ehteks osteti kolmekümnendate aastate alguses laadalt neli tooli, kuid need lagunesid kiiresti, sest olid tehtud toorestest laudadest. Riideid hoiti seintele löödud naeltele riputatuna. Eeskambris seisis seinal kusagilt oksjonilt ostetud peegel ja selle all ühe sahtliga väike riiul. Seinal lõi täistunde ka kell, mille valgest keraamilisest materjalist sihverplaadile olid maalitud lilled.\n„Ma mäletan isegi seda, kuidas rehetuba peergudega valgustati. Õues ja laudas liiguti laternaga. Igapäevast valgust andis väike 5-liiniline petroolilamp, kuid suurte pühade aegu pandi põlema suur 15-liiniline petroolilamp, isa-ema pulmakink,“ kirjutab Lembit.\nSuure lambi alumine osa oli valgest mattklaasist nikerdustega ja roosaks värvitud lilledega. Lamp tegi toa imepäraselt valgeks ja isegi soojendas natuke. Mehed süütasid lambiklaasi kohal paberosse.\nSelles talus ei visatud midagi niisama minema. Isegi lõhkiläinud savikausile puuriti augud sisse, et pragunemine peatuks, ning siis seoti kauss tugeva niidiga uuesti kinni. Kõlbas kasvõi keedetud kartulite hoidmiseks.\nAlgkooli lõppedes töötas Lembit üheksa aastat oma kodutalu ülesehitamisel – sõna otseses mõttes. Esimese tööna püsititas poiss taluõuele vaheaiad, nii et ukseni pääseks ka ilma sigade jooksuaeda läbimata. Siis otsustatigi, et isa jätkab põllutöid, ema kodutöid, Lembit aga hakkab hooneid püstitama. 1939. aastal ehitas ta peaaegu üksinda viljaküüni. 1942. aastal karjalauda, 1943. aastal uue kõrgete lagedega elumaja ja enne kollektiviseerimist veel puukuuri ja aida.\n„Uue elumaja ehitasin sõrestikseinaga, mille täitsin saepuruga,“ meenutab Lembit. See oli revolutsiooniline uuendus, otse peenematest ajakirjadest ja näitustelt koju toodud idee. Kogu külarahvas kritiseeris plaani ja käis hoiatamas, et kes siis saepuruhunnikus elab! „Aga maja sai väga soe,“ märgib Lembit helgelt. „Nii võitis uus vana.“\nJah, just Lembitule pidigi see talu saama. 1943. aastal sõlmis isa temaga lepingu, milles tunnistas poisi ametlikult pärijaks.\n„Kuid mina läksin 1944. aastal ära linna. Vältimaks mobilisatsiooni ja mingil määral ette aimates eelseisvaid raskeid aegu põllumajanduses, asusin elama, töötama ja õppima Tallinna.“\nKodutalu ja naabertalu lahutava piiri peal, otse Lembitu pere maja juures kasvas rida toomingaid ja pihlakaid. Kord võttis naabertalu peremees kätte ja saagis need maha, sest puud olid veidi ulatunud ka tema maa peale. Eluaeg ei suutnud Lembit unustada, kuidas lapsepõlvekodu muutus korraga väga lagedaks.\nOhvitser ei jõudnudki oma koju\nErik-Herbert (sündinud 1928) võis olla nelja või viie aastane, kui nende koju tuli rätsep. Poiss pandi keset saali tooli peale seisma ning talt võeti mõõdud. Rätsep valmistas lapsele kõige ehtsama Kaitseliidu mundri – pikkadel pükstel olid lampassidki peal. Isegi vormimüts tehti poisile nagu päris.\nSest selline oli ka tema isal, Kaitseliidu Tallinna maleva pealikul, Vabadussõja kangelasel ja kahekordsel Vabadusristi kangelasel Friedrichil. Pärast mõneaastast teenimist Valgas naasis perekond Tallinna ning kolis elama ilusasse korterisse vaiksel Wiedemanni tänaval Kadriorus.\nSee on idülliline eluase. Hommikuti läheb kõik see mees Kadriorust jalgsi mööda Narva maanteed kooli: õde Maylis tütarlastegümnaasiumi, Erik-Herbert J. Westholmi era-humanitaargümnaasiumi ning isa astub trammi peale, et sõita Kõrgemasse Sõjakooli. Väike õde Pia jääb veel emaga koju.\nNende kodumaja on verivärske. Baltisaksa perekond Weiss sai selle valmis alles 1936. aastal. Kuuest korterist neljas elavadki nad ise, kaks on välja üüritud. Maja peaust ehib kivitahvel vapikujutise ning tähtedega „R.W.“ (Robert Weiss). Hoonet ümber laiub suur aed alati korras kõnniteede ja roosipeenardega.\n„Korterisse suubus trepikojast kaks ust – üks köögi esikusse, teine päris esikusse,“ kirjeldab Erik-Herbert oma peamist lapsepõlvekodu. „Esikust vasakule oli isa kabinet, kus ka kamin sees. Mööbliks kirjutuslaud, raamatukapp ja kušett. Esikust otse läks saali. Siin oli sisustuseks pehme mööbel, diivan, 2 pehmet tooli ja 2 tumbat, ümmargune diivanilaud ja klaver. Klaveri kohal seinal oli ovaalses kuldraamis Fr. Chopini portree. Põrandal oli vaip. Saali ja söögitoa vahel olid seina sisse liikuvad klaasitud uksed. Seega sai need kaks ruumi ühendada üheks suureks ruumiks.\nSöögitoas oli ümmargune tammepuust laud, mida vaheklappidega oli võimalik väga suureks teha. Laua kohal laearmatuuri küljes oli tammetõru kujuline elektrikell kööki, vajaduse korral teenija kutsumiseks, mida kasutati külaliste puhul. Söögitoas oli ka tume tammepuust puhvetikapp. Akna all oli „bidermeier“ stiilis väike laud, mille peal hõbenõud. Oli kaks magamistuba. Ühes magasid vanemad, teine oli lastetuba. Magamistubade ees piki välisseina oli suur rõdu. Köögi juures oli teenijatuba. Ei puudunud ka vannituba.“\nEma mängib tihti klaverit, äratades nõnda näiteks lapsi nende sünnipäevadel. Seejärel ootasid sünnipäevalast kõrvaltoas kaetud laud kringliga, põlevate küünalde ja kingitustega.\nIsa soovib soetada siiski päris oma kodu. Ta maksab korteriühistus „Peavari“ sisse 15 000 krooni ning saab osanikuks majas, mis 1940. aastal valmib Gonsiori ja Laulupeo tänavate nurgale. Kuid sellesse korterisse perekond kolida ei jõuagi.\n„Viisakam tervitab esimesena,“ lahendab kindral Laidoner küsimuse, kas tänaval kohtudes peab esimesena käe mütsi juurde tõstma Eesti või Vene ohvitser. Isa peab mundri küljest lahti harutama Vabadusristi, Scoutspataljoni ning sõjakooli märgid ja kolonelipagunid ning asendama need viisnurkadega.\n„Mida tundsid seejuures isa ja teised Vabadussõja kangelased, võib ainult oletada,“ nendib poeg.\nSiis isa vallandatakse. Ta saab viimaks tööd ETK nahalaos lihttöölisena. Westholmi gümnaasium likvideeritakse. Wiedemanni tänava maja kaunisse korterisse kolib Punaarmee venelasest ohvitseri perekond, Erik-Herberti pere leiab ulualust sugulaste väikeses puumajas.\n1941. aasta juunis sõidavad lapsed maalt Tallinna, ema sünnipäevale. Sealt küüditajad nad leiavadki.\nTöölispere võitles viletusest välja\nNaabermaja peremees armastab õhtuti poodi sisse astuda ja isale oma rasket elu kurta. Põhiliselt valmistab naabrile muret tema minia riivatu käitumine. „Oh sa mudakurat…,“ vannub naabrimees tasakesi, võtab taskust lapiku pudeli ja rüüpab lonksu lohutuseks. Ega isagi suu kuivaks jää.\nPoepidajast emale on need tipsutamisest täiesti vastukarva. Kuid sel pinnal sündinud vastuolud on ka ainsad sõnelused, mida Eugen (sündinud 1917) oma vanemate vahekorrast mäletab.\nEma on ärivaistuga, isa on tööline. Tõsi, kunagi oli isa olnud rikas mees, saades oma isalt päranduseks 3000 rubla. Paraku ostis ta nende eest mingi Harkovi panga laenupabereid…\nEma ettevõtlikkus rebib pere välja armetust Turaka saunast Rapla lähedal, kuhu pere I maailmasõja eest põgenes, ning paneb nad Tallinnas vürtspoodi pidama. Isa käib päeva esimesel poolel tööl vabrikus ning osaleb poetöös vaid õhtuti.\n„Ema oli suhtlemisaldis ja abivalmis, isa seevastu ettevaatlik ja pikatoimeline,“ paneb Eugen aastakümneid hiljem paberile.\nPere peab poodi algul Pärnu maanteel tikuvabriku kõrval. Seejärel kolitakse Viljandi tänavale, kus elab palju Lutheri vineerivabriku töölisi. Just nemad moodustavadki poe tänuväärse klientuuri. Kunded saavad peagi omainimesteks ja kui neil on rahaga parajasti väike vahe sees, siis pole leiva ning leivakõrvase müümine „raamatu peale“ mingiks probleemiks. Kaupmehe usaldust ei kuritarvita keegi. Poisid aitavad ema poetöödel ja ka majaperemeest näiteks lume koristamisel. Kõiki tähtsamaid poekundesid tuleb lastel viisakalt teretada. Sünnipäevadel ootab neid tahvel Kave šokolaadi.