auto24.ee - Foorum » Ostuabi » Auto seeniorile\nAvaleht » Foorum » Ostuabi » Auto seeniorile\nTEEMA: AUTO SEENIORILE\nMe kõik jääme vanaks, ütleb laulusalm. Mõnega meie seast juhtub see varem, mõnega hiljem, sõltuvalt sünniaastast. Fakti see ei muuda ja protsess on vääramatu.\nVaadates aga autotootjate turundusmaterjale ning lugedes ka autoteemalisi portaale (näiteks accelerista.com) jääb mulje, et autot ostetakse ainult kas esimest korda elus või siis ostab pere, mitte inimene. See viimane on omaette teema.\nAga kui su vanus algab ikka 5 või 6-ga ning lapsed on kodunt läinud, millega siis sõitma peaks? Tundub, et tegu on sihtgrupiga, kelle peale keegi ei mõtle, ometi on see olemas ja kasvab kogu aeg. Mida siis teha?\nRe: Auto seeniorile\nMina soovitaksin 2009+ aasta 7menda seeria BMW-d või S-klass Mercedest.\nSellises vanuses oleks kindlasti mõnus istuda mugaval pehmel istmel ja hõljuda pehmelt mööda eestimaa kehvasid maanteid, samal ajal iste masserib su tööst ja elust väsinud selga....\nKõlab hästi eks :)\nMina olen täheldanud ühte suunda. Vananedes on autod muutunud kasutajate jaoks kõrgemaks ja maastukusuutlikumaks Subaru Forester,Outback , Honda CRV , Nissani nelikveolised, Suzuki Sx4, Grand Vitara.\naga miks mitte sõita edasi sama (klassi) autoga kui senini sõideti? kui võimalusi on, siis sõitku või ferrariga. ei ole ju kohustust, et kui vanus algab 5-ga ja nüüd tuleb sõita selle ja selle autoga. jätkaku samaga millega seni sõitis. kui vaja siis lihtsalt vahetagu uuema vastu välja. nt. minu 75 aastane isa sõidab kaubikuga. talle meeldib. samas tal tihti igast sodi ka vedada. pakub ka teenust. vahest harva tiksub paarkummend aastat vana audiga mis reservis seisab, nii igaks juhuks.\nIlmselt aimatav ja oodatav pakkumine, kuid Skoda Yeti on erinevates testides kõvasti kiita saanud. Ilu patta panna ei saa ja kui visuaalselt on Yeti vastuvõetav, siis peaks igati tugev kandidaat olema. Nii palju kui ma erinevaid parketimaastureid võrdlustes näinud olen, siis Yeti on kas testivõitja või vähemasti teravas tipus.\nmidagi väikest, midagi lihtsat, midagi ökot, sest penss pole suur, seitset kohta enam vaja pole ja tüdinenud ka nende kolakatega sõitmisest.\nLooder23 mõte meeldib mulle esmapilgul kõige rohkem. Muidugi enamikul eestimaalastel ei ole piisavalt finantsisid, et sõita Ferrariga või remontida 7 seeria buumereid.\nTegelikult on asi selles, et sul pole lihtsalt nii palju enam vaja kaasa vedada. Aga autotootjad leiavad kinnisilmi, et tuleb meeletult panustada noortesse, ehk ostavad eluaeg sama firma autosid. Mina sellesse ei usu.\nKahekesi olevad vanurid- ideaalne auto on neile väikeauto- Jazz, Fabia, Corsa vms. Odav soetada, odav pidada, ökonoomne. Milleks oleks vanuritel vaja suurt maasturikolakat või luksussedaani?\nlihtne tähelepanek (registreerimata)\nVanemas eas on liigese ja seljahädad nagu põlve ja puusaproteesid ja radikuliit. Märksõnad on lihtne sisenemine ja väljumine ja seda soodustab kõrge isteasend. Kes seenioritest korra on proovinud see enam kuskile põrandale lamasklema laskuda, nagu rullnokk, ei taha. 5 ei ole veel probleem aga 6 ja 7 algav vanus küll. Istme pehmus või kõvadus on maitseasi aga seljadädadega ikkagi kõvem iste, et selg ära ei vajuks vaid oleks paremini fikseeritud.\nKohe tulevad kilovatikummardajad ja noored märtinid kommenteerima :)\naga miks peaks vanur, kes eelnevalt on sõitnud luksussedaaniga, nüüd hakkama sõitma mingite ostukärudega? kui ta tahab ise väiksemat, odavamat, uuemat...palun väga. las sõidab sellega, millega harjunud.\nmilleks üldse inimesele vaja maasturikolakat või luksussedaani? sõitku kõik jazzide, fabiate, corsadega vms. sellisega ringi. kõik elagu ühetaolistes korterites. eramuid pole vaja. riided ka ühesugused mundrid. elagu põhja-korea.\nKui nüüd püsida teemas, siis tegelikult tahaks kuulda, millised on autori ootused oma autole. See et keegi on 50,60 või 70 pole mingi näitaja ja automarki mis on tehtud spetsiaalselt pensionärile, mina igaljuhul ei tea. Mis on eelarve? Mis tingimustele peaks auto vastama? Kas auto peaks olema uus või vana? Miks üldse praegune auto väljavahetamist vajab? jne... jne... Kui reaalselt soovitusi tahta, siis peaks teemat rohkem avama, kui ainut oma vanusele rõhuma ja sellele, et maailmas vanuritele suunatud masinaid pole.\nKunagi ammu käis mul pensionärist naabrimees vaatamas Jaguari sportkupeed, oli remondis. Küsis luba sisse istuda, võimles end paigale ja ütles: see on õige vanainimese auto! Juba sisseistumine sunnib sind end rohkem liigutama.\nVõib ka niipidi mõelda.\nvanadele vanad (registreerimata)\nVanad inimesed peaksid sõitma ka vana autoga.\nGaz 21 ja Pobeda sobiksid ideaalselt\non seniorite teemades kõvad teadjad, tegijad! Aga, hea kui seniori auto on kõrgem ja nö. suurte ustega. Lihtsam sisse ja välja ronida, parem väljavaade, vastutulevate tuled pimestavad vähem. Valida tuleks mahtuniversaalide ja vaibamaasturite seast.\nTeemaalgataja mõtles vist uute autode müüjaid. Autode reklaamid on küll suunatud just noortele, peredele või maastikul sõitjatele. Ei tule küll medlde ühtegi reklaami mis reklaamiks autot eakale inimesele. Kuigi enamus uusi autosid ostavad just keskealised ja vanemad inimesed.\nKui oled pool elu nö. säästuautodega ringi sõitnud, siis vanemaks saades võiks enam mugavust ja luksust hinnata. Seda enam kui suurim kulu ehk lapsed elavad juba oma elu ja raha jääb rohkem kätte.\n"Seda enam kui suurim kulu ehk lapsed elavad juba oma elu ja raha jääb rohkem kätte. "\nhakkab pihta targutamine seenioride vajaduste ja eluolu üle. esiteks valib igaüks ise, mis autoga sõidab või sõidab sootuks ühistranspordiga, sest auto ülalpidamiseks ei jätku raha ja teiseks toetavad paljud pensionärid oma eesti riigi pisukesest pensionist veel oma täiskasvanud lapsi, lisaks püüavad ise hakkama saada eluasemekulude, toidu ja ravimite maailmas, seega pole mõtet hakata siin kellegi sissetulekuid ja autovalikuid lahkama.\njääme ikka oma sissekulunud liistude juurde ning soovitame autosid esimestele omanikele.\naga siin mõni üldse teab, kui suur keskmine pension on? või on kõik siinkirjutajad riigikogulaste lapsed?\n50 aastane ei ole veel pensionär (kui ta just muidugi endine riigikoguliige ei ole) ja mingi osa elust on veel ees ja miks mitte seda elada elu nautides?\n"...jääme ikka oma sissekulunud liistude juurde ning soovitame autosid esimestele omanikele."\nEhk siis kellele?\nOh ajukest! (registreerimata)\nTegelikult, siin riigis tuleb TAVAPENSIONÄRIL jagada see pisku kuidagi maksude, ravimite ja toidu vahel. Kõige jaoks korraga ei jätku. Luksautot saavad endile lubada need, kes meid sellisesse ellu on juhtinudl!?\nKas Soomes pole seenioride autodeks enamasti mopautod? Eestis see vist ei sobiks, paljudel põhjustel.\n"50 aastane ei ole veel pensionär ... ja miks mitte seda elada elu nautides?"\n50a naudib elu parajasti nii palju kui suur ta sissetulek on. ja kui tal senini oli mingi tehnikahobi, siis jätkab sellega, aga et nüüd tormatakse kohe mingit imeautot ostma, millest eluaeg unistanud, on ka absurd. ma küll ei arva, et kui lapsed iseseisva elu peale kolivad, siis vanemate kohustused automaatselt lõpevad ja hakatakse rikkurielu elama. kui sa muidugi lapsi brüsselisse kõrge palga peale ei saa smugeldada, siis keskmise eestlase elu jätkub tegelikult enamvähem samamoodi kui seni on läinud. söögi arvelt saad ehk mingit kokkuhoidu tekitada, elamiskulud jäävad sisuliselt samaks, laste riiete, üldkulude ja taskuraha arvel ehk ka midagi säästad. ja 50a pole veel tegelikult mingi seenior, vaid täisjõus keskealine tööinimene. seenioriks võib teda tõesti mõni 20a tituleerida.\nViimasele 10 punkti. Ega söögi pealt ka suurt kokku hoia, kui oled ikka 50 aastat ühtemoodi söönud, siis on väga raske samm tagasi astuda.\nMa nüüd täpsustan teemat: kas me räägime üldisest suunitlusest või konkreetse isiku autovajadusest?\nÜldiselt olen nõus: täna müüakse autot noorele ja edukale. Või säästlikule perele. Ilmselgelt pole vanemad inimesed sedapalju häälekas sihtgrupp, et turundus viitsiks nende pärast end liigutada.\nKonkreetse isiku autovalik algab ikka soovide ülestähendamisest ja võimaluste väljaselgitamistest. Ehk moodsas keeles kaardistamisest;) Selle järgi saab hakata soovitama.\nAga üldreegel on jah selline, nagu juba öeldi: kõrgemasse autosse on lihtsam istuda (kui just ronima ei pea, eksole) ja suuremast uksest on mugava sisse minna. Kõvem iste on väsinud seljale tihti mugavam ja konreetsed suured ja selged nupud töntsimale näpule lihtsamad pruukida, kui popp ja modern puutetundlik ekraan. Automaatfunktsioonidega elektriaknad on mugavamad pruukida, kui väntamine kangete liigestega. Automaatkast on mugavam pruukida, kui tänapäevaste olematu momendiga turbomootorite ja äkilise siduri koospruukimine paigaltvõtuks vastu mäge. Otse väljapoole tõmmatav kergekäiguline ukselink on mõnusam pruukida, kui disainklahv kusagil aknaorvas.\nNeid asju on veel, mida nooremana ei oska üldse tähele panna, aga aja kuludes hakkad märkama... Kepikasutajale on näituseks oluline, et seda saaks panna ka mujale, kui tagaistme ette põrandale.\nParaku rahakott määrab: kuigi kange himu võib olla Touaregi järele, aga kui ikka üle Rapidi välja panna pole, siis nii jääbki.\nMuudetud 31.8.16 10:49\nvau võsa, sa paned vanainimese ikka väga konkreetselt paika- töntsid näpud, väsinud selg, haiged liigesed- oled ise selle kõik läbi elanud? tunnen päris mitut 60-70+ vanuses inimest ja ei ütleks küll, et nad pidevalt kurdaksid autosõidu (või üldse terviseprobleemide) üle. üks paneb veel vana žigulliga ringi ning suudab madalasse ja väikese uksega autosse istuda küll.\nJa kas keegi tahab väita et 25 vs. 50pluss on liikluses võrdselt teravad ? Kiire reageering, ettenägelikus jne. Ok, mõni 50 sõidab oluliselt paremini kui mistahes noor kes ei hakka kunagi reaalselt sõitma(hädapärane ja ohtlik liiklemine)\nVanusega tulevad mängu muud tegurid peale füüsilise valmisoleku.\nÜkski äärmis pole hea. 18 aastane on hulljulge ja puudub ohutunne (minuga ei juhtu) tehakse lollusi liikluses ja proovitakse palju "väljajookseb". Vanurid ei kuule, ei näe ja ei saa aru.\nsoovitaks .............. sugustele "vanurite" paikapanijatele kõigepealt nii vanaks elada ja siis uuesti oma kirjutatu läbi lugeda. kui nad siis selleks muidugi võimelised on- pimedad, kurdid ja nagunii ei saa millestki aru.\njuba siin teemas kõlanud: kõrgem istumine - lihtsam siseneda/väljuda, automaatkast. lisan veel omalt poolt, et konditsioneer on samuti vajalik, muu kõik maitse asi.\nSeda et (registreerimata)\nB-klassi mersud on samuti suht kompaktsed masinad, kuid kui tulevane seenior liigub ainult linna piires, peaks Skoda citigo ka edukalt sobima.\n# Aga kui su vanus algab ikka 5 või 6-ga ning lapsed on kodunt läinud, millega siis\n# sõitma peaks? Tundub, et tegu on sihtgrupiga, kelle peale keegi ei mõtle\nNopin välja vaid need poolteist lauset, kuna see on sihtgrupp, kelle jaoks olid aastakümneid tagasi autod täiesti olemas - suured, mugavad, äärmiselt konservatiivse disainiga ja sõiduomadustelt rõhutatult stabiilsed ning mittesportlikud. Noorte jaoks oli mõeldud sama luksklassi masina sportlikum versioon, aga need olid läbimüüginumbreid arvestades pigem erandid. Kõige ebasportlikum, mis kohe meenub, oli Mersu enne W140 tulekut, aga analoogid olid olemas ka japsidel, prantslastel, inglastel, jänkistanist rääkimata. See, millest Sina räägid, on just see hilisem aeg, kus lihtlabase mugavuse asemel hakati mõtlema sõiduomaduste ja väljanägemise peale, madal istumisasend, teibitud vankrirattad jne ning kuna tänase ühiskonnakorralduse juures liigub rohkem raha (õigemini vist raiskavad rohkem raha) pigem nooremad, siis kõik läkski ju nii nagu turundusosakonnad soovisid.\nJättes kõrvale imago, siis mida Sina ise sooviksid seeniori autolt?\nMina eeldaks just seda, et vedrustus on ülimugav, isteasend sobiv ka elu jooksul palju vigastusi kogunud inimese jaoks, vaikne salong, mingi elementaarne töökindlus ja see, et auto eluiga on projekteeritud pikemaks tavapärasest - vanema inimese jaoks on harjumus olulisem ja künnis auto vahetamiseks kõrgemal. Kindlasti ka see, et vedrustuse-mootori-kasti koostöö oleks selline, mis annab andeks ka lihtsamad sõiduvead ja näiteks ka kehvema nägemise tõttu löökaukude mittemärkamise. Kuna kõike head ei saa, siis millestki peab ka loobuma ja ökonoomsuse huvides oleks ise valmis loobuma näiteks mittevajalikust võimsusest - poodi/suvilasse sõidud saab tehtud ka autoga, mille dünaamika on võrreldav zhiguliga. Selliseid autosid tõesti ei tehta enam ammu, aga ammustel aegadel ju tehti. Näiteks veelkord vana S-mersu diiselversioonis või 280S, ei kartnud löökauke ega üldse mitte midagi peale rooste. See olematu võimsus polnud isegi takistuseks klassikuks saamisel!\nMiks räägitakse siin teemas Citigost või Corsast? Mille poolest selline spartalik plastmassist ostukäru vanainimese jaoks sobivam on? Eeldusel, et ei sõideta taksot ega käida igapäevaselt tööl või lapsi kooli-lasteaeda viimas enam, muutub viimase tilga kokkuhoidmine kütusekulus juba teisejärguliseks ning sinna nende väikeautode eelised kipuvadki kaduma odavama soetushinna kõrval... mida saab edukalt tasalülitada, ostes paar aastat vanema auto.\nPS: palju õnne siis VANAKS saamise puhul, aga uue auto ostmiseks võiks fantaasialend võimaldada leida siiski paremaid ettekäändeid :))\nIsand ˇ võiks minu personaalküsimuse üle arvamise asemel midagi mõistlikku pigem välja pakkuda. Minu nimekiri põhineb mitme eaka inimese autootsingutel tehtud tähelepanekutele. Mis ei tähenda sugugi, et kõik peaksid säärased olema, eksole.\nKel selg virge ja näpp nobe, seda ei häiri tänapäeval moodsate autode puutetundlikud ekraanid ega turunduse nõudel peidetud ukselingid. Neile peaks nagu autosid piisavalt olema. Vali aga välja, millise salongis paremat teenendust saab.\nTean õige mitut kodanikku, kes pensionipõlve näituseks kupeekerega mersus veedavad. Ei oleks nagu klassikaliselt esmane valik, aga need pole ka teiste arvamust küsivad tuulelipud, vaid selgelt oma vajadusi teadvustavad isiksused, kes julgevad oma elu elada.\nKusagil vilksatas W140, see ostagi! See on AUTO.\neinoh minu personaalküsimust võib muidugi arutada, sest ma ei kulge alati vooluga kaasa ja see ei meeldi paljudele, aga imestama paneb see, et juuniorid on nii kärmed otsustama, milline auto seeniorile õigem on. kas muna õpetab kana? kas seenior on eluaeg jalamees olnud ning nüüd vanuigi juhiloa teinud ning ei oska otsustada, missugust autot osta? mina igatahes tean, et millalgi tuleb osta see viimane auto, millega piltlikult öeldes surnukuuri sõidan ja enam ei taha mingit kolakat, vaid rahulikku väikest ökot ja keskmisest vastupidavamat liikurit, sest endast ilmselt enam erilist remontijat ei ole ja raha ka pensist nii palju üle ei jää, et töökodedele maksta.\nma saan aru küll, et teemaalgatus on hüpoteetiline, kuid asi kisub nagunii ennustamiseks, sest ajaks, mil siinsed targad pensile jäävad, on ilmselt kõik w124, 140 ja muud sarnased liikurid ammu ümber sulatatud ning vorbitud neist tulevikuautod, millest me tänaveel midagi ei tea. vaevalt, et siis mingi citigo ja muud praegusedki olemas on.\nÜritasin kiirelt oma suguvõsas ja tutvusringkonnas nn seenioride autod kuidagi mingi ühise nimetaja alla mahutada- lootusetu.\nIsa ostis just uue masina, käis proovimas paljusid, aga asi lõppes ikka suht jäiga ja kw rohke masinaga, teine ostis uue Corsa, et miks raisata kallile masinale raha. Kolmas ostis universaal Foobia, et hea linnas käia ja produkte koju vedada, neljas ostis Tiguani- kuna oli sooduspakkumine !!!! Pensionär loeb raha, järgmine sõidab Kia Ceed iga, üks sõidab ka GIII-ga. üks veel Pegoo 806-ga, lisaks üks tuttav sõidab siiani endise ralli treeningmasinaga, millel isegi puur sees. Ei ühtegi sellist nn vedelat löökauke neelavat vana autot. Seda masinaparki vaadates, mis siis on seenioride auto???\nAastaid kaugel põhja-norras elanuna võin ka öelda, et ka siin pole pensionäridel selliseid nn pehmeid arhailisi penskarite masinaid. Viimane vanemat generatsiooni esindav tuttav vahetas 2a tagasi 850ne V60 vastu välja, kuna vana on vana ja aeg läheb edasi. Kõige popim penskarite auto siin on siiski KassKai.\nMiks arvatakse, et pensionär peab sõitma "vana-klassikalise-disainiga-sita-juhitavuse-vedela jne autoga? Kes on harjunud sõitma kw-dega ja juhitavusega, teeb seda edaspidigi, kellele pole auto kui selline oluline, sõidabki sellega, mis hetkel kätte saadaval oli.\nMõttetu lahterdamine, mis järgmiseks- auto perele? auto kalamehele? auto vanale kalamehele? jne\njou..ise julgen pakkuda vanemale ntx honda hrv. ei maxa eriti midagi ,neli ust ,kõrgem istumine.jaapanlasele kohaselt tehnika hea ,,,kuigi kere kohati jätab sovida.pensukas läeb talvel käima ja ruttu soojax\n#imestama paneb see, et juuniorid on nii kärmed otsustama, milline auto\n#seeniorile õigem on. kas muna õpetab kana? kas seenior on eluaeg jalamees\n#olnud ning nüüd vanuigi juhiloa teinud ning ei oska otsustada, missugust autot osta?\nSelle teema parim, vast kõige tabavam ja kindlasti tsiteerimist vääriv mõte! See võikski seeniori eristada neist esimese auto ostjatest, et elukogemuse tõttu inimene teab juba, miks ja mida ta tahab.\nSiin on päris mitu korda kiputud seeniori ja pensionäri vahele võrdusmärki tõmbama. Teemaalgatajana vaidlen sellisele samastamisele tulihingeliselt vastu!\nPensionärid ehk penskarid on väljasurev liik ning nende arvukus väheneb katastroofiliselt. Isegi mina enam ei tea, kas ma kunagi pensionile jään, sest valitsus nihutab vaikselt pensioniea eest kogu aeg sujuvalt ära. Vahet pole, kuidas, aga arvestama peame sellega, et töötame surmani ja unistus rahulikust pensionipõlvest on vanematelt päritud ilus mälestus.\nSeenior on ennekõike ellusuhtumine ja mõtteviis. Lapsed jäävad lasteks igavesti, aga ühel hetkel pole neid enam vaja kooli vedada, sest nad on vaikselt kodust minema lennanud oma elu peale. Mis tähendab seda, et auto tagumine istmerida leiab kasutust paar korda aastas ja on muutunud täiesti mõttetuks lisavidinaks. Ning selliseid autovalikut oluliselt mõjutavaid muutusi elustiilis tuleb ootamatult päris palju.\nKui tunned , et oled vana, väsinud ja hall mass, siis VW, kui silm veel särab ja tegutsed nagu aastakümneid tagasi , siis midagi vingemat, et kw ikka jaguks.\nMõnel ikka oma arvamust pole, teiste arvamus ka korda ei lähe.\nSu nõuanne ei ole paraku kasutatav.\n>Kui tunned , et oled vana\n> ja hall mass\n>, siis VW\nMul on praegu VW (CC)\n>, kui silm veel särab\nMõnikord ikka särab ka\n> ja tegutsed nagu aastakümneid tagasi\n> , siis midagi vingemat, et kw ikka jaguks.