\nPoe kõrval asuv korter on aga väga kitsas. Sisuliselt elatakse neljakesi ühes ainsas 18-ruutmeetrises toas. Paari puuvoodit, riiulit ja kappi täiendab akna alla paigutatud söögilaud, kus Eugen teeb oma koolitööd ning väike vend mängutööd. Ainsa luksusena soetab perekond detektorraadio, millel on kaks paari kõrvaklappe. Nüüd saab kogu pere – igaühel üks klapp – neljakesi Onu Moori kuulata. Valgust annab endiselt petrooleumilamp.\n„Oma üldilmelt oli meie korter tüüpiline töölispere eluase, sisustatud vastavalt minimaalsetele vajadustele ja majanduslikele-ruumilistele võimalustele,“ hindab Eugen. „Väikekodanlikke kummutikaunistusi peale kahe kuldkollase ebamäärase otstarbega vaasi (pulmakink!) meil ei olnud. Tagantjärele mõeldes võib arvata, et vanemate talupojalikku mõttelaadi ei suutnud linna kodukultuuri aabitsatõed mõjutada.“\nIsa sureb 1932. aastal „peapõletikku“. Kuid tema 1000-kroonine elukindlustus ning majaperemehe pakutud lisatuba avardavad perekonna eluvõimalusi. Pojad pannakse kooli ning neile ostetakse ülikonnadki. Kui 1939. aastal hakkavad ringlema jutud krooni kursi peatsest langusest, on perekonnal nii palju vaba raha, et see paigutatakse kirjutuslaua, puhvetikapi, ümmarguse söögilaua ning kuue tooli ostmisse.\nVäike vend saab surma 1944. aastal. Ta on Eesti Korpuse ridades parajasti marsil Saaremaa poole, kui ühe Vene väeosa tsisternauto Kohila lähedal Eesti sidemeeste kolonni sisse sõidab. Kuid Eugen tuleb sõjast tervena koju ning elab samas korteris veel kolm aastakümmet. 1975. aastal eraldatakse talle uus elamispind Õismäele.\nUus kord võttis rentniku õnne\nRentniku poeg Arnold (sündinud 1922) on kolm aastat vana, kui perenaine, kelle talu nad parajasti rendile võtavad, last vihahoos lööb. Poiss oli punase sõstra põõsa küljest marju söönud.\nVäike Arnold puhkeb kibedasti nutma. Isa-ema lohutavad last: kannata veel, varsti me ostame endale päris oma kodu! Järgmine kord kurja perenaist kohates poiss teatabki: „Me saame keväde omal uue kodu – iluseme ku talu õunaaia!“\n„Ilusam kui talu õunaaed“ – see vormel jääb Arnoldi kõnepruugis ilu ülivõrdena käibima elu lõpuni. Siiani on pere käinud talust tallu, elades igas neist vaid paar aastat. Kuid 1927. aasta 23. aprillil (nagu iga kolimine, võetakse ka see ette jüripäeval) loksub Arnold vankril koos vanaemaga viimaks päriskodu poole. Majakraamiga koormatud vankrit veab hobune nimega Ludmilla, koduloomad kõnnivad omal jalal. Lõpuks hakkabki paistma uue kodu maamärk: murdunud ladvaga kuusk.\nSelles talus algab tammsaarelik võitlus põllukivide ja kidura maaga. Kuna Eesti lihaeksport edeneb, hakkab isa esimesena oma külas kasvatama paljasnahkseid valgeid sigu. Senised sead olid kõhnad ja karvased, tuues ilmale vöödilisi põrsaid.\nIsa tõuseb iga päev hiljemalt kell viis, korjab hobusepabulaid, teeb seejärel toas tule pliidi alla ning hakkab seatoitu valmistama: segab hobusepabulad jahu, koorega keedetud kartulite, toidujäätmete ning sooja veega. Seejärel alustavad isa ja ema lehmalüpsi. Lehmade nimed on Õie, Lehte, Lilli, Aasa, Maasik, Mustik, Lonni ja Sirel.\n„Meie kodus oli puhas. Puhtusepidajad olid mõlemad vanemad,“ tunnustab Arnold oma vanemaid. „Ainukesena külas oli meil tilaga nõu, kuhu valati kopsikuga katlast sooja vett. Selle all pesti käsi-nägu-lauanõusid jne. Mujal külas pesti kõikjal pesukausis.“\nIsa on kaks talve koolis käinud, kuid tal on kaunis käekiri ning ta räägib lisaks Tarvastu murdele ladusalt ka saksa ja vene keelt. Tal on imetlusväärne arvutusoskus: talvisel palgiveol suudab ta mõne minuti jooksul peast rehkendada koormas olevate palkide koguse kümnendik-tihumeetrilise täpsusega, teades vaid palkide ladvaläbimõõte ja pikkust.\nKuid jõukust majja ei tule. Kehvema ilmaga ei pääse Arnold õue, sest tal pole sobivaid riideid ega jalanõusid. Esimese päris mänguasja saab ta viieaastasena: tädimees kingib õhupüssi, millel käib püssitoru otsa nöörijupiga kork tulistamiseks.\nJah, võib-olla on isal pärisperemehena nüüd lubatud maanteel võrdselt teiste peremeestega sõita ning isegi neist mööda ajada – tegu, mida veel kolmekümnendail rentnikele pahaks pandi. Võib-olla on perel ka paremaid päevi, eriti ema 30. sünnipäev, mil maja muutub suureks tantsusaaliks. Kuid Nõukogude korra saabudes juhtub midagi, millel Arnold pikemalt peatuda ei taha: isa lahkub pere juurest, jätab maha nii talu kui naise kui poja.\n„Lapsepõlvekodu hindan praegu: ei oleks tohtinud soetada materiaalset heaolu,“ kirjutab Arnold üheksakümnendate aastate alguses. „Vahendid oleks tulnud suunata igapäevasteks vajadusteks. Niikuinii võttis nõukogude võim kõik ja hävitas aastatega loodu.“\nIsegi hõbekapsliga taskukella, mille oli Arnoldile pärandanud vanaisa, röövivad 1949. aastal küüditajad.\nÄrimehe viimseks koduks sai Siber\nKui asjad läksid halvasti, siis teenis Aleksander leiba elukutselise maadlejana. Kui asjad läksid paremini, siis pidas ta Peterburis või Tallinnas kohvikut ja pagariäri. Ühte sellisesse saabus tööd ja õnne otsima 16-aastane Valga tüdruk Jenni. Õnn oligi ootel. 1924. aastal sündis Jennile ja Aleksandrile poeg Kuno.\nTagantjärele meenutades ei saa Kuno oma lapsepõlve seostada ühegi konkreetse koduga. Sest tema isa Aleksander jäi truuks oma võitmatule äritungile, mida ei suutnud varjutada regulaarselt korduvad ebaõnnestumised.\n„1930. aastatel oli peaaegu igas majad väike pood. Tänav oli täis unistusi ja iseseisvust, kus iga poodnik, kes müüs lilli või ajalehti või tegi rätsepa, saapaparandaja tööd, oli oma kuningas. 1990. aastatel on tänav vaikne ja unelmateta,“ võrdleb Kuno kahe Eesti Vabariigi ärikliimat.\nVastavalt äriõnnele vahetusid ka perekonna korterid. „Isa vürtspoed või pagariärid või sööklad läksid tihti pankrotti. Kui see juhtus, siis isa töötas kelnerina või pagarina, kuni raha kogunes, et uut poodi alustada,“ meenutas Kuno uue Eesti aja alguses. „Elasime poodide lähedal või kõrval või ülemisel korral nii Tallinna mitmes linnaosas (Pelgulinn, Lasnamäe, Kopli) kui ka Riias, Valgas, Viljandis ja Kehras. Olime igavesed urbaansed nomaadid, alati valmis rändama.“\nAinsad esemed, mis uutesse kodudesse alati kaasa võeti, olid klaver ning paar maali. Ülejäänud majakraam oli liikuvat eluviisi arvestades võimalikult vähene ja hädapärane: voodid, toolid, paar lampi.\n„Valitses kasutuslikkus, mitte esteetika,“ märgib Kuno.\nÄrimehe tutvusringkond oli lai ning kirju. Aeg-ajalt leidsid vürtspoodniku korteris ulualust skandaalidesse sattunud sõbrad või vägivaldsete meeste eest põgenenud sõbrannad. Lapsele jäi eriti eredalt meelde üks meesterahvas, kes oli kellegi kogemata ära tapnud, varjas end nüüd politsei eest ning oli juhtunust sügavalt masendunud. Seitsme või kaheksa aastane poiss pisut kartis seda külalist. Politsei otsiski aeg-ajalt kortereid läbi, püüdes tabada jälgi isa salaviinaärist.\nParemail päevil võeti korterisse teenijad. Needki olid mälestusväärsed. „Millegi pärast pidin mina nendega samas toas magama. Nii oligi, et minu varasemad sugulised vaimustused said tegelikuks teenijatega.“\nKuno mäletab, et isa ei palunud kunagi kelleltki abi. Kuid pojale ütles ta: „Vaata minu väikest sõrme: nii kaua kui see liigub, ära karda midagi – tulen sulle alati appi!“\nSamade sõnadega julgustas Kuno oma poegi, kes sündisid juba kaugel Ameerikas. See lause ning ettevõtlik vaim jäidki tema ainsaks päranduseks Siberisse viidud isalt.\nArtikkel põhineb Eesti Rahva Muusemi küsitluslehele „Kodu ja pere“ (koostanud Heiki Pärdi) antud vastustel.