\nPraegu kW on 220. Aga sihin "midagi vingemat", juba mitu kuud. Lihtsalt ei ole midagi sobivat. Mida vanem eit, seda kirjum kleit :)\nMuudetud 25.12.16 14:01\nkeegi sai jälle oma keskeakriisi frustratsiooni maandada. eks üle 200 kw autod aitavad edasi elada...\nMul naabrimees 75a kaib tool, bussijuhina,piimatsisterniga teeb asendusi jne.kodune majapidamine samuti,,enamus noori sellisele toole kull vastu ei pane.teine naabrimees 80a samuti toimekas. Kolmas 67a rassib samuti kahel kohal..pigem tanapaeva heaolus kasvanud noored vanaks saades probleem.praegused pensionarid elus koike nainud ja tanapaeva autod on neile nagunii mugavad..\n75a on aastakümnete kaupa järjest parema auto rooli istunud ja ilmselt enam PAZ bussi tagasi ei taha, tänapäevased ostavad kohe suvalise maanteeraketi ja siis edasi kurdavad, et elu igav. ise sa ta igavaks elad.\nKui tagumine iste tundub liiast siis võib selle heategevuseks annetada ja sinna asemele näiteks üks mõnus mullivann ehitada. Või siis osta kohe ilma tagumise istmeta auto näiteks Smart või mõni sportkupee. Aga miks ei võiks seeniori auto olla just mõni luks mahtuniversaal või Van et reisima minnes ei peaks hotellide motellidega alati arvestama vaid saab autos mugavalt ennast sisse seada nagu saates " Meie aasta austraalias" mõnus 4wd mikrobuss.\nMitte ei saa aru,miks ma peaksin pärast hiljutist pensionileminekut maha müüma armastatud maasturi,millega mitmetes riikides kümneid tuhandeid kilomeetreid läbitud ja ostma mingisuguse ,,ökokäru´´. Las need soovitajad kasutavad seda autolaadset püha inkvisatsiooniameti toodet pealegi ise.\nMina käin aga edasi mesimummusid külastamas,metsas kolamas ja ka läbi tuisu ,tormi,porilompide ja vahel ka ,,vasktorude´´ikka usaldusväärse kaaslasega.\nTurunduslikult on see asi ikka niimoodi, et "noore pere autona" müüakse seda, mis inseneride ja raamatupidajate koostööna kapitaalselt p...sse on läinud. Kui selline sümbioos lastakse autot ehitama, läheb p.... sse kuskil 90 % autosid. "Noore pere auto" on umbes samasugune mõiste nagu "pereviiner" - inimtoiduks see ei kõlba.\nNooremad inimesed , tänu oma osavusele ja leidlikkusele, suudavad igasugused käkid ära neelata ja veidrused välja kannatada. Vanameestel on seevastu omad, elu jooksul välja kujunenud nõudmised ning mingi müügimehe loba neid ei kõiguta. Minul oli näiteks autot valides lausa peksuteema see, et autol peab saama raadio heli reguleerida keeratavast nupust.\nEespool on juba mõned teisedki "veidrused" välja toodud - näiteks kõrge isteasend, et ei peaks end autosse võimlema. Väga universaalset autot polegi. Mul on kastikas, millega kannatab sõita kuni 100 km otsi. Sisseistumine on sirge seljaga nagu baaripuki otsa, tavapäraseid teeauke ei pea silmad punnis vahtima ja üle 90 km/t nagunii ei sõida. Pikemateks sõitudeks on Audi A6 ja öeldagu mis tahes - igapäevaseks kasutuseks on ta ebamugav (rõvedalt madal). Nende ühine nimetaja on"tavapärasest kallimad", aga mugavus just maksabki ja seda saavad lubada endale pigem vanainimesed. Noored põrutavad oma Citroen Nemo sarnaste ostukärudega Poola turule nii et pole asigi ja ega kehvapoolne auto selles eas suurt rolli ei oma. Peaasi, et saaks liikuma.\nSiberia, kuna sa oled harjunud igapaevaseid sõite tegema autoga, millesse istud sirge seljaga, siis ükskõik mis marki söiduauto on rõvedalt madal.j\nSöidan 40a.linnas ringi-ikka teen tööd,umbes 40t.aastas.Soovitus oleks-inimesed õppige enne sõitma kui linnaliiklusesse sukeldute.Juhitunnistusest väga paljudel ei piisa.Söidan ka tsikliga,kui peale istun,siis 150- 200,muidu pole mõtet.\nA6 ja rõvedalt madal?! no anna olla! A6 on üks kõrgematest sedaan- universaalidest, sõidan ise sellega ja väga rahul.\nKui miski on rõvedalt madal siis on see W210. Hunnik õnnetust panin talle kõige kõrgemad ja tugevamad vedrud ja neile veel kummirõngad alla aga no ikka oli nagu konn mööda maad. Pool aastat oli, hea et lahti sain, kõige ebameeldivam auto mis olnud. Peale w124 pole enam sealt väravast normaalset autot tulnud.\nPalju sel kiidetud aakuuel siis kliirensit on? Ikka tavamudelil, mitte Allroadil, eksole. Rehvid on ka samas mõõdus?\nMa ei saa nõustuda, et punnsilmne mersu oleks kuidagi eriliselt madal oleks: 320 CDI Elegance vedrustuse ja kolmenupuliste vedrualuste kummidega ning 225/55R16 rehviga annab mootori karteri alla (kõige madalam punkt minu autol) 17 cm. Seni pole puudu jäänud ka põllul ukerdades...\nMadalakslaskmise maania on iseasi, sedasi rikutud auto alusel ei saa mudelit sarjata!\ntähtis on see, kuidas sa istmel istud, mitte kliirens. mõnel autol oled justkui tagumikuga vastu põhja, teisel istud inimese moodi nagu tugitoolis.\nHead uut jah! Ma mõtlesingi isteasendit, mitte põhja kõrgust. Allroad oleks kindlasti kõrgem, aga mulle on mingi musta laega variant sattunud ja pole viitsinud vahetama hakata. Omas rollis on ta vägagi hea.\nOlen ka istunud Subaru Outback sarnastes autodes (mida ka üldjoontes sõiduautode hulka loetakse)ja sealne isteasend on hoopis teistsugune. Kui A6 ja Outback kõrvati seisavad on A6 nii madal, et hajameelsem vend ei märkagi, sest vaatab temast lihtsalt üle. Audi eelis tuleb jälle välja Saksa maanteekiirustel, milleks ta tegelikult ehitatud ongi.\nAutode hindamiseks ei pea ilmtingimata vanamees olema. Üks töökaaslane vaatas seda kastikat ja ütles, et "see on niiii kõrge auto, mismoodi siia seelikuga.... ukse all peaks astmelauake olema (mõnedel ongi). Siis nägi A6 ja reaktsioon oli umbes sama - "see on niiii madal auto, mismoodi siia seelikuga..... nagu põrandale istuks". Ise sõidab mingise japside pargimaasturiga ja eks see ilmselt kuldne kesktee ongi.\nRandlase poeg (registreerimata)\nMinu tänaseks 75a. isa ostis 5..6 a tagasi ameerika bussi ja on sellega nii rahul,et seda kiidulaulu on suisa väsitav kuulata, kui hea aparaat see ikka on. Lihtne sisse välja ronida, asju mahub palju, väljavaade hea, sõidad nagu ema süles.\nMetsas ja mereääres käib siiski teise autoga.\nv lumi (registreerimata)\neks auto müüjatele see vanemaks sammine meeldib ei panda nii palju tähele põrsas kotis\nHmm, tekkis hoopis küsimus kes või siis mis eas inimene on seenior?\nkui ise tunned ennast seeniorina\nVanames, keri veidi ülespoole, siis näed, et seda ei saa mingi täpse vanusega piiritleda. Meie riigis hakkab isegi pensioniiga ujuma, mida sa tahad veel sellisest mõistest. Aga kordan veel "Seenior on ennekõike ellusuhtumine ja mõtteviis." Tsitaadi lõpp. :)\nSamas moni japs(honda) nii madal,et a6 lausa maastur selle korval...koik on suhteline..vahemalt enamus sakslastel saad istumise norm sattida,japsid selles erilised nikerdised,pikem inimene ei saagi mugavalt soita ,, norm autol saad istme korgusega paris oluliselt mangida,ei pea porandal istuma.\nKüll aga üks mõte, mis on vahepeal tekkinud sel teemal (testin). Seeniori jaoks pole niivõrd oluline auto hind tuhat eurot siia- või sinnapoole (näpistab kirsturahast) kui just edaspidiste kulutuste mõistlikkus ja ettearvatavus. Pigem ikka manuaalkast ja igaks juhuks ka vabalthingav mootor, sest turbod on ju kapriissed.\nSeenior manuaaliga on risk iseendale igapäevastes venivates ummikutes ja ristmikel, mis tõusudel.\nahh, lõpetage ära juba see ila, kui seenior siis ainult vabalt hingav ja manuaalkast, bensiin ning kõik muu on saatanast. iga seenior sõidab sellega millega ta on harjunud sõitma ja tunneb end turvaliselt/mugavalt. kui seenior tahab, liigub ta punktist A punkti B daciaga. kui on võimalusi, tervist, energiat, paugutagu või ferrariga. see ikka iga seenori vaba tahe, millega sõidab, mitte, et nüüd tuleb seenior seisund ning üle dacia ei või. lihtne, bensiin, vabalt hingeldav.\nmõttetu pläust käib. elage elu enda eest, mitte seeniori eest.\nSeenioriks saadaksegi teatud mõttemaailma omandamisega ja see ei sõltu otseselt vanusest. Siis hakatakse sõiduautosid ostma nagu tarbemasinaid: kuulatakse müügihinge mula spoileritest, kolmetähelistest abimeestest jms kiretu näoga ära ning hakkavad tulema asjalikud küsimused: esimese 100 000 km hoolduskulud? Kirjalikult ja lahtiseletatult! Mitme tunniga suudate tarnida rikkiläinud starteri? Sellele, sellele ja sellele uudisarendusele lisagarantii! (sest miks ma peaks oma taskust hakkama kinni maksma tehase tootearendust, mis ilmselt täiesti vales suunas kulgeb? )\nSellisele sihtgrupile ei hakatagi kunagi spetsiaalselt sõidukeid tootma, sest müüjad peaks nende nõudmiste täitmiseks hakkama peale maksma. Palju lihtsam on müüa emotsioone noortele ja rohelistele ning paari plastikjunniga faceliftitud uudismudeleid neile, kes peavad olema naabrist paremad. Seeniorid leiavad üldises pasameres need mõned üksikud õnnestunud mudelid ja neil pole vaja kellelegi midagi tõestada.\nMuide, mis sel manuaalkastil viga on? Porschel on ka ja kõlbab sõita küll.\nMinu arvates väga huvitav teema. Tundus, et sõna võtsid ainult poisterahvad. Naljakas on see, et minul just sama teema peas. Tahaksin uut autot ja ei suuda otsustada, milline see peaks olema. Olen sõitnud autoga praktiliselt iga päev oma täiskasvanud elu ja ka autosid on olnud erinevaid, viimased Audi 100 ja hetkel Audi A4. Olen oma praeguse autoga väga rahul aga hakkab otsa saama. Olen mõelnud, et mingit väikest madalat autot küll ei tahaks. Sooviks, et oleks turvaline, veits kõrgem ja tark, et kui ma midagi unustan. Loomulikult peaks olema tool mugav. Bensiini kulu on uutel autodel tunduvalt väiksem, kui minu vanal. Rohkem küll ei oska tahta.