Kolmapäevast alustavad Otepää suusapäevakud Skip to content\nAvaleht Uudiste arhiiv Kolmapäevast alustavad Otepää suusapäevakud Kolmapäevast alustavad Otepää suusapäevakud Teisipäev, 15 Jaanuar 2013 11:07\tMonika Otrokova\tSellel aasta talvel viiakse Otepää vallas läbi suusapäevakuid, mis toimuvad viiel kolmapäeva õhtul. Starti oodatakse sõitma kõiki suusasõpru, olenemata vanusest ja tasemest. Esimene suusapäevak toimub 16. jaanuaril, start on avatud kella 16.30-18.30ni.Suusapäevakute üks korraldajatest, Tanel Ojaste sporduklubist Karupesa Team, ütles, et starti võib tulla nii üksi kui ka koos kaaslasega, registreerida saab ennast kohapeal. Sõit toimub valgustatud ja tähistatud radadel, kus distantsi pikkus jääb sõltuvalt vanusest 1 - 7,5km vahele. Ühel korral toimub ka sprindietapp. „Medaliarvestust peetakse kaheksas erinevas vanuseklassis ja selleks tuleb osaleda vähemalt neljal etapil,“ selgitas Tanel Ojaste. „Lisaks suusasõidule on huvilistel võimalik kahel korral osaleda suusatehnika algõpetusel, mis toimub kell 17.30-18.15 Karupesa Teami treeneri juhendamisel.“Päevakutest osavõtt on kõigile tasuta ning pärast sõitu ootab osalejaid soe tee. Pikem juhend on leitav Karupesa Teami kodulehelt www.karupesateam.ee , kuhu ilmuvad pärast etappe ka päevakute protokollid. Etappide toimumisajad ja -kohad:(Registreerimine toimub kohapeal ja start on avatud kella 16.30st kuni 18.30ni). 16.01.2013 Tehvandi, 1-10km klassika distantsid + klassikatehnika algõpe.30.01.2013 Kääriku, 1-10km vabatehnika distantsid + uisutehnika algõpe.06.02.2013 Kääriku, 0,5-1km klassika distantsid.27.02.2013 Tehvandi, 1-10km vabatehnika sprindid.13.03.2013 Tehvandi, 1-10km vabatehnika distantsid.Suusapäevakud saavad teoks tänu spordiklubi Karupesa Team, Otepää valla ja Tehvandi Spordikeskuse koostööle.\nViimati uuendatud Teisipäev, 15 Jaanuar 2013 13:13\tKontaktandmedVallavolikoguVallavalitsusEelarveMajandusaruanneValla põhimäärusDokumendiregisterIsikuandmete töötlemineTeabenõude esitamineTransport ja teedOtepää Vallavalitsus müübEnampakkumised ja hankedOtepäälase kaartLipu heiskamise päevadVeebikaameraInternetipunktid ja WiFi levialadPildialbumOtepää politseiTarbijakaitseKirikud ja kogudusedEesti lipp 131Otepää 900\tVabad töökohad


Loomine ja korraldamine meeskondadel\nJärgmine: Microsoft 365 kogu asutuses\nKas töötate meeskonnakaaslased kaudu või oma ettevõtte väljaspool, Microsoft Teams loob meeskonnatöö keskus. Ühiskasutusega failide jätta ühe turvalises asukohas, et igaüks pääseb juurde. Ja vestlused, koosolekud ja kõned, igaühel vajalikele tööriistadele ühenduses, sõltumata nende asukohast.\nMeeskondadel – Liitu kanalid või looge uus. Hoidke – kohapealsete koosolekud ja vestlused või failide ühiskasutus.\nKoosolekute – kõik päeva või nädala loendit või koosoleku plaanimine. Teie meeskondadel kalendri sünkroonib teie Outlooki, üks.\nKõned – kui teie ettevõte on selle häälestanud, saate helistada kõigile meeskondadel kaudu – ka siis, kui nad ei kasuta seda.\nTegevuste – sõbraga lugemata sõnumeid, @mentions, vastused ja palju muud.\nTeie meeskond töötab hankimine\nVali Liitu või loo töörühm.\nVali Loo töörühm uue töörühma loomiseks.\nTippige meeskonna nimi.\nSaad lisada liikmeid.\nTeie ettevõttest väljaspool olevad inimesed lisamiseks tippige oma meiliaadress kutsuda neid külalistele.\nValige Lisa > Sule.\nUue kanali loomiseks valige rohkem suvandeid meeskonnatöö nime kõrval ja valige Lisa kanal.\nMeeskondi ja kanalid\nVahekaardi lisamiseks valige kõrval olevat plussmärki.\nKanali lemmik, valige rohkem kanalidja valige täheikoon kanali nime kõrval.\nEemalda lemmik, valige kolm punkti kanali nime kõrval ja valige Eemalda lemmik.


Muuseumi ajalugu - Eesti Põllumajandusmuuseum\nÜlenurme rüütlimõis (Uellenorm) esineb allikates esmakordselt aastal 1646, mil sõjaväelane Bernhard Bousselberg sai mõisa Rootsi kuningriigilt vahetuskaubana kivimaja vastu Tartus.\nVäikemõis ei saanud olla omanikele või rentnikele suureks sissetulekuallikaks, pigem oli tegemist linnalähedase maavalduse kui auasjaga.\nPargi ja härrastemaja rajaja võis olla krahv Cancrin , Ülenurme mõisa omanik aastail 1856-1883.\nMõis Georg Riiki valduses\n1883. aastal maksis Ülenurme mõis 38 000 hõberubla.\nMõisat ja temale kuulunud kinnisvara kasutas Georg Riik laenude tagatisena, mis võimaldasid tal kaks aastat hiljem asutada veski Tartus Tiigi tänaval, hiljem laiendas ta oma tegevust veelgi.\nPeamine tootmisala mõisas oli teraviljakasvatus.\nEhitati ait, tall 50 hobusele ja sepikoda.\nMõis Peeter Muna (Munna) valduses\n1907. aastal maksis Ülenurme mõis ja kolm lisatud talu Tõrvandis 40 000 rubla.\nMõisal oli maad 37 hektarit, heinamaad 54 hektarit. 1914. aastaks oli juurde haritud 70 hektarit uut põldu ja kuivendatud 200 hektarit sood.\nMõisa peamiseks sissetulekuallikaks oli piimakarjakasvatus, lehmi oli üle 200.\n1913. aastal valmis toonase tehnika viimase sõna järgi 214 lehmale ehitatud laut, mille juurde kuulus aurujõul töötav veevärk, automaatjootjad, sööta ja sõnnikut paigutati ümber vagonettidega. Laut oli veel nelikümmend aastat hiljem sisseseadelt üks moodsamaid Nõukogude Liidus.\nMõis jagatuna Peeter Muna (Munna) ja ta väimeeste vahel\n1920. aastaks oli mõisamaa suurus 193,5 hektarit, koos talude ja kandikohtadega 505 hektarit, millest 237 hektarit moodustas põllumaa.\nEesti Vabariigi maareformi järgi kuulusid mõisad ümberjaotamisele. Peeter Munal õnnestus lisaks seaduses ettenähtud 50-hektarisele mõisasüdamele säilitada pereliikmete nimele kirjutatud talukohad. Mõisasüda jagati kaheks: peahoonesse asus elama väimees Viktor Puskar, jättes Munale valitsejamaja, mille too oli ise ehitada lasknud.\nPõhirõhk talus oli teravilja- ja kartulikasvatusel.\nTeine osa mõisasüdamest anti 1925. aastal Peeter Muna väimehele Viktor Puskarile autasumaana teenete eest Vabadussõjas.\nTalu suurus oli 114 hektarit, sellest 53 hektarit põllu- ja aiamaa all (1939)\nViktor Puskari talu keskendus piimakarjakasvatusele ja jõudis heale järjele.\nÜlenurme mõis nõukogude ajal\nNõukogude võim võttis Ülenurme mõisa omanikelt üle:\nmaad 359,2 hektarit, sellest põldu 171,1 hektarit, kultuurrohumaad 105,2 hektarit, looduslikke rohumaid 38,9 hektarit;\nPärast sõda muudeti Ülenurme omaette sovhoosiks, mis haritud direktorite juhtimisel saavutas edu. Aastaks 1950 oli sovhoos saakide ja tööviljakuse poolest üks Eesti NSV parimaid, kasum ligi pool miljonit rubla. Kolhoosil oli 140 lehma ja keskmine piimatoodang lehma kohta 4412 kg. Tähtis koht oli aiandusel, edaspidi hakati rõhku panema ka seakasvatusele.\n1968. aastal sai Ülenurme sovhoosist Eesti Põllumajanduse Akadeemia katsemajand, millega liideti erineva tootmissuunaga väikesi majandeid. Peamine tootmissuund oli tõuloomakasvatus.\nEesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõudude juhendamisel tegeldi kartuli tervendamisega kloonmeetodil.\nÜlenurme õppemajandi tegevus lõpetati 2. aprillil 1993. aastal.\nEesti Põllumajandusmuuseum Ülenurme mõisas\n1970. aastate algul eraldati endise Ülenurme mõisakeskuse hooned varem asutatud Eesti Põllumajandusmuuseumile, mis aastast 1981 on avatud külalistele.\n1646 – esimene teade Ülenurme mõisast (Uellenorm), omanik Bernhard Bousselberg.\n1680 – suurreduktsioon, Ülenurme rüütlimõis riigistatakse.\n1722 – Vene tsaaririik tagastab mõisa Bousselbergide perekonnale.\n1732 – mõis müüakse Zweybergile; edaspidi vahetuvad mitmed omanikud.\n1856 – krahv Valerian Cancrin ostab mõisa.\n1850–70. aastad – ehitati mõisa häärberihoone (mõningate andmete kohaselt on ehitamisaastaks 1888).\nseptember 1883 – eesti soost viljakaupmees Georg Riik ostab mõisa.\n21.juuni 1890 – sureb Georg Riik.\n1907 – eesti soost piimakaupmees Peeter Muna (Munna) ostab mõisa.\n1920 – Eesti Vabariigi maareform, mõisasüda jaotatakse Peeter Muna (Munna) ja ta väimees kolonel Viktor Puskari vahel.\n1930-1931 – Peeter Muna (Munna) on võlgades, Pikalaenu Panga nõudmisel annab mõisasüdame majandamise üle poeg Endlile.\n1931 – väimees Ilmar Raamot asub mõisa valitsema, võlad saavad makstud. Peeter Muna (Munna) maadest moodustatakse Raja talu.\n1931. aasta Ilmar Raamot, Maimu Silvre, Leida Raamot ja Elga Muna einestamas mõisa suvemajas\n7. august 1934 – Peeter Muna (Munna) sureb.\n1935 – Peeter Muna tütar Elga abiellub mõisavalitseja Madis Könniga, mõisasüda jääb noorpaarile.\n1939 – sureb Peeter Muna tütar ja Ülenurme mõisasüdame talundi pärija Elga.\n1940 – Madis Könn jääb kadunuks.\n30. november 1940 – nõukogude võim võtab üle Ülenurme mõisa maad, moodustatakse Nõo sovhoosi Ülenurme osakond.\nVeebruar 1941 – Peeter Muna lesk ja lapsed peredega emigreeruvad Saksamaale; osa neist naaseb hiljem kodumaale.\nJuuli 1941- august 1944 – Saksa okupatsioon: riigimõisana sakslaste kasutuses, mõisa laudas raviti sakslaste haigeid hobuseid.\n1943 – sureb Viktor Puskar.\n1944 – Ülenurme sovhoosi asutamine.\n1968 – Ülenurme sovhoosist saab Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) katsemajand.\n2. juuli 1968 – asutatakse Eesti Põllumajanduse Muuseum.\n1971 – Ülenurme mõisa majandushooned eraldatakse Eesti Põllumajandusmuuseumile.\n1981 – Eesti Põllumajandusmuuseum avab Ülenurme mõisa restaureeritud hobusetallis oma püsiekspositsiooni.\n1993 – Ülenurme Õppemajand lõpetab tegevuse.\n2005 – Eesti Põllumajandusmuuseum kolib ka Ülenurme mõisa häärberisse.


Eesti jalgpallikoondislase koduklubi tagas koha Euroopa liigasse - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti jalgpallikoondislase koduklubi tagas koha Euroopa liigasse\n9. oktoober 2018, 19:13\nFOTO: Waterford FC\nEesti jalgpallikoondise äärepoolkaitsja Sander Puri koduklubi Waterford tagas koha Euroopa liiga kvalifikatsiooniringi.\nIirimaa meistrivõistlustel teist kohta hoidev Cork City alistas esmaspäeval karikavõistluste finaalis Bohemiansi. See tähendab, et meistriliigas praegu neljandal kohal paiknev Waterford mängib järgmisel hooajal kindlasti Euroopa liiga esimeses kvalifikatsiooniringis, sest neil pole enam matemaatiliselt võimalik allapoole langeda.\nKui Bohemians oleks finaalis Cork City alistanud, siis oleks karikavõitjana nemad koha Euroopa liigasse lunastanud, aga et Cork pääseb sinna juba meistriliiga teise koha omanikuna, saab võimaluse Euroopas mängida 30-aastase Puri koduklubi Waterford.\nIirimaa meeskondadest on hooajaks 2019-20 koha Euroopa liiga esimeses kvalifikatsiooniringis kindlustanud Cork City, Shamrock Rovers ja Waterford. Iirimaa meistritiitli juba kindlustanud Dundalk mängib Meistrite liiga esimest kvalfikatsiooniringi.


Jevgeni Kareva – september 19, 2006Rubriik: Edulugu\n„…lots of participants are from Estonia; but it is so small country, why so much?.” “Eesti on nii väike riik, miks on nii palju osalejaid Eestist?» Minu käest küsiti mitmeid kordi seda küsimust selle aasta juunikuus Euroopa Kaugõppe ja e-Õppe Võrgustiku (EDEN, European Distance and e-Learning Network) konverentsil “E-pädevused eluks, töötamiseks ja innovatsiooniks” („E-Competences for Life, Employment and Innovation”), mis toimus Viinis. Hiljem olles tagasi Eestis ja oma töökohal leidsin ma vastuse. Oma artiklis soovin ma koos Teiega jõuda oma vastuseni.\nOlles Viinis ja jalutades õhtul ühes kenas pargis jäin ma mõtlema antud küsimuse üle. Miks seda on minu käest siin konverentsil nii palju küsitud? Mul oli kaasas konverentsil osalejate nimekiri. Heitsin mõttes nimekirjast välja suurriigid ja lähedal asuvad riigid. Leidsin järgmise seaduspärasuse, et suurim osalejate arv oli riikidest, mis olid kas väikeriigid või riigid kes ei hiilga eriti rikkalike loodusressurssidega (nafta, gaas, raua- või niklimaak jne). Riigid, millel ei ole võimalik iseseisvalt arendada suurtööstust, sest neil puudub vastav maavara. Ja kui mingit muud looduslikku rikkust ei ole, siis selle riigi suuremaks rikkuseks on tema rahvas. Inimesed, kes elavad selles riigis.\nMida mõistetakse inimese arengu all? Kõigepealt vaimne ja intellektuaalne areng ehk haritus ning hariduse omandamine. Sõltumata vanusest on inimesel erinevad oskused (iseseisva mõtlemise/töötamise oskus, abstraktne mõtlemine, kujutlusvõime jne). Just need on peamised omadused inimesele edukaks liikumiseks karjääriredelil ja oma elukvaliteedi tõstmisel.\nMiks on rahva haridustase nii tähtis meile kõigile sealhulgas ka riigile? Kui me räägime haridusest, siis me mõtleme esmalt inimestele vanuses 7-20 aastat. Noored, kes on tulevased töötajad ja maksude maksjad. Nende edukusest ja ebaedust sõltub meie riigi edasine käekäik ning areng. Paljud meist on lapsevanemad ja me kõik soovime, et meie lapsed, kaastöötajad ja partnerid oleksid targad ja haritud inimesed.\nPüüan analüüsida hariduse olukorda meie riigis. Viimase 5-7 aasta jooksul on kooli õppeprotsess muutnud «faktiõppeks». Mõnedes õppeainetes on tundide arvu vähendatud miinimumini. Õpetajal on õpilastele võimalik rääkida ainult faktidest ning tundides ei ole aega analüüsimiseks. Haritlased, kes tõesti muretsevad hariduse kvaliteedi üle tõdevad, et õpilaste oskuste ja teadmiste tase on oluliselt langenud võrreldes aastatega 1988-2000. Paljudel tänastel õpilastel puudub loogilise ja iseseisva mõtlemise oskus, nad ei oska eristada olulist ebaolulisusest. Kahjuks tänane õppija ei oska ja ei taha mõelda.\nMida teha situatsiooni parandamiseks? Selleks, et õpilane suudaks jälle mõelda, analüüsida, otsustada. Kõigepealt, tuleb muuta haridus atraktiivsemaks. Teadmiste ja oskuste kättesaadavus tuleb muuta õpilasele lihtsamaks ja arusaadavamaks. Missugune on kõige populaarsem meedia peale televisiooni? Loomulikult arvuti ja internet.