\nAga palun, on kõrge ja tark. http://citroen.ee/mudelid/c3\nSellisele sihtgrupile ei hakatagi kunagi spetsiaalselt sõidukeid tootma, sest müüjad peaks nende nõudmiste täitmiseks hakkama peale maksma. Palju lihtsam on müüa emotsioone noortele ja rohelistele\njust nii ongi, ma tahaksin osta uue Granada, mitte iseliikuva televiisori.\nTeler on mul elutoas, kõnesid võtan vastu taskus oleva telefoniga ja kui auto kohta öeldakse, et ta on neliveoline, siis eeldan, et see nelivedu on kohe olemas, mitte pärast seda kui erinevad Hiina mikroskeemid on omavahel suhelda viitsinud.\nOlen ka juba enamvähem seal seenioride grupis, tahtmised on välja kujunenud aastakümnetega.\n"just nii ongi, ma tahaksin osta uue Granada, "\njah, tollal tehti autosid... Aga see võimalus oli veel mingi kümmeteist aastat tagasi kus Saksas ühes paarkend aastat tagasi kinni pandud Fordi esinduses müüdi ära 70-ndate lõpu ja 80-ndate alguse laoautod. Seal olid nii Granadad, Escortid, Taunused, Fiestad ja mõned esimesed Sierrad.\nMarko, aeg läheb edasi ja täpselt nagu (mõni üksik:)) libanelivedu ületab tänapäeval pidamises meh. 100% lukkudega nelivedu, nii on ka mõni EDL parem mehhaanilisest difrilukust. Ja samuti ka ABS, mis on minu arvates üks suurimaid lollusi autonduses, kuid samas oleks vale väita, et iseendal õnnestub paremini jagada pidurdusjõudu vasakpoolsete ja parempoolsete teepeenrale sattunud rataste vahel. Iseasi, kas need paremad omadused kõik seeniori jaoks üldse mingit tähtsust omavad, aga eks igale tarbijale meeldiks, kui talle jäetakse valikuvabadus, et kas plekist või plastikust, mehhaaniline või elektrooniline, roosa või lilla... :)\nTule Ansip appi, ma ütlen!\nNo missugune lapsajakirjanik selle jutu kokku kirjutas? Endal kõrvatagused veel märjad, aga tuleb õpetama, missuguse autoga pensionär sõitma peaks. Autor ei saa vist küll vähimatki aru vanainimese muredest autovalikul.\nMazda MX-5 seeniori autoks meie maal? Halloo, vaadake aknast välja (kui midagi näete läbi lumesaju, muidugi)! Mingi austus halli pea vastu võiks ikkagi olla!\nvanusenumber ei näita veel inimese tegelikku vanust. mõni 70 aastane teeb särtsakuselt viiekümnesele ära.\nKõlab jah kuidagi mõnitamisena see MX-5. Pensionärile oleks tänast ilma nähes mõistlikum soovitada pigem ikka mõnda Volvot. Näiteks FMX seeriast\nE39, A8, E38, E65\nTänast ilma vaadates olen küll rahul et vanematele sai Tucson sõitmiseks, aga kui ise peaks pensionile jääma (välja vedama) siis tahaks küll midagi lõbusat - miks mitte MX-5.\nSeenior olemine on see aeg, kus midagi ei oleks enam mõistlik edasi lükata ja KOHE peab elama hakkama, iseendale.\nIgihalja teema jätkuks (me kõik oleme vahepeal jälle natuke vanemaks saanud/jäänud) tsitaat sellenädalasest Autolehest:\n#Suvest 2014, kui täpne olla. Just siis tõi Ford Euroopa turule minidžiibi nimega EcoSport, 4,1 meetri pikkuse kääbuskõrgauto. Selle peale limpsas keelt just vanem ostjaskond: väike auto, kuid kõrge isteasendiga, ruumi neljale, hea nähtavusega ja lihtne parkida – just seda olidki paljud oodanud!\nTunnistan ausalt - ma isegi ei käinud seda autot vaatamas, rääkimata sisse istumisest või proovisõidust. Kui rahaga ikka väga kitsas on ja Ford kaubamärgina hirmsasti meeldib, siis võib ju soetada pruugitud Fusioni, mis oli algul üsna kallis, kuid mille töökindlus osutus suurepäraseks. Aga mingi Ladina-Ameerika või India turule loodud toode väikesele näovärskendusele vaatamata meie kandis mõistlikuks valikuks ei osutu.\nLugesin huvi pärast kogu teema läbi ja mõtlesin oma isa peale, kellel on käsil "neljas veerandsada", käib täiskohaga tööl (rasket füüsilist vast rohkemgi kui arvuti klõbistamist) ja otsib juba palju aastaid omale seda seenioriautot. Aegajalt tuleb mõne huvitava ideega lagedale ja siis ma rikun (otsingut kasutades) tema ideed jälle kõik ära. Sõidab siiani ühe "penskarimersuga", mida siin varemgi mainisin - null sportlikkust ja auto annab andeks väga suure hulga sõiduvigu. Samas hing ihaldab just kõrgema istumisasendiga autot. Vedrustus ei tohi olla vähem mugavam praegusest (loe: piisavalt pikk teljevahe), esivedu ja libanelivedu on välistatud, kindlasti kepikast, maasturit ei taha... sellist autot polegi vist olemas. Lihtsalt näide ühe seeniori (mitte pensionäri;) unistustest.\nMinu seenior sõidab Toyota RAV-4-ga. 2005 a mudeliga. Pidev neli ja ei raputa. Väga ergas 2,0 bensumootor. Öko on samuti. Tartust Raadi lennuväljalt ostsime, mingid eesti keelt kõnelevad venelased müüvad seal. Nüüd 4 aastat sõidetud ja autol miskit viga pole tulnud. Hea diil.\nKärsa isa saaks ilmselt otse esindusest või saksast midagi. Lõin huvi pärast mobilesse sisse - kasvõi A6 Allroad 2017 aastat on Saksamaal ka kepikastiga täitsa saadaval. Eestis muidugi võib jäädagi otsima või peab esindusest uue tellima.\nKui raha on , saab põhimõtteliselt kõike.\nSiberia, tuliuue Ferrari saab kah kepikastiga osta, kui piisavalt raha on. Siit teemast jooksis juba läbi, et seeniori häda pole üldse selles, et ei oska omale valida. Vaid inimene, kes on kuus aastakümmet igapäevaselt rooli keeranud, sõitnud rallit (või mingil muul moel erineb tänapäevasest noorest, kes näeb autos kõigest transpordivahendit), teab liiga hästi neid omadusi, mis just talle olulised on ega rahuldu mingi paraolümpia märki kandva laiatarbekotletiga. Sest selles vanuses pole vaja enam teistele midagi tõestada, saab ostes lähtuda imago vms asemel puhtalt oma kiiksudest. Autod, mida müüakse iPhone ühendusvalmiduse või saamatu juhiabi paketiga, ei haaku kuidagi sihtgrupiga, kes on kogu elu osanud nautida sõitmise protsessi tervikuna, selles aktiivset osalemist ja just neid omadusi, mis võimaldavad tunnetada hästi nii teed kui autot. Sellised autod on loomulikult olemas ka tänapäeval, aga pigem autosportlase suunitlusega (madalad, jäiga alusvankri ja kõva taburetiga). Rääkimata sellest, et kui just ei nähta auto perspektiivi vaid garantiiperioodi pikkusena, on raske määrida seeniorile pähe autot, mille puhul pidamiskulud/vastupidavus oleks ropp tagasiminek pika aja jooksul sisseharjunud standardite juurest... vist olen ise kah seenior juba, ei jaksaks tegeleda isikliku autoga nii palju, kui need töö tõttu pidevalt vahetuvad uued tähelepanu nõuavad:)\nKogu see teema on tegelikult huvitav läbilõige hästi paljudest siinse foorumi lõpututest jutulõimedest (diisel vs bensiin, uus vs kasutatud, esi-taga-nelivedu, tomat vs manuaal, naast vs lamell jne). Ainult et kui neis teistes teemades räägitakse valikute põhjustest, siis siin teemas pole nagu otsest vajadust kellelegi midagi põhjendada. Lihtsalt meeldib nii ja tahan sellist asja. Ja kui sellist asja pole olemas või ei leia, lepin olemasolevaga või lähen kompromissile mingis sellises omaduses, mis on endale oluline, aga võib teistele olla täiesti arusaamatu.\nPS: üks teine (mu isast paar aastat vanem) sugulane on sõidnud sarnaselt veidrate soovide tõttu läbi juba 3 Kia Sportaget (need moodsad), peagi tuleb vist neljas:) Papsi vanem vend ostis just 150kW tagaveolise Volvo ja tuunib nüüd seda - tema arvates parim kompromiss veoskeemi/sõidumugavuse jt oluliste omaduste osas... liiga palju elus uute autodega sõitnud, nüüd on teiste arvamusest pohlad ja soovib vaid nautida iga roolis oldud hetke:) Peaks illustreerima päris hästi, miks on seeniorile üsna võimatu midagi soovitada (mida kinnitab ka teemaalgataja siia viimati pandud link:))))\nKärss, sa hakkad kohe iseendale vastu rääkima:) Ferrari on ilgelt madala istumisasendiga ja küll nähtud neid vanataate, kes poe ees kõigepealt kepi käepideme nagu ankru ümber trepi käsipuu viskavad ja siis end selle toel ägisedes välja vinnavad.\nKepikastiga või ilma aga pole ikka see.\nMa lihtsalt tõin ühe näite laiemast maailmast kusjuures just Saksamaal on igasugune sellelaadne isetegevus väga levinud. Eestist midagi otsida on mõttetu. Soomest.... võib-olla.\nMa ise sõidan ka paraolümpia märki kandva autoga ja just sellepärast, et mul pole kellegile vaja midagi tõestada. Täiesti tavaline keskklassi auto, seda isegi uuena ostes. Täpselt samamoodi - istumisasend võiks kõrgem olla, seepärast viitasin Allroadile, mis on vähemalt natuke kõrgem. Mulle endale Allroad ei sobi, sest auto peab olema sedaan. Igaühel omad kiiksud.\nLihtsalt niipalju veel lisaks, et juhiabi paketid jms saab lihtsamall juhul välja lülitada, sügavuti minnes ka üldse minema visata või elementaarautoks programmeerida. Jällegi - sellega tegelevad vastavad värkstoad ja tulemust ülevaatusel ei kontrollita:)\nmina arvan, et seenior, kes ei oska või ei taha autos näha igapäevast tarbeeset ja otsib sealt mingeid omi kiiksusid, sest 60a rallirooli juba keeranud, ei tea ise ka, mida ta tahab- tegemist on lihtsalt vana torisejaga, kellele ei meeldi see või too või miski muu. mõsitlik seenior saab aru, et elu läheb edasi ja tema on jäänud 60a tagusesse aega, kus ford escort või mosse rallikas olid kõvad sõnad ja võiks seetõttu võtta asju rahulikult ning kulgeda poe, apteegi ja perearsti vahet suvalise fabiaga või kui see liiga madal, siis leidub ka kõrgemaid- dacia sandero stepway, mingi suzuki sx vist olemas, fiat 500x jne. ei võta ju seda autot hauda kaasa nagu ka muid tarbeesemeid ja mida siis ärritada ennast, et sobivat autot enam ei leia- osta midagi ja sõida ja naudi lihtsalt pensionäriks olemist ja kui pensist raha üle jääb, osta ferrari.