\nKasutades interneti võimalusi on informatsiooni levitamine, uuendamine, täiendamine ja parandamine lihtne. Spetsiaalselt loodud veebikeskkonnad pakkuvad suurepäraseid võimalusi õppimiseks ja õpetamiseks. Kasutades neid õpikeskkondi on õppematerjali ülespanek võimalik erinevates variantides. Juurde on võimalik lisada hindamis- ja eneseteste, foorumeid ja tagasiside ankeete. Tänu nendele võimalustele ei pea õpetaja tunnis enam rääkima faktidest vaid saab tegeleda oma tööga – õpilase õpetamisega. Õpetaja saab nüüd suunata õpilast ja õpetada talle analüüsi oskust ja mõtlemist.\nEdukas õpilane – edukas inimene – edukas lapsevanem – edukas töötaja/maksumaksja – edukas riik – kindel tulevik (pensionid, arenguprogrammid jne). E-õpe tähtsust on võimatu ülehinnata, sest seda saab kasutada kõikides ühiskonna ja hariduse valdkondades. E-õpe on võimsam töövahend hariduses, kui me arvata oskame. Mida efektiivsemalt me e-õpet oma õppeprotsessides juurutame ja kasutame, seda kiiremini areneb meie haridus edasi.\nEt e-õppe süsteem töötaks efektiivselt, peavad olema süsteemi kasutajateks nii õpetajad ja õpilased ning inimesed, kes juurutavad ning arendavad e-õpet. Nad edastavad e-õppe kasutamise teadmisi ja oskusi õpetajatele, nad tunnevad e-õppe vaimu, oma energia ja veendumusega suunavad nad meid e-õppe võimaluste kasutamisele, et laiendada e-õppe kasutamist õppeprotsessis.\nÕppimine – see on teiste inimestega suhtlemine, nende kogemuste analüüs, et suudaksime oma vigu ennetada ja teha asju paremini. E-suhtlemine ja informatsiooni virtuaalne edastamine tuhandetele mõjutab informatsiooni kaotust ja arusaamist. Sellepärast on vajalikud osalemised ühistel koosolekutel ja konverentsidel, et ei kaoks suhtlemine ja kontaktide loomine.\nÜhe väikse riigi rohke osalejate arv rahvusvahelisel konverentsil aitab kaasa riigi arenguprotsessi kiirendamisele. Meie riigi rikkus on tema rahvas. Haritud ja tugev rahvas suudab tagada tugeva ja eduka riigi. Rahvuse areng sõltub haridustaseme kasvust. Riikliku Arengukava üks tähtsamatest arengusuundadest on infotehnoloogia areng. Meil peavad olema inimesed, kes viivad ellu RAK-is ettenähtud eesmärgid.\nÜks tegur, mis mõjutab efektiivsust on kiirus. Mida rohkem inimesed säravate silmadega töötavad, seda kiiremini nad jõuavad järgmiste eesmärkideni ja seda kõrgem on nende töö efektiivsus. E-õppe juurutamise ja arendamise töös meie hariduses on vajalik igaühe osalemine ka nende, kes ütlevad et nad midagi ei oska ja ei tea ja kahtlevad uutes meetodites. Meil on olemas võimas tööriist – e-õpe. Ma ei karda sellist sõna – relv – ja see on kuritegu, kui me ei kasuta seda täisvõimsusega Eesti haridusruumis!\nTallinna Ehituskooli haridustehnoloog


Koerte-kasside ärist Soome\nMulle tõsiselt ei anna hingerahu asjaolu, et eelmises Tartu Ekspressis süüdistatakse olematutes pattudes minu endist kolleegi Katrina Kavelahtit, kes on tõenäoliselt meie seast lahkunud ega saa ennast ise kaitsta.\nArtiklis kahtlustab Maire Järvala Külitses paiknevat maja, kus Kavelahti aastaid tagasi üürnikuna elas, illegaalses loomade hoiustamises. Kõikide varjupaika saabuvate loomade kohta on olemas dokumentatsioon – vastuvõtmise akt ja millisel viisil nad välja on läinud, kas on eutanaasiaakt või loovutusleping.\nJah, meilt on ka läinud loomi Soome, Rootsi, Saksamaale, Belgiasse ja kõige kaugem paik on olnud Havai. Kuid need on üksikjuhtumid terve meie kümneaastase ajaloo peale ja mingit sellesuunalist eraldi tegevust me ei harrasta. Samuti ei tee me koostööd Soome loomade päästmise ühingutega, kuna puudub kontroll, mis loomadest edasi saab.\nAastal 2007 saime ise ka valusa õppetunni, kui üks väga tore koer, kelle me vastu Katrina tahtmist ühele sealsele ühingule loovutasime, jäi pärast seda tiirlema mööda hoiukodusid, kuni ta lõplikult silmist kaotasime. Katrina oli see inimene, kes sõdis tungivalt Soome adopteerimiste vastu, öeldes, et seal ei ole meil võimalik kontrollida loomade edasist käekäiku. Samuti ütles ta alati, et looma soovija peab tulema ise Tartusse kohapeale vaatama – mingeid vahendajaid me ei kasuta praeguseni.\nUmbes aastatel 2006–2007 töötas Katrina esialgu vabatahtlikuna, hiljem palgalise kassitalitajana. Mingil ajal leidis ta erialast tööd Estikos. Pärast seda tehti talle pakkumine Bigbankist Soome divisjonis töötamiseks, kus ta tegutses laenunõustajana. 2012. aasta sügisel läks ta Eestist lõplikult ära Soome.\nPärast seda olen ma talle saatnud kirja oma koera (kelle fänn ta oli) ainukese pesakonna kohta 9. märtsil 2013. Ehkki ma küsisin seal tema käest, kuidas tal tervisega on ja kuidas ta kassid kolimise üle elasid, ta sellele vastanud enam ei ole...\nAutor: Kirke Roosaar (loomade varjupaiga juht), toimetus@tartuekspress.ee\nViimati muudetud: 26/01/2017 10:40:40


Tallinna 37. Keskkool, Eduard Vilde tee 69, Tallinn (2020)\nHome > Estonia > Tallinn > Tallinna 37. Keskkool\nTallinna 37. Keskkool on kool, kus suhted põhinevad vastastikkusel lugupidamisel, kus õpilasel on võimalused omandada üldharidust lapsesõbralikus õppimist motiveerivas ja õppija võimeid arvestavas õpikeskkonnas, mis annab talle enesekindluse, õppimis- ja arenguvalmiduse kogu eluks, sealhulgas ka teadmised ja oskused, et keskkonnas edukalt toime tulla. Meile on oluline hinnata koostööd, mõista eripärasust, hoolida, õhutada loovust ning mõttetegevust.\nMission: Meie missioon on pakkuda oma õpilastele haridust, mis edaspidi toetaks nende isikupärast jõukohast arengut. Kujundada positiivse minapildiga õpihimulist ja elus hakkama saavat inimest.\n[06/08/14] Tallinna 37. Keskkool on oma ajalooga jõudnud lõpusirgele. 31. augustil 2014 sulguvad meie kooli uksed lõplikult. Samas on iga lõpp ka millegi uue algus. Soovin, et oma valitud uues koolis läheks igal õpilasel hästi. Kui kannate endas meie koolist kaasa saadud väärtusi ja olete ise tublid, siis nii see kindlasti ka läheb. Selleks tuleb:\nUsun, et meie lapsesõbralikust koolist jäävad mällu head mälestused.\nTänan kõiki lapsevanemaid ja koostööpartnereid meeldiva koostöö eest!\nSirje Sepp direktor\nGraafikaringis õppisime täna plakateid tegema\nKellel tekkis täna graafikaringis küsimus, kust on võimalik saada photoshop, siis tasuta versiooni pole olemas. Küll aga on võimalus alla laadida 30 päevane katseversioon siit: https://creative.adobe.com/products/photoshop\nTäna tehti graafikaringis viimaseid lihve enda 3d mudelitele. Õpiti kasutama tekstuure ning võimalusi enda mudeli täiustamiseks. Järgmine kord asume photoshopi kallale!\nPildil Anna-Liisa (8. klass) "Mees turbaniga"\n8. ja 9. klass käisid Riigikogus ning külastati ka Pika Hermanni torni.\n8. klass ja õpetaja Laura-Liisa Perova vaatasid neljapäeva õhtul õudusfilmi. Ühisüritus osutus oodatust humoorikamaks.\nTeadusbuss käis külas.\nTäna alustasid õpilased 6-9. klassist näo modelleerimist. Aluseks võeti büst, mille saab kätte siit: http://www.zbrushcentral.com/showthread.php?91040-Model-sharing/page3\nJärgmises ringis jätkatakse samade mudelitega ning tehakse korrektuure.