\nSiberia, mul omalgi ju nelivedune paraolümpia ja ka isa kaalus just nimelt Allroadi, pole tegemist VAGivihkajatega. Asi pole ka mitte saamatujuhiabide tasalülitamises, vaid paljude jaoks ongi see ostuargumendiks, teine peab aga sõidunaudingu saamiseks hakkama kaitsmeid eemaldama või aju ümberseadistama... autode juures võib olla palju asju, mis ei sobi ja see tundub olema kaudselt ka selle teema algatamise põhjuseks, et kunagi oluline (ja suhteliselt jõukas) sihtgrupp ei paku enam tootjatele huvi, kuna üks teine sihtgrupp on hakanud pankade abil hoopis rohkem laristama ja need vanemad inimesed peavad kas kohanduma või hakkama ümberehitama autosid endale sobivamaks/mugavamaks.\n# tegemist on lihtsalt vana torisejaga, kellele ei meeldi see või too või miski\n# muu. mõsitlik seenior saab aru, et elu läheb edasi\nTänan seeniori mõiste uuestidefineerimise eest! Torisejatega on lihtsalt see häda, et nad ei suuda näha Fabiasse istumises elu edasiminekut ja valivad Fabia asemel midagi muud. Ega ilma asjata öelda, et elu on liiga lühike selleks, et sõita igavate autodega. Sellest arusaamine jõuab meile kõigile üha lähemale ja eks sealt see nõudlikkuski tuleb. Lihtsalt huvitav on näha, kuidas munad püüavad kana õpetada ja vähesemaga leppimist progressi pähe rohkem elu näinud inimestele pähe määrida ja kui see ei õnnestu, siis sildistamisest abi otsivad:P\nhuvitav on see, et inimene, kes on juba selles eas, et peaks reaalselt aru saama surma paratamatusest, püüab veel sõna võtta elu liigse lühiduse teemal.\nkas peale surma mõjutavad need elu jooksul tehtud asjad meid kuidagi? kas peale surma mäletad veel, et miskit jäi ikkagi tegemata, üks auto ostmata?\nkaldun arvama, et maailmas on kordi rohkem automarke kui keegi neid elu jooksul ära jõuab proovida ja olles eluaeg rooli keeranud, tahetakse ikka veel seda keerata ja veelgi vingemalt kui senini seda tehtud.\neks muidugi on neid, kes surevad nö täie tervise juures ja püstijalu, tegeledes hetkel lemmikhobi või muu sellisega ning ei lepikski vähemaga, st haigevoodi ja põetajaga, aga teha nüüd endale suur probleem sellest, milline auto valida peale vana mersut... sry, mina temast nooremana sellistest probleemidest aru ei saa. isiklikult sõidan autoga, mille kohta jeremy clarkson ütles, et selle ostja on ennast ametlikult surnuks kuulutanud ja ma ei põe üldse- muudki teha kui vaevata pead mingi auto pärast, mingite ülevaatuste pärast, mingite rehvide, õlide ja muu kammajaa pärast. aastakümneiid seda juba tehtud ning aeg on küps (minu jaoks) muuta auto tarbeesemeks, mitte kultuseobjektiks. aga kuna käbi ei kuku kännust kaugele, siis on arusaadav, miks kärsal kodus selline autopark on. addicted.\nKolmele punktile: käbid-kännud, kuidas teisiti see olla saakski:) Kultuseobjektist rääkides aga eksid, auto ei ole objekt, on kõigest vahend. Ma sellepärast, et mitte munana kana õpetada, püüangi siin teemas pigem vähem arvata ja kommenteerin lihtsalt seda, kuidas minust põlvkond vanemaid meesterahvaid teema esimeses postituses tõstatatud küsimustele on lähenenud. Yandex takso on nii odav, et linna lähedal elades, kui päris iga päev sõitma ei pea, pole tõenäoliselt ka maailma kõige igavam tarbeauto ratsionaalne valik. Kui kõik oleksid ratsionaalsed, ei eksisteeriks siin vast ka seda foorumit. Siin tohib kõigi kohta öelda mingis kontekstis "addicted";)\neks auto leiutatigi esmalt tarbeasjaks. siis saadi aja jooksul aru, et paksema rahakotiga inimesed tahavad midagi paremat ja hakati autosid "tuunima" nagu naised enne pittu minekut endaga teevad. eks mõned mehedki. siis tekkis autode küllus, nö igaühele midagi, aga inimene, see kompleksides ja ihades ja ahnuses vaevlev loomakene, ei teadnud enam, mida osta. rikkurid ostsid kõike, mis meeldis, aga loomulikult mitte odavat saasta, vaesemad püüdsid neid jäljendada ja ostsid teise või kolmanda ringi rikkuriauto. ühesõnaga nagu lapsed mänguasjapoes- tahaks kõike ja kohe. aga öeldakse, et mehed ei kasvagi suureks, jäävad elu lõpuni poisteks.\nKärss, sihtgrupil "vanamehed" on nii erinevad maitsed, et masstoodangus ei toodeta ega hakata nende jaoks midagi tootma. Küll aga tegelevad sellega ümberehitajad ja "tuuning" ei tähenda selles kontekstis, et kivikesega 20 hj juurde+valuveljed. Igasugused asju tehakse - iste kõrgemaks... Ikka madal...vedrustust muutes kogu auto kõrgemaks. Ipadi porr minema nii et jälge ka poleks jms. Ma olen märganud, et tõsisemad tegijad on Saksamaa ja Kesk-Euroopas sest seal on turgu ja algmaterjali. Saksamaal peaks saama igasuguste ümberehituste kohta ka sertifikaadi. Poola osas ei julge lubada.\nSeepärast märkisingi et küll vanamees omale auto leiab ja kui kasutatud otsib siis pigem Kesk-Euroopast.\nno lugedes teemat ja ... muude teemade kräunatusi, siis see mees peaks üldse suu kinni hoidma torisemise kohalt. sa pole veel vanagi ja sellist hala ja torisemine käib teemast teemasse. miks sa arvad, et vanainime peab töristama apteegi ja perearsti vahet fabiaga? miks ta üldse peaks käima apteegis ja perearsti juures? noh tore oleks vast korra aastas profülaktiline kontroll teha, aga põhjust pole. nagu olen varemgi öelnud, et see on iga inimese enda asi, millega ta sõidab. minu 78 aastane isa sõidab kaubikuga. hea kõrge istumine. tavaliselt, inimene, kes on kõrges vanuses veel tegus, sel pole vaja arstide vahet joosta ja sel meeldib oma valikuid ise teha. ei ole ikka nii, et mingi ... ütleb, et vot sellest ja sellest vanusest hakkad fabiaga töristama ning marsruut on ka ees: kodu-perearst-apteek-kodu. poes käia ei tohi, sest seal müüakse saasta. kas saaks nagu ükskord üle ja hakkaks enese elu elama? elasid hästi, tore. teine tahab ägedamalt, paha, sest äkki tal parem elu kui ...-l. siis ... peab lisaks perearstile ka prühhiaatrit külastama. tuleb teekonnale muudatus sisse ja see tema rahulikku ellu ei mahu.\nMuudetud 2.6.19 21:45\nSeekord nõustun loodriga (registreerimata)\nMinge mai alguses Luxemburgi nt, Kennedy avenüüle ja vaadake, mis masinatega "papid" sõidavad. Kabriod, alates uunikumidest, kuni v 12-teni välja.\nJa elust enesest. Aastat 15 tagasi sisenes mu kabinetti inglisekeelne härra, võimalik, et 80+ vana ja palus infi, kus on üks Eesti vaatamisväärsus. Mina viisaka ametnikuna otsustasin "vanainimesele" lausa oma sõidukiga teed näidata- oli ka sinnapoole asja.\nMa isegi ei osanud imestada... vana oli Ferrariga, punase Testarossaga.\nNojahh, ma siis sõitsin ees kohale. Ferrarist väljus ka tema naine, soliidne vana daam. Jalutasime siis vaatamisväärsust vaatama, vanal oli kaelas laifilmi Hasselblad kaelas üüratu tele, ulme, mitte must, aga beež profikas, kes taipab millest jutt, see saab aru.\nNii, nemad Itaaliast, mees endine vormelisõitja, just tulid Riiast, kütuseveok olla teel põlenud ja ummik olnud. Teevad Euroopa trippi.\nKui tagasi autode juures olin, palusin kapotialust näidata ja pilt oli päris jõhker. Esimest korda nägin sõiduautol V12 mootorit, kusjuures kubatuur oli vaid miskit 5 liitrit. Igatahes mõtlesin, et nahh sellise kubatuuriga neid silindreid nii palju olema peab.\nNad küsisid minult aadressi ja "külma põhjamaa talves vajalik" mohäärsall, koos prouaga tehtud pilt on siiamaani alles. Need tulid paar kuud hiljem postiga.\nMulle tundusid nad siis täiesti muldvanadena, nüüd enam mitte.\nSeega- ei maksa alahinnata. mu 80 sugulane, naisterahvas käis just oma GOLF-iga Tartus, Tallinnas enam ei käi, pidi hullumaja olema.\nTe saate kõik vanaks ja KUI veab, sõidate siis veel autodega ja käite oma jalgade peal.\nsry, ma unustasin, et keskmine foorumlane on selline sirgjooneline inimene, kes ei oska lugeda ridade vahelt, ei saa alati aru, kuhu on peidetud väike huumor, pisukene positiivne iroonia, mingi alltekst vms- nende jaoks tuleb kirjutada lihtsat talupojajuttu.\nmis aga puutub fabia materdamisse, siis mis sel autol häda on? väike, ökonoomne, mahutab kaks inimest pluss hunniku muud kola, mida poest või turult vedada ja kui pensionäril õnnestub see osta uuena, siis pole ka muresid remondi ja muuga. muideks, ka sõita on päris mõnus.\nvõi peab penskar sõitma kütuseröövlist maanteelaevaga? palun, mina ei keela, maitse asi. üldiselt olid mu kirjutised rohkem kärsale vastuseks, teised ei pea neid nii südamega võtma. süda võib valutama hakata keskmise eesti pensionäri igakuise sissetuleku pärast. aga näha kord elus ferrarit ja ehtsat rikast inimest jätab muidugi hinge ja mällu jälje. olen ka mina piiri taga neid uhkeid kabriosid soliidsete härradega näinud ja ega muud mõtet ei olnudki, et hästi elavad. võrreldes meiega. aga seda tüüpi autod mind väga ei huvita, seega kadedust ei tekkinud, sest ka mina olin puhkusel oma liikumisvahendiga ja meil lihtsalt erinevad huvid, seega mida kadetseda.\nVana on täpselt niivana kui ise ennast tunned. Meil on bussijuht 77 aastane, ostis hiljaaegu mingi paar aastat vana Sharanni, et hea suur ja mugav. Mehel on selline tervis siin foorumlastel kokku kah sellist pole, mina olen tast ligi 20 aastat noorem ja jala minnes ajab võhmale et temaga sammu pidada, nii et...\n18-65 peab siis noor inime olema, täitsa p...es!\nto vanames (registreerimata)\nKui sina ennast 60sena p....s tunned, on see sinu probleem.


Eiki Nestor: MÖTE JA PAPP\nSelle nädala Eesti Päevalehe alati suurepärases lugemises MÖTE mõtisklevad Margit Sutrop ja Mati Heidmets meie oleviku ja tuleviku üle. Teevad seda targalt ja tasakaalukalt, nagu teadjale inimesele kohane. Võrdlevad meil valitsevaid väärtushinnanguid nende ühiskondadega, kuhu me ennast loeme kuuluvaks. Ei NATO ega Euroopa Liidu liikmestaatus pole meie mõtlemist muutnud.\nEesti vabaühendused on vastu võtnud manifesti, milles kirjas siiras soov olla sillaks kodanike ja poliitika vahel. Suurepärane ! Pole paremat võimalust selleks, et poliitika võõrandumine valijaist ei peletaks inimesi kaugemale oma riigist. Kodanikul peab olema võimalus otsustada ja mõjutada 24 tundi ööpäevas, mitte ainult valimiste ajal. Kuulan Riigikogusse kandideerivaid erakondi vabaühenduste poolt korraldatud kohtumisel ja mõtlen – huvitav, kas see saalitäis oma riigi tuleviku suhtes murelikke inimesi ikka saab aru, kes meist kandideerijatest on valmis seda silda omalt poolt ehitama ja kes mitte? Kelle jaoks sild valijateni on ehitatud hoopis teisel moel. Läbi katteta lubaduste, läbi tähtedega tantsude ja muu meelelahutuse kaudu. Jumala pärast, ka tähtedega tuleb tantsida, aga kas selle kaudu ka edukamat riiki ehitada saab?\nSisuliselt on meie vabaühendused võtnud endale suure ja tänamatu ülesande – muuta väärtushinnanguid. Muuta selliselt, et me tahaksime selles riigis elada. Kasvada ise ja kasvatada lapsi. Olla seejuures eestlased ja eurooplased. Tunda, et meist hoolitakse ja meid kuulatakse. Väärtustada vabadust ja demokraatiat.\nEMORI- valmisennustust lugedes ja valimiskampaaniat jälgides tuleb tõdeda, et Toomas Hendrik Ilvese septembrikuine üleskutse kodanikele – võtta riik enda kätte tagasi – jääb seekord tulemuseta. Ülalmainitud väärtushinnangutele tuginedes pole see üllatav, sest valijad ei tahagi seda riiki tagasi. Nad tahavad riigilt. Pappi ja kohe ! Sildade ehitamine, teadagi, on väärtushinnangutes alles kümnenda järgu küsimus.\nKõik inimesed, kes aga tõesti riigist hoolivad ja teda endale tahavad, peavad minema valima. Sillaehitajate hääl peab kostma ka siis, kui pudrulusikate klõbin seda varjutab.\nPosted by Eiki Nestor at 6:36 AM


Linnametsa mändide all. : Kõige lühem päev\nRahutu rahmeldaja December 22, 2014 at 2:02 PM\nsee säästu jõuluseade on ju pärl :) ilusat talve\nKrissu December 23, 2014 at 9:04 AM\nNagu jah kevad piiluks juba :), ja tõesti jõuluseade on nii mõnus, selline armas sasipea :)\nTsiil December 25, 2014 at 6:41 PM\naus jõuluseade! Loodame siis kõik, et su külvidest tõuseb kasu :)\nKöögikata December 28, 2014 at 2:08 AM\nMina ei tea, miks minu lumeroosid alati valedel aegadel õitsevad...\nHakkasin Su vahvat pilti vaadates mõtlema, et miks mina küll ei ole oma kurgitünnidesse jõuluseadeid taibanud teha? Ilmselt selle pärast, et ma pole viimasel ajal korralikult õuegi jõudnud. No nüüd on igatahes hilja. Või kui just niisama talveseadeid teha.


Uueks maaeluministriks võib tõusta Merry Aart - Lõunaeestlane\nUueks maaeluministriks võib tõusta Merry Aart\nAvaldatud: 29 november, 2019\nUueks maaeluministriks võib tõusta Kagu-Eestist riigikokku valitud Merry Aart.\nTänases Kuku raadio saates „Muuli ja Riikoja” oli juttu, et uueks maaeluministriks võib saada kas EKRE fraktsiooni liige Merry Aart või Ida-Virumaa talupidajate liidu direktor-konsulent Arvo Aller.\nMerry Aart oli 2007. aasta sügiseni põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna juhataja. Ta oli enne 2019. aasta Riigikogu valimisi Mermiko Consult OÜ maaettevõtluse konsultant, MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige ja Tartumaa Põllumeeste Liidu projektijuht.\nMerry Aart kandideeris 2002. ja 2005. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel Nõo valla volikokku, kuid valituks ei osutunud. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta EKRE nimekirjas 46 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 279 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris ta Valga valla volikokku, kuid 26 häälega ta valituks ei osutunud. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 11. valimisringkonnas 1245 häält ning pääses ringkonnamandaadiga Riigikokku.\nArhiiv Vali kuu mai 2020 (540) aprill 2020 (668) märts 2020 (937) veebruar 2020 (669) jaanuar 2020 (445) detsember 2019 (410) november 2019 (342) oktoober 2019 (380) september 2019 (334) august 2019 (428) juuli 2019 (410) juuni 2019 (511) mai 2019 (519) aprill 2019 (465) märts 2019 (342) veebruar 2019 (296) jaanuar 2019 (319) detsember 2018 (392) november 2018 (389) oktoober 2018 (355) september 2018 (296) august 2018 (354) juuli 2018 (331) juuni 2018 (374) mai 2018 (398) aprill 2018 (354) märts 2018 (302) veebruar 2018 (274) jaanuar 2018 (236) detsember 2017 (259) november 2017 (311) oktoober 2017 (271) september 2017 (71) august 2017 (123) juuli 2017 (114) juuni 2017 (134) mai 2017 (159) aprill 2017 (156) märts 2017 (163) veebruar 2017 (159) jaanuar 2017 (190) detsember 2016 (187) november 2016 (207) oktoober 2016 (104) september 2016 (16) august 2016 (2) juuli 2016 (2) juuni 2016 (2)


Arvo Valton Võõras linnas, Eesti Raamat 1980 | vanaraamat.ee\nArvo Valton, Võõras linnas, 1980 Eesti Raamat\nÜhiste kaante vahel üsnagi erilaadsed lood, suur osa näib olevat inspireeritud autori reisidest ja huvist eksootilise eksperimendi vastu. Seega võtab pealkiri mitmes mõttes kokku raamatu ainevalla ja autorihoiaku. eesti ilukirjandus novellid\nRaamatu autoriks on Arvo Valton kasutatud raamatud pealkirjaga Võõras linnas on raamat kirjastuselt Eesti Raamat aastast 1980\nmille on kirjutanud Arvo Valton antud 1980 aasta raamat Võõras linnas on Arvo Valton oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Arvo Valton, Võõras linnas vanaraamat.ee raamatupood Arvo Valton, Võõras linnas\nHetkel müügis 37 502 raamatut\nRaamat "Võõras linnas",\nPealkiri: Võõras linnas\nÜhiste kaante vahel üsnagi erilaadsed lood, suur osa näib olevat inspireeritud autori reisidest ja huvist eksootilise eksperimendi vastu. Seega võtab pealkiri mitmes mõttes kokku raamatu ainevalla ja autorihoiaku.\nArvo Valton, En fremda urbo, Eesti Raamat, 1987, hind: 8,00 eurot\nAlbert Uustulnd, Tormid ei taltu. Tuulte tallermaa IV osa I raamat, G. Trükk, 1996, hind: 14,00 eurot\nHerman Sergo, Lootsitoa jutud. Põgenike laev, Eesti Raamat, 1978, hind: 4,00 eurot\nFriedebert Tuglas. Koostanud Heino Puhvel, Novelle ja miniatuure, Eesti Raamat, 1978, hind: 3,50 eurot\nMati Unt, Valitud teosed I-II, Eesti Raamat, 1985, hind: 8,00 eurot\nTeema Ilukirjandus: eesti kirjandus all on 3257 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Tagastamine - Swiiter- kooliriided koostöös lastega!\nPärast tellimuse kättesaamist on Tarbijal õigus e-poes sõlmitud lepingust taganeda 14 päeva jooksul. Taganemisõiguse kasutamiseks ja kauba tagastamiseks tuleb Tarbijal saata avaldus hiljemalt 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest e-posti aadressile swiiter@unifashion.ee\nKlient ei pea kaupa tagastama logistikafirma vahendusel, kui veebipood haabneeme.swiiter.ee on nõustunud kaubale ise järele tulema.\nVeebipood swiiter.ee tagastab taganemisavalduse kättesaamisel tarbijale viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 päeva möödumisel kõik tarbijalt lepingu alusel saadud tasud, muu hulgas Tarbija kasutatud eseme kättetoimetamise kulud, v.a juhul, kui tarbija on valinud ettevõtja pakutud kõige odavamast eseme kättetoimetamise viisist erineva kättetoimetamise viisi, ei pea Veebipood Tarbijale tagastama kulu, mis ületab tavapärase kättetoimetamise viisiga seotud kulu.\nTellitud paki saate tasuta tagastada sama postiteenuse kaudu, millega oli pakk tellitud:\nTagastamine Itella Smartpost automaati\nPaki saab tasuta tagastada sama uksekoodiga. Tagastamine on sama lihtne kui kauba vastuvõtmine – sisesta kapi juures vajalik kood, pane pakk automaati ja sulge kapi uks.\nTagastamine Omniva pakiautomaati või postkontorisse