\nTäna alustas koolis graafikaring, kus esimese asjana õpiti kasutama lihtsat 3d programmi "Sculptris". Tasuta programmi kohta on võimalik rohkem lugeda siit: http://pixologic.com/sculptris/\n28. novembril toimus koolis etlusvõistlus "Koidulauliku valgel".\nI koht Kaarin Altoja (8. klass)\nII-III koht Patrik Saagim (6. klass) ja Alexandra Savickis (7. klass)\n9. detsembril võistlevad nad juba Tallinna parimate etlejatega, hoiame pöialt!\nTallinna 37. Keskkool's cover photo\nMaleturniir on koolis lõppenud!\nNeli parimat olid:\nI koht - Argo Tammemäe (7. klass)\nII koht - Rene Merida (8. klass)\nIII koht - Markus Nuuma (6. klass)\nIV koht - Martin Mätlik (9. klass)\nÜks Malenädala malenurkadest\n[11/15/13] Kolmapäeval toimus traditsiooniline staaride jäljendamise võistlus "Playback". Esinesid lapsed kolmandast, neljandast, viiendast, kuuendast, kaheksandast ja üheksandast klassist.Võitsid õpilased kuuendast klassist. Raigo ja Patrik jäljendasid Dave Bentonit ja Tanel Padarit. Zürii märkis ära neljanda klassi esinemise ja kaheksanda klassi tantsu.Paljutõotav oli ka kolmanda klassi grupp. Korraldajatele õpilasesindusest olid abiks üheksandikud. Meeleolukal kontserdil oli külalisi ka väljaspoolt kooli.\n[11/11/13] Igal aastal tunnustab Tallinna Haridusamet haridusasutuste parimaid tervisenõukogu liikmeid. Ka tänavu korraldati 6. novembril tänuüritus "Tervis muusikast", kus teiste hulgas meie kooli õpetaja Liilia Lingile omistati tiitel "Tubli terviseedendaja 2013".\nÕpetajad peavad ka vahel õppima - õpetab õpetaja Ivo Visak!\nvarivalimised.justask.eu Varivalimised on Eesti Noorteühenduste Liidu korraldadav poliitiliselt sõltumatu kodanikuhariduslik projekt, mis eelneb kohalike omavalitsuste valimistele. Varivalimistega tähtsustatakse ühiskondlikku vastutust, ühiskonnas osalemise huvi ja võimaluste suurendamist, noorte kaasarääkimist ja kaasamõtl...\nSport on tervisele ainult kasulik!\n[08/28/13] Hea koolipere!\nOotame teid kõiki õppeaasta avaaktusele 2. septembril kell 10.00.\n[06/12/13] Põhikooli lõpuaktus: 20. juuni kell 14.00\nGümnaasiumi lõpuaktus: 20. juuni kell 17.00\n3.-5. mail toimub Tallinna Ühisgümnaasiumis Tallinna linna noortevolikogu ja MTÜ Tegusad Eesti Noored koostöö tulemusena Tallinna Linnavolikogu Simulatsioon.\nToimus väitlusturniir Arte, TTG ja 37. Keskkooli vahel\n14. märtsil toimus Mustamäe kolme kooli (Tallinna Tehnikagümnaasium, Tallinna 37. Keskkool, Tallinna Arte Gümnaasium) vahel Karl Popperi formaadis väitlus teemal "Eesti keel on hääbuv keel". Meie kooli esindasid 9. klassi õpilased Janet Janno, Grete Kingsepp, Elisabeth Põldma, Anna Victoria Kuzmenko ja Birgit Ratassepp. Väitluse kohtunikud olid Väitlusseltsi tegevliige ja kooli vilistlane Joosep Tiks ja kooli väitlusringi juht Ivo Visak.\ndelfi.ee Täna oli mu klass eriti särav. Päike oli kõrgel ja ere valgus pani silmi kissitama nii minul kui ka õpilastel. Powerpointi esitluse kasutamine tuli samuti käigu pealt veidi ümber muuta, sest tahvlile ilmunud teksti ei olnud võimalik näha.\nMeie viis õpilast käisid 1.-4. märtsil arutlemas Riigikogus Mudel Euroopa Parlamendi simulatsioonil kõige põletavamate teemade üle, millega hetkel Euroopa Liit tegeleb. Pildil 9. klassi õpilased Janet, Grete, Birgit ja Elisabeth. Pildilt puudub Anna Victoria.\ndelfi.ee Noored Kooli programmi kuuenda lennu osaleja Laura-Liisa Perova kirjeldab sel nädalal Delfi veergudel, kuidas mööduvad päevad eesti keele ja kirjanduse õpetajana Tallinna 37. keskkoolis.\ndelfi.ee Noored Kooli programmi kuuenda lennu kuuenda lennu osaleja Laura-Liisa Perova kirjeldab sel nädalal Delfi veergudel, kuidas mööduvad päevad eesti keele ja kirjanduse õpetajana Tallinna 37. keskkoolis.\n[03/03/13] 21. veebruaril toimus koolis isamaaliste kõnede võistlus, kust võtsid osa õpilased kuuendast kuni kaheteistkümnenda klassini. Kõnevõistluse võitsid Iris Maria Übner 8. klassist, kes esitas enda kirjutatud luuletuse ning Helina Ravasoo 12. klassist, kes kirjutas humoorika kõne eestlaste suhtumisest Eesti hetkeolukorda. Mõlemad kõned esitati ka Vabariigi aastapäeva aktusel koos Artur Talvikuga.\n[02/28/13] 2013. aastal tähistab Eesti nii kultuuripärandi aastat kui ka riigi 95. sünnipäeva. Äsja 25 aastaseks saanud Eesti Muinsuskaitse Selts tegi ettepaneku algatada Eesti Vabariigi 95. aastapäeval uus traditsioon: pidada meeles Eesti suurkujusid ning süüdata aastapäevanädalal nende haudadel küünlad.\nReede (22.02) hommikul käisid õppealajuhataja, huvijuht ja õpilasesindus Rahumäel Jaan Krossi haual ja panid küünla põlema. Loeti maailamamainega kirjaniku luulet ja proosat. Aktusel näidati P. Simmi dokumentaalfilmi "Söerikastaja". Pärimussaadikuna esines filmiprodutsent Artur Talvik, kes rääkis filmiloomest ja jutustas oma filmi "Vastutuulesaal" sünnist ja kinkis selle koolile.\n[02/19/13] Turvalise interneti päeva tähistamiseks toimus ülekooliline võistkondlik üritus. Ürituse fookuses oli noore netikasutaja tähelepanu pööramine tema õigustele ja kohustustele internetis. Klasside esindused lahendasid internetiturvalisuse ristsõna ja mängisid veebimängu Nastix.\n37.Kk 9.kl Jõulufilm\n9. klass tegi seoses jõulupeoga väikese filmi\nOsades: Grinch- Carol Annette I. Jõulud- Birgit R./Elisabeth P. Jõuluvana- Raimo T. Jõulumemm- Anna Victoria K. Postiljon- Janet K. J. Päkapikud- Grete K.; H...


Arutelu:Kyrillose ja Methodiose ühing – Vikipeedia\nArutelu:Kyrillose ja Methodiose ühing\n"Ukraina rahva tekkimise kirjad" (ukraina keeles "Книзі буття українського народу")\nKas see on traditsiooniline tõlkevaste? Sõna "kirjad" viivad mõtte epistolaarsele kirjandusele. 88.196.28.229 3. mai 2015, kell 11:10 (EEST)\nEi ole traditsiooniline tõlkevaste. Ma ei tea, kas seda kunagi üldse eesti keelde tõlgitud ongi. Kui keegi suudab õige vaste leida või parema ise välja mõelda, siis võib loomulikult muuta. --Determist (arutelu) 3. mai 2015, kell 11:37 (EEST)\nUkraina vikis on see tõlgitud ainsusesse. Tõlkevaste on ikkagi "raamat", mitte "kiri", ja siin on allusioon 1. Moosese raamatule (Genesis). Andres (arutelu) 3. mai 2015, kell 12:29 (EEST)\nMis mõttes tõlgitud, seal on see ju originaalis. Aga miskipärast jah ukraina viki selle teksti kohta kirjutatud artiklis on kasutatud ainsust, ühingu artiklis on kõnealuse teksti pealkiri ikkagi mitmuses. Mulle endale tundus kummaline lühikest teksti "raamatuteks" nimetada, aga ainsuse vormi kasutades see pealkiri isegi kõlaks kuidagi. --Determist (arutelu) 3. mai 2015, kell 13:11 (EEST)\nOn tõlgitud tänapäeva keelde.\nPiiblis on ju raamatud. Andres (arutelu) 3. mai 2015, kell 14:03 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Kyrillose_ja_Methodiose_ühing&oldid=4186188"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:03, 3. mai 2015.


Peetri alevikku rajatakse äripark - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nSelle aasta mais alustas Costas Invest OÜ Rae vallas Peetri Äripargi taristu rajamist. Tegemist on 60 000 ruutmeetri suuruse alaga, mis on jagatud ärikinnistuteks suurustega 3000-7000 ruutmeetrit. Hetkel on müüdud 30% kinnistustest ning kogu äripargi infrastruktuur valmib selle aasta oktoobri lõpuks.\nHetkel käib äripargis tehnovõrkude rajamine ning 2014. aasta oktoobriks valmivad elektri-, vee-, kanalisatsiooni- ja sidevõrgud. Samaks ajaks on asfalteeritud tänavad ja kergliiklusteed ning paigaldatud tänavavalgustus.\n„Tööstusalale luuakse vajalike kommunikatsioonidega liitumisvõimalused vähemalt 12 ettevõttele. Kinnistute suurused jäävad 3000-7000 ruutmeetri vahele ning äripargi krunte on võimalik ka liita, et võimaldada endale sobiva suurusega kinnistu,“ kommenteeris Tarmo Kalviste, Colliersi ärikinnisvara osakonna juhataja.\nPeetri Äripargist saab Tallinna kesklinnale üks lähim äripark ning eriti sobilik on see jae– ja hulgikaubanduse ettevõtetele, kuna kinnistud on hea nähtavusega ja kerge ligipääsetavusega. Tallinna uuendatav ringtee tagab hea juurdepääsu suurematele maanteedele. Samuti on äripark lähedal lennujaamale, mis omakorda aitab aega kokku hoida.\nEeliseid annab kindlasti ka Rae valla kiire kasvupotentsiaal. 2013. aastal kolis Rae valda elama 443 uut inimest, mis omakorda toob kaasa tööjõu pideva kasvu . Paranenud ühistranspordi ühendus võimaldab aga ka kaugematest kohtadest kohale jõuda. Peetri Äripargi müügiga tegelevad MT Varahalduse OÜ ja Colliers International Advisors OÜ.


Chartogne-Taillet Sainte Anne Brut – Mullimaailm\nChartogne-Taillet / Väikesed majad\n24. dets. 2018 24. dets. 2018 MullimaailmLisa kommentaar\nAastal 1870 ostis Oscar Chartogne oma esimese viinamarjaaia Merfy külas. Aastal 1920 abiellus tema tütar Marie Étienne Tailletiga ning kaks suguvõsa ühendasid oma oskused ja aiad. Täna toimetavad majas Philippe ja Elisabeth Chartogne ning veinimeistriks on nende poeg Alexandre, kelle õpetajaks ja mentoriks on legendaarne veinimeister Anselme Selosse. Chartogne-Tailleti aedades on märkimisväärne osa väga vanu viinapuid ning šampanjad on oma stiililt rikkalikud ja tugevad, alates NV-st kuni maja tippšampanjadeni välja. Alexandre kasutab sarnaselt oma õpetajale suhteliselt palju tamme, eriti single-vineyardi šampanjade puhul ning neid on majal kokku 4 erinevat. Ekspertide hinnangul on neist neljast kõige ägedam ja võimsam Les Barres, millist valmistatakse 100% Meunierist. Mina leidsin Chartogne-Tailleti šampanjad Lootsi tänava veinipoest ning haarasin riiulist kaasa Cuvée Sainte Anne Bruti. Pudeli tagumisel etiketil oli väga palju erinevat informatsiooni selle šampanja kohta: viinamarjad on kasvanud kõik Merfy külas ning viinapuude vanus on 35 aastat. Segus on 60% aastast 2014 ja 40% aastatest 2012-2013. Pudeldatud on šampanja juulis 2015 ja korgitud septembris 2017.\nKoostises 50% CH ja 50% PN, suhkruid on lisatud 5-6g/l kohta.\nVärvus särav kuldkollane, hästi küps toon.\nAroomis oli tunda mett, rösti ja karamelli, mineraalseid noote ja virsikuid.\nMaitses oli alguses aspiriini, hape oli väga terav, kuid hiljem muutus mahedamaks. Klaasis soojenedes ilmusid maitsesse seened, hape taandus ja taustal on kogu maitse ulatuses tunda sidrunite olemasolu. Kogu bukett mängib kenasti kokku ja tulemuseks on äärmiselt nauditav šampanja. Uuel aastal lähen kindlasti uurima, kas ka single-vineyardi šampanjad on Eestisse jõudnud.\nSoovin kõikidele lugejatele tujuküllaseid jõulupühi, lõbusat aastavahetust ning tegusat uut aastat!!!!


Hankige vaid 5 dollari eest proov hooaja iluvõimalustest\nHankige vaid 5 dollari eest proov hooaja iluvõimalustest\nIlukarbis võite olla mitmesuguseid tooteid, alates nahahooldusest kuni juuksehoolduse ja meigini.\nKastitellimused on praegu moes - tundub, et ükskõik mis teie huvid on, nende jaoks on olemas kast. Ehkki mõnikord võib tunduda, et nad pole seda hüpi ega hinda väärt, leidsime ühe tellimusteenuse, mis on ideaalne väärtus.\nVaid 5 dollari eest kasti (maksate lihtsalt saatmise eest) saate Walmarti kvartaalne ilukarp mis sisaldab kuskil 5–10 spetsiaalselt teie ja teie harjumuste jaoks valitud iluproovi.\nKarbid on varustatud Walmarti iga hooaja populaarseimate ilutoodetega, et saaksite trendidest kõigist teistest eespool olla. Kuigi mõned karbis olevad esemed on vaid proovid, on paljud ilutooted täissuuruses, mis teeb sellest palju.\nKõige uuem kast sisaldas tooteid Aveeno , Cetaphil, Maybelline, Pantene ja palju muud. Karbid saadetakse välja jaanuaris, märtsis, juunis ja septembris. Alustamiseks peate vaid tegema oma eelistuste kohta kiire ülevaate. Selleks, et teie karp oleks täielikult kohandatud, saate täpsustada kõik nahamured, juuste tüübi ja kasutatavad stiilivahendid.\nNeed on ka suurepärane kingitus iluarmastajale teie elus.\nEliza McGowen on kirjanik BestReviews . BestReviews on tooteülevaateettevõte, millel on ainulaadne missioon: aidata oma ostuotsuseid lihtsustada ning säästa aega ja raha. BestReviews ei aktsepteeri kunagi tootjate tasuta tooteid ja ostab iga toote, mida see arvustab, oma vahenditega.\nParimad toidud iga vitamiini ja mineraali jaoks\nParim Prantsuse uksega külmkapp\nHonnoldi uus kõige raskem marsruut jääb märkamatuks


Eesti suursaadik Hollandis andis üle volikirja | Välisministeerium\nSearch this site: Esileht > Press ja info > Uudised ja teated > Pressiteated > Eesti suursaadik Hollandis andis üle volikirja\nEesti suursaadik Hollandis andis üle volikirja\n06.06.2012 Nr 161-E\nTäna, 6. juunil andis Eesti Vabariigi uus suursaadik Madalmaade Kuningriigis Peep Jahilo kuninganna Beatrixile üle oma volikirja.\nVolikirja üleandmisele järgnenud vestluses kuninganna ja suursaadiku vahel meenutas kuninganna Beatrix oma meeldejäävat 2008. aasta riigivisiiti Eestisse.\nVestluses käsitleti majanduskriisiga seotud teemasid ning arenguid Eestis peale eurole üleminekut. Põhjalikult arutati energiajulgeoleku ja taastuvenergia küsimusi ning selle seoseid keskkonnakaitsega. Samuti puudutati Eesti arenguid uute tehnoloogiate vallas. Kõneldi ka regionaalsete koostöö teemadel – ühelt poolt Põhja-Balti, teisalt Beneluxi raamistikus.\nSuursaadik Peep Jahilo on sündinud 24. septembril 1962. aastal Tallinnas. 1985. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna. Alates 1990. aastast töötab Jahilo välisteenistuses. Ta on töötanud erinevatel ametikohtadel välisministeeriumi struktuuris, samuti Vabariigi Presidendi Kantseleis. Aastatel 1995-1997 oli Jahilo Eesti ajutine asjur Londonis, 2000-2004 suursaadik Norras ning Islandil. Aastatel 2004-2007 töötas Peep Jahilo välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektorina. 2004-2009 oli ta Eesti suursaadik Albaanias, resideerimisega Tallinnas ja Ateenas. 2007-2009 oli Jahilo suursaadik Kreekas ja Küprosel. Alates 2010.aastast on Jahilo olnud ka mitteresideeriv suursaadik Indias. Alates 2009. aastast kuni käeoleva aasta aprillini oli Peep Jahilo ametis välisministeeriumi asekantslerina.


Uudised – Kiil & Ko\nD.O. Rias Baixasest PACO & LOLA veinimaja pärlid kohal!! Värsked Albariñod!\nPaco & Lola on noor ja nooruslik veinimaja Rias Baixasest. Oma heade veinide ning omapärase visuaaliga on nad vallutanud nii veiniteadlikud moodsad noored kui ka moeteadlikud veinisõbrad. Veinimaja asutati 2005 aastal uuendusmeelsete veinikasvatajate initsiatiivil ning moodustati kooperatiiv, kuhu alla kuuluvad kohalikud veinikasvatajad Val do Salnés, Rias Baixasest koos 200 hektari viinamarjaaedadega. Meie veinivalikusse lisandus Paco […]\nUUED ALKOHOLIVABAD ORGAANILISED VEINID KOHAL!\nMeie sortimenti lisandusid naturaalse ja kvaliteetsed alkoholivabad veinid Hispaaniast, mis on valmistatud 100% viinamarjadest. Madalal temperatuuril vaakum-meetodiga alkoholi väljutamise tulemuseks on autentse maitse ning aroomiga 0% alkoholisisaldusega veinid. Valikus on 75cl BIO Brut vahuvein ja 75cl BIO Merlo punane vein. Samuti väikeses pudelis 20cl Brut vahuvein. Sobib joomiseks kõigile, kes soovivad nautida veini aga ei […]\nUUED PÄRLID: SOERLIE KONJAKID – VS, VSOP ORGANIC Reserve ja XO puidust karbis.\nSoerlie konjak on nii disainilt kui ka sisult ajaga kaasas käiv ehk siis loodud mõeldes 21 sajandi moodsale asjatundjale. Konjakid on küpsenud Prantsuse Limousine tammevaatides, mis on jätnud oma jälje igasse pudelisse. Soerlie konjakid on elegantsed, maitserikkad, aromaatsed ning parajalt täidlased. Ilus kingitus nii endale kui ka sõbrale!\nFINCA BACARA – uued veinid 100% VEGAN\nNoored veinimeistrid Jumillast on võtnud eesmärgiks võtta oma piirkonna pärlist, Monastrelli viinamarjast, viimast ning luua erinevate küpsusastmete ja nüanssidega punaste veinide sarja, mis on sobiv ka veganitele. Igas veinis on toodud esile Monastrelli intensiivsus ja maitse! Veinid on võitnud lugematuid auhindu ning kõrgeid punkte kriitikutelt nii sisu kui ka disaini poolest. Meie valikus kolm punast […]\nOneglass Wine on loonud ideaalse suuruse ja loodussõbraliku pakendiga kvaliteetsed veinid: 100ml ja 187ml\nOneglass wine idee sündis siis, kui veinimeister abikaasaga ootasid oma esimest last ning korduvalt tuli pudelipõhjad kraanikausist alla valada, sest üksinda tervet pudelit ära tarbida ei olnud soovi. Tekkis idee luua toode, mis ei anna alla kvaliteedis ja on sobilik neile, kes eelistavad nautida korraga klaasikese. Tulemuseks on kvaliteetsed Itaalia veinid, mis on loodussõbralikus ja […]\nKyrö Distillery uus suussulav naturaalne kooreliköör, mis valminud rukkiviski põhjal! Laktoosivaba!\nKyrö Distillery ajalugu saab alguse väikesest Soome külakesest Napue, kus 1714 toimus Napue lahing. Nüüd, 300 aastat hiljem, on külas tagasi noored ja hakkajad külaelanikud ning valmistavad käsitööna 100% rukkil põhinevaid põhjamaiseid alkohoolseid jooke. Valikus on korduvalt maailma parimaks valitud Napue dzinn, vaadidzinnide katekoorias tippude tipp Koskue, Juuri toorviski, hele ning tume bitter ja 2019/2020 […]\nAuhindade lainel jätkates: Kyrö Distillery vaadis küpsenud KOSKUE GIN valiti Inglismaal Gin Masters 2018 võistlusel 40 üle maailma valmistatud osaleja hulgast parimaks ehk siis kulla vääriliseks!! Gin Master 2018 – KOSKUE GIN!!\nVäikestes Ameerika tammevaatides vähemalt 3 kuud küpsenud Soome käsitöö dźinn KOSKUE. Aastal 2016 valiti Koskue pronksmedali vääriliseks IWSC ( International Wine and Spirit Competition ). Sel aastal aga noppis Koskue ainult dźinnidele mõeldud võistlusel Londonis – Gin Masters 2018 – 40 erineva vaadis küpsenud käsitöö dźinni hulgast esikoha!! Koskue dźinni ajalugu algab Soome Napue külakesest kus 1714 […]\nTartu linnaveini esimene koht vahuveinide kategoorias ja kolmas koht punaste veinide kategoorias!\n3-4 Augustil toimunud Tartu veini- ja toidufestivalil osalemine oli sellel aastal Kiil ja Ko jaoks esimene ning möödus väga positiivselt, sest kõik meie veinid said palju tähelepanu ning äärmiselt positiivset vastukaja! Festivalil valiti arvukate osalejate seast Tartu linnavein ning meie Duc de Foix Cava Brut Reserva sai vahuveinide kategoorias esimese koha ning Cantine Due Palme […]\nIga kuu saadame veiniklubi liikmetele infot uute veinide kohta või soodushinnaga toodete pakkumisi. Interaltus OÜ tagab kliendi poolt esitatud isikuandmete kasutamise vaid kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega. Isikuandmeteks on andmed, mida klient esitab uudiskirja saamiseks registreerimisel: e-posti aadress.\nInteraltus OÜ|Aadress: Liivalao 11, Tallinn, 11216 |Telefon: +372 6771370|Email: kiil@kiil.ee|www.kiil.ee\nAadress: Liivalao 11, Tallinn, 11216\nTelefon: +372 6771370


Kuidas hoida ja kasvatada elujõudu? Juhendavad Marta ja Ain Padrik, 23.05.2021 - Piletid | Fienta\nKuidas hoida ja kasvatada elujõudu? Juhendavad Marta ja Ain Padrik, 23.05.2021\nP 23. mai 2021 kell 11:00 - 16:00\nPühapäeval, 23. mail kell 11.00–16.00 Lilleorus.\nElujõud on kogu meie organismi käigus hoidev jõud, mida meie keha vajab igaks oma tegevuseks olenemata vanusest. Väsimus ja teised terviseprobleemid on märguandeks, et organismil on liiga vähe elujõudu.\nKuidas elujõudu kasvatada ning hoida kogu oma organismi tasakaalus? Seekordses jooga meistriklassis leiamegi sellele küsimusele vastuse.\nPäeva juhendavad 30-aastase kogemusega joogapraktikud ja -õpetajad Ain ja Marta Padrik.\n❧ Päeva alustame päikese- ja kuutervitusega ehk kummardusega valgusele - elu allikale.\n❧ Sidekoe blokeeringute pikemaaegne mõju tekitab mitmesuguseid haigusi füüsilisel tasandil. Venitusharjutustega vabastame lihaskiude ümbritseva sidekoe blokeeringuid, mis tekivad sundasendite ning stressi tagajärjel ja põhjustavad kehalisi vaevusi. Peentasandil on takistatud energia liikumine, mille tagajärjeks on vitaalne tasakaalutus, väheneb selgus ja arusaamisvõime.\n❧ Teeme harjutusi, mis vitaaltasandil tasakaalustavad parema ja vasaku kehapoole energiate liikumist, mis omakorda aitavad meil säilitada stabiilsust kõikides olukordades igapäevaelus. Tasakaaluharjutused mõjutavad väikeaju, mis kontrollib keha tööd liikumises. Need harjutused võrdsustavad kehapoolte võimekust ja vähendavad asümeetriat.\n❧ Meie lõuna möödub vaikuses, praktiseerime maunajoogat. See kõik saab olema ettevalmistuseks peale lõunat toimuvale jõukõnnile õues.\n❧ Jõukõnd on suurepärane meetod sisemise dialoogi vähendamiseks. Sel teel rahuneme, saavutame kohaloleku seisundi ja läbi selle sisemise vaikuse. Märkame paremini endas toimuvaid emotsionaalseid ja mentaalseid protsesse, mis häirivad meie rahulikku elu.\nJooga meistriklass toimub Lilleorus koha peal suures valges joogatelgis järgides võimalikke riiklikke piiranguid. Riietu vastavalt ilmale, et olla valmis pealelõunaseks jõukõnniks metsarajal.\nHommikupoolses osas 11:00-13:00 on võimalik osaleda ka online või eelsoetada järelvaatamise pilet 25€.\nTervik meistriklass toimub Lilleorus kohapeal ja sisaldab maitsvat taimetoidu lõunat Lilleoru kohvikus. Hind kohapeal: 60€\nHommmikupoolse osa salvestise saadame kõigile osalejatele 7 päevaks järelvaatamiseks. Järelvaatamise link saadetakse eraldi kirjaga.\nPilet kohapeal osalemiseks\nOnline pilet osalemiseks kell 11:00 - 13:00\nJooga meistriklassi hommikupoolse osaga saad liituda üle interneti, oma kodu mõnusast õhkkonnast.\nSaadame Sulle koos piletiga meilile lingi online osalemiseks. Ülekannet saab jälgida nii arvutist, nutitelefonist kui tahvelarvutist. Selleks tuleb seadmesse paigaldada rakendus ZOOM Meetings. Täpsemad juhised saadame sulle koos piletiga meilile. Koolitus on 7 päeva järelvaadatav.\nJooga meistriklassi hommikupoolsele 11:00-13:00 osale on võimalik osta ka järelvaatamise pilet, kui Sul ei ole võimalik osa võtta koolituspäeval.\nLink koolituse salvestuse vaatamiseks saadetakse eraldi meiliga paar päeva peale koolituse toimumist.