Uku Tampere: Kuidas osta kasutatud rehve ja milliseid mitte osta? - Autogeenius\nUku Tampere: Kuidas osta kasutatud rehve ja milliseid mitte osta?\n25. okt. 2017 kell&nbsp10:29\nHiljuti kirjutasin igikestvast vaidlusest selle üle, kas parem on lamellrehv või naastrehv, kuid veelgi kirglikumalt vaieldakse selle üle, kas osta kasutatud rehve või uusi rehve.\nMa saan aru, et kõigil ei ole rahaliselt võimalik endale uusi rehve piisavalt tihti soetada, kuid tahan ühtlasi südamele panna, et need neli tükki kummi on ainuke kontakt sinu, su auto ja tee vahel ning korduvalt erinevates sõltumatutes testides kinnitust saanud fakt on see, et rehvid kaotavad ajaga ja kuludes oma omadusi. Ja mitte lineaarselt, vastavalt kulumisele, vaid üsna järsult.\nSoome rehvitöökojad ei julge vanu rehve õue jätta\nInternet kihab praegu inimestest, kes otsivad kasutatud rehve. Kõik ei ole kindlasti (veel) päris prügi ja kahtlasel teel hangitud, aga ilmekalt kõlbab siia teema juurde lugu sellest, miks soomlased ei julge enam oma töökodade kõrval väljas asju hoida, eriti rehve.\nNimelt pärineb vähemalt mingi, et mitte öelda suur osa, kasutatud rehve Soomest ja Rootsist. Rehvitöökojad vahetasid seal oma klientide autode rehvid, vanad visati kuuri kõrvale utiliseerimist ootama, klient sõitis uutega minema. Ja siis ilmus kusagilt üks tüüp Eestist, kes pakkus, et ta viib kõik need vanad rehvid ära. Tasuta. Ettevõtjale sobis, sest muidu pidanuks ta ju maksma.\nSee tüüp Eestist viis need kodumaale ja kukkus müüma. Mustrit 5-6 millimeetrit, kõik naastud alles, väga head rehvid. Ja inimene ostab, sest hind on silmipimestavalt odav. Nii harjusid Eesti tüübid seal Soome rehvitöökodade kõrval prügihunnikutes sorima ning sageli ei küsita selleks isegi omaniku luba.\nRehvitöökojad endiselt väga ei pahanda, sest nende prügi viiakse tasuta ära. Kuid nad on muutunud ettevaatlikumaks ja kui mul oli vaja jätta kunagi üks koorem keset ööd ühe töökoja juurde, siis paluti see hästi ära peita, sest ööpimeduses ei saa need rehvikratid alati aru, mis on prügi ja mis ei ole. Kõlab nagu lugu hämaratest 90ndatest aastatest, kuid toimus kevadel 2017. aastal.\nRohkem kui viis aastat vanu rehve ei tohiks kasutada\nAastaid tagasi kehtis nõue, et autodel ei tohi kasutada üle 10 aasta vanuseid rehve. Tänaseks on see nõue küll kaotatud, aga see kõneleb selgelt sellest, et rehvide puhul me ei räägi mitte ”parim enne” vaid ”kõlblik kuni” kuupäevast.\nPaar aastat tagasi soovitas Eesti Rehviliit mitte kasutada samu rehve rohkem kui viis aastat. Need Soome prügihunnikutest kaevatud rehvid on reeglina just sellised umbes viieaastased rehvid ning on väga selge põhjus, miks muidu nii kokkuhoidlik ja isegi koonerdav soomlane “nii hea mustriga” rehvid välja vahetab.\nÜhest küljest on seal talvised sõiduolud palju nõudlikumad meie omadest, kuid ennekõike seepärast, et isegi pooleni kulunud naastrehv on nii palju oma elastsust ja omadusi kaotanud, et ta lihtsalt enam ei saa oma tööga vajalikul tasemel hakkama. Rääkimata siis lõpuni kulunud rehvidest mustriga 3-4 millimeetrit, kus pooled naelad veel alles ja mille kohta siinmail öeldakse, et ”selle hooaja sõidab veel ära”.\nPooleldi kulunud naastrehv jäi lamellile alla\nNagu ma eelmises loos kirjutasin, siis märg ja sile jääpind on rehvi jaoks kõige keerulisem koht kuhu sattuda ning lamellrehvid kipuvad seal natuke hätta jääma. Mõned aastad tagasi tegi Tehnikamaailm rehvitesti, kuhu kaasati ka mõned jooksud kulunud rehve. Siledast jääst rääkides tõdeti kokkuvõttes: ”Kulunud naastrehvi jääpidamise puudumine üllatas meidki.”\nTehnikamaailma testid näitasid, et pooleni kulunud naastrehv jäi sellistes tingimustes pidurdamisel alla isegi kulunud lamellrehvile, rääkimata siis uutest. Tõdeti, et lõpuni kulunud naastrehviga pole jääpinnal midagi teha, kuid lamellid peavad kulunultki veel vähemalt natuke. Ja lõpuks muidugi ka loogiline lõppjäreldus, et igasugune kulunud rehv on nõudlikes oludes väga saamatu.\nRehvi väljanägemine ei ole esmatähtis\nEnamasti räägitakse rehvi mustrisügavusest ja sellest palju seal naaste alles on ning kiidetakse, et ”pragusid ei ole.” Kuid sama oluline on jälgida ka rehvi valmistamisaastat.\nRehvi küljel on igasuguseid tähiseid. Üks neist on rehvi tootmise aeg. Selle leiab enamasti DOT kirja juurest ovaalse kujuga kastikese seest ja koosneb see neljast numbrist. Esimesed kaks on rehvi tootmise nädal, teised kaks on rehvi tootmise aasta.\nSellel pildil on näha, et rehv on toodetud 2017. aasta 6. nädalal\nMina sain oma vana Mercedesega kaasa 7-8 mm mustrijäägiga naastrehvid, mis on justkui väga tore, aga neil on tähis 2210 ehk nad on toodetud 2010. aasta 22. nädalal ehk siis ürgvanad. Nähtavaid pragusid neil veel ei ole, aga selge on see, et suuri kiirusi ma nendega ei arenda ja pikki vahemaid enam ette ei võta. Ning ilmselt sõidan nendega nagu lehm libedal jääl.\nSee, et rehv näeb hea välja, ei anna mingit infot selle kohta, mis seisukorras on tema karkass ja kas rehvi materjal on rabe või on veel mingi elastsus säilinud. Elastsus on aga see, millest tuleneb osa pidamisest ja kogu vastupidavus (ning mugavus ja vaiksus).\nOma kaks õppetundi olen ma kätte saanud\nLoomulikult ”saab hakkama” ka sellise rehviga ning auto juhitavus ja mingil tasemel pidurdamine säilib ka väga vana ja kulunud rehviga. Kuid rehvi vanus, mustri sügavus ja naastude hulk muutuvad oluliseks ohuolukorras ja suurte koormuste all ning vana rehvi omadused ei ole mitte kuidagi võrreldavad uutega.\nKui ma veel noor ja kogenematum autohuviline olin, siis otsisin isegi ”odavat ja head”, kuid tänaseks olen aru saanud, et kehva kvaliteedi kibedus annab endast märku veel kaua pärast seda, kui odava hinna joovastus on möödunud.\nRehvidega seoses sain mina ise kaks hoiatust, enne kui ainult uusi rehve ostma hakkasin. Esimesel korral oli vaja äkilisemalt pidurdada ja kuigi ma reageerisin õigel ajal, siis auto lihtsalt ei peatunud ega peatunud. Umbes nagu enamikes venemaa pardakaamera videotes, kus linnakiirusel on auto pidurdusteekond 50 meetrit ja toimub avarii. Ma sõitsin ka ühele Audile tagant sisse, sest minu auto all olnud 8 aastat vanad Pirelli suverehvid lihtsalt ei pidanud kuiva, aga kevadiselt jaheda asfaldi peal. Mustrit oli umbes 6 mm.\nTeine hoiatus oli see, kui minu Toyota Hiace kaubiku all olnud 10 aasta vanused aga lausa 8 mm mustriga kenad naastrehvid järjest pauguga katki minema hakkasid. Kiirust 100 km/h ja koormat ainult 300 kg hetkel, kui tagarehv lendas pisikeste tükkidena mööda ilma laiali. Paar päeva hiljem järgmine ja siis võtsin vihjeid kuulda ja ostsin uued rehvid.\nÜks meeter pikem pidurdusmaa võib tähendada oluliselt suuremaid kahjusid\nTäna ma ei kasuta üle nelja aasta vanuseid rehve, millel mustrit alla 6 mm, sest nendega võetav risk on lihtsalt nii palju suurem sellest kulust uuele rehvile.\nKui mul peaks kaubikul rehv koormuse all suure koormaga lõhkema, siis ei pruugi ma ilma kõrvalise abita seda ratast vahetatudki saada, rääkimata jamadest, mis kaasneks selle juhtumisega kusagil kiirteel. Kui mul on vaja see 5,5 tonnine autorong pidama saada kiiresti, siis lihtsalt ei saa sellega hakkama miski muu kui uus rehv.\nKa sõiduauto puhul ei ole minu arvates see risk võtmist väärt, sest tavalisest kiiremini sõitmist ja ohuolukordades käituma õppinuna tean ma liiga hästi, mida tähendab kasvõi üks meeter pikem pidurdusteekond. See on piisav, et auto täiesti mahakandmisele sõita. Aga uue ja vana rehvi võrdluses räägime me maanteekiirustel pidurdusteekonna erinevustest kümme ja enam meetrit. Rääkimata sõidukindlusest, mida on palju raskem objektiivselt mõõta.\nKui normaalsed rehvid käivad üle jõu, siis äkki peaks autost loobuma\nEi maksa tulla rääkima sellest, kuidas sinu vana naastrehv peab küll ja juhitavus säilib. Kui sa nii räägid, siis ei tea sa ilmselt ei juhitavusest ega pidamisest suurt midagi. Ka rehvitestid näitavad midagi muud – nimelt seda, et kulunud rehvid on saast. Jah, sa saad ilmselt nendega kuidagi liikluses hakkama, aga üldiselt on vanade rehvide soovitamine vastutustundetu.\nMa ei ütle, et vanu rehve tuleb igal juhul vältida. Aga arvestada tuleb, et see on suur risk ning kui rahakott uuele rehvile peale ei hakka, siis vähemalt vali hoolikalt, mida sa autole alla paned. Üle viie aasta vanune ja alla 5 mm mustrisügavusega on igal juhul juba liiga kulunud rehv.\nKui rahakott ei võimalda autot hooldada, korras hoida ja sellele normaalseid rehve osta, siis tasuks tõsiselt kaaluda auto ostmata jätmist. See ei ole nii, et kui tervet tehet ei jaksa teha, siis tee pool. Sama ka ärimaailmas – kui äri ei ole võimalik teha ausalt ja makse makstes, siis on see lihtsalt üks sitt äri ja proovi parem midagi muud.\nMärksõnad: arvamus, lisavarustus, ohutus, rehvid


10 parimat binaarvoimalusi Louna-Aafrikas Hunt – Vikipeedia\nMiks vase hinnad tõusevad? Online ennustused zenit\n10 parimat binaarvoimalusi Louna-Aafrikas, Investeerimine Bitcoini Sambiasse\nLõuna-Aafrikas võib registreeritud nõustaja teenida vähemalt Lõuna-Aafrika randi aastas. Seda seetõttu, et oleme just rakendanud turvalist sirvimist. Kontsert oli väga huvitav ja mängija suurepärane, aga I pool oli natuke liiga pikk. Levila[ muuda muuda lähteteksti ] Leviala Euroopas Kunagi elasid hundid igal pool Euroopas. SP - Ajalugu Tehniline töötaja keelas naisel rääkimise teiste isikutega peale nende firma esindajate. Kui ettevõte vajab raha teenimist, korraldavad nad ettevõtte aktsiate müümist üksikisikutele.\nKõik on täpselt vastupidine - mida pikem on teie valitud töö aegumisperiood, seda suurem on tõenäosus, et teie prognoosid on õiged.\nTasuta binaarvaadete kauplemise tarkvara\nEsialgsel etapil soovitan töötada küünlajalgade graafikute kallal, mille kestus 10 parimat binaarvoimalusi Louna-Aafrikas vähemalt 30 minutit-1 tund, ostuvõimalusi kolmeks või enamaks tunniks. Sel juhul teete mitte rohkem kui 2 tehingut päevas, mis paneb teid kohtlema neid piisavalt tõsiselt. Ja veel üks asi: kahendvalikute puhul pole võimatu olla liiga ettevaatlik - parem on mitte teha päevas ühte tehingut kui üks, ja see on tulutu.\nMõelge parimatele kauplemisstrateegiatele algajatele, nii et teate, kuidas binaarsete optsioonidega kaubelda. Selles materjalis ei oska ma füüsiliselt loetleda kõiki strateegiaid, mida töös kasutada saab. Kuid pöörake tähelepanu järgmistele lihtsatele kauplemissüsteemidele:. See strateegia kasutab kõige lihtsamat indikaatorit, mille võib leida kauplemisplatvormilt Olymp Trade ja Binex - libisev keskmine SMA. Seda olukorda tutvustatakse kauplemisplatvormi ekraanil. Kuidas raha teenida: kasutan oma kauplemisel sageli libisevat keskmist bitcoini kaupleja moulsford 50 ja teen tehingu vara hinna alandamiseks ostan müügioptsioonikui indikaator ristub graafikuga, kui liikuv ületab diagrammi alt üles ja on sellest kõrgemal.\nLisaks kasutan ma valesignaalide filtrina klassikalisi hinnameetmete strateegia näitajaid ja tehnilise analüüsi arvnäitajaid. Kas on reaalne teenida raha binaarsete optsioonide pealt, töötades nende strateegiate kallal? Need on süsteemidest kõige lihtsamad, kuid need võimaldavad teil kiiresti muutuva turu tingimustes vähemalt murrangut hoida ja teenida head kasumit maailmaturu keskmise volatiilsusega.\nNende eduka rakendamise ainus tingimus Brothers Najara Kuidas muume voimalusi kogemus, mille olete omandanud reaalses kauplemises.\nMaterjali valmimisse jätsin kõige olulisema ja olulisema - seda teeb kasumlikuks psühholoogiliste protsesside mõistmine ja emotsioonide mõju kaubandusele.\nSaate valida olemasolevatest kauplemissüsteemidest kõige moodsama ja täpsema, lugeda juhtivate turuanalüütikute prognoose, viia läbi korrektse tehnilise analüüsi, kuid samal ajal optsiooni ostmisel märgi maha jätta. Kauplemise psühholoogia õppimine õpetab inimest mõistma pidevat riski sellel elukutsel ja seda täielikult aktsepteerima. Kolm peamist negatiivset emotsiooni mõjutavad kauplemist - ahnus, hirm ja elevus.\nNiipea kui teil õnnestub need välja krüptovaluuta päev kauplemine 60 40, muutub töö stabiilseks ja teid võib kutsuda kogenud ja edukaks kauplejaks. Sel juhul muutub optsioonidega kauplemine automaatseks - nägin kauplemissituatsiooni, ostsin optsiooni, teenisin kasumit. Halb tehing ei häiri teid ega vii emotsionaalse tasakaalu kõigutamisest tingitud ebaõnnestumisteni.\nPaar sõna hallatav bitcoini investeering päevikust ja selle kohta, miks seda vaja on. Mis tahes bitcoini kaupleja moulsford kauplemisplatvorm registreerib kõik kaupleja tehtud tehingud, nii et uustulnukad peavad harva tehingute päevikut.\nKuid just tema aitab koguda teie kauplemissüsteemi seadistamiseks vajalikku statistikat. Mis on selline päevik?\nMida rohkem andmeid oma töö kohta sarnasesse tabelisse kirjutate, seda kiiremini suudate tuvastada edukate tehingute jaoks tavalised tegurid ja mõista, mis teie ebaõnnestumisi ühendab. Binaarsete optsioonidega kauplemine ei ole võlukepp, mis muudab teid päevade ja nädalate jooksul rikkaks, ja see pole nagu kasiino rulett. Nendega töötamine on pigem tõsine teenimisviis, mis võib puhaskasumlikkuses hõlpsasti konkureerida mis tahes äriettevõttega, kuna see ei tähenda kulusid ruumide rentimisele, seadmete ostmisele ja amortiseerimisele ning töötajate palkadele.\nUSA koja spiiker "optimistlik" stiimulipakti saavutamise kohta: aruanded\nKolmekuuselt hakkavad piimahambad vahetuma jäävhammaste vastu, kasv kiireneb ja umbes kaheksakuune noor hunt on saavutanud juba täiskasvanu suuruse. Emased saavad suguküpseks kahe- isased kolmeaastaselt. Hunt on tugev kiskja ja suudab saaklooma kaua jälitada, sest on vastupidav jooksja. Ta võib korraga ära süüa 10 kg liha, aga võib ka kümmekond päeva järjest nälgida. Tavaliselt sööb hunt siiski päevas umbes 2 kg liha, parimal juhul 7—8 kg.\nHundid peavad jahti organiseerunud karjana, kus igaühel on oma ülesanne. Talvel toitub hunt sõralistestjänestest ja ka pisematest kiskjatest. Suvel kütitakse koduloomi ning närilisiära ei põlata isegi putukaid ja linnumune. Hundi eelistatud saakloom on metskits. Saartel ja Lõuna-Eestis elavad hundid söövad ka punahirve. Hundid kasutavad koerte küttimiseks mitmesuguseid kavalusi: peibutavad koeri inimestest eemale ja võtavad neid isegi jahil ajust maha.\nVII — 9. VIII Piret Aidulo Tänavune orelifestival pani kõlama uued ja vanad orelid, puhus tuule tuhandetesse viledesse, rõõmustades kuulajaid 30 kontserdi ja üritusega. Kontserdipaigad olid peamiselt Tallinnas: 11 korda Nigulistes sh avamine10 Tallinna Jaani kirikus, kus peeti ka festivali missa, ja korra toomkirikus. Viis kontserti anti Pärnus neli Eliisabeti kirikus ja üks kontserdimajas ning kolm Tartus kaks Jaani kirikus ja üks roomakatoliku kirikus. Kuulu järgi on Lõuna-Aafrikas end orelimängijana elatada üpris raske.\nHunt ründab kodu - ja kariloomikuna need on metsloomadest kergemini kättesaadavamad. Arvatakse, et põdra murdmiseks peab karjas olema vähemalt kolm hunti. On välja arvutatud, et hunt sööb aastas keskmiselt 40 metskitsepeale selle kümmekond metssiga.\nUus Bitcoin Kaevandamine Saitide Tasuta\nSaab ka süüa teha. Lihtne kaasa saada. Nautige vaikset ööd Onlyme 48 - Johannesburg, Gauteng Mis mind ei peaks armastama. Õnne andestamine on suhetes kõige olulisem,Registreeri vähem kui minut ja alustage hõlpsa otsinguga kellegi otsimist. Kellegi leidmine teie piirkonnast on meie suurepärase otsingufunktsiooniga tükk kooki. Suurtel liikmetel on diskreetne asjaajamine.\nMis tähendab, et leiate kellegi, kellega mängida väga lihtsalt. Lõuna-Aafrika peaminister. India must Tutvumisleht on parim sait India ja mustanahalistele, kes soovivad haakima. See on täiesti uus sait, mis vastab konkreetsele tutvumine vajadusi, mis kipuvad olema paljudel erinevat tüüpi inimestel. Muud nimed hõlmavad boabi, boaboa, tabaldi, pudelipuu, tagurpidi puu, ja ahvi leivapuu. Ladinakeelne nimi Adansonia digitata Kirjeldus Kõik baobabid on lehtpuud, mille kõrgus võib olla alates 5 kuni 20 meetrit.\nBaobabi puu on imeliku välimusega puu, mis kasvab Aafrika ja Austraalia madalatel aladel. See võib kasvada tohutute suuruste ja süsinikuni tutvumine näitab, et nad võivad elada selleks, et olla 3, aastat vana. Üks iidne õõnes baobabi puu Zimbabwes on nii suur, et kuni 40 inimesed saavad selle pagasiruumi varjuda. Poodina on kasutatud erinevaid baobabe, vangla, Maja, laoruum ja busside varjualune. African Sluts kuum pilt Sakee valged on head, usaldusväärne, rõhutatult, sallivad ja positiivsed inimesed.\nNeid jooni oli ja neid kasutatakse ära. Ausalt, Ma arvan, et valged mehed hakkavad teisi valgeid mehi keppima. Ehk tulnuks üldmuljele kasuks mõne osa ärajätmine. Jaani kiriku baroksete eeskujude järgi ehitatud kooriorel pole sellise romantilise suurteose jaoks just sobivaim pill, liiati ilmnes häälestusprobleeme.\nAnsambliliselt oli kõik väga hea, eriti meeldisid mulle Dies irae, Lacrimosa ja lõpus kordamisele läinud Sanctus. Pianist oli suurepärane ja väärinuks tõtt-öelda paremat klaverit! Pärnu kontserdimajas olidki muusikutel kasutada väga head instrumendid, millest esitus kindlasti võitis.\nKolme oreli lugu on siiski rohkem poeetiline võrdlus, kuid tõsi — orel kõlas kiriku kolmest küljest. Järgnes Aivars Kalējs nn altariorelil ja seejärel Andres Uibo suurel, vastrestaureeritud orelil. Tema esitatud Sonaat d-moll op. Esitus kõlas nauditavalt, tempod ja registrid olid väga hästi valitud. Tallinna Jaani suure oreli remont nägi ette oreli täieliku restaureerimise, siiski lisati seadeldis nn Setzermis lubab kogu keeruka registreerimistöö ette ära teha ja registratsiooni saab ühe nupulevajutusega vahetada mitut assistenti vajamata.\nSuurte kontsertide mängimisel ja eriti suurte orelite puhul on selline elektrooniline lisaseadeldis tõeline kingitus ja asendamatu abiline.\nParimad istekohad selliseks puhuks on veel vaja välja peilida! Koori mees- ja naishäälte unisoonis liikumised olid suurepärased — erakordselt kaunis tämber koosmõjus tiheda, pinget hoidva liikumisega.\nÜldiselt tundus, et Mendelssohni koorilooming vajanuks suuremat koori, sest paljude jagunemiste puhul ei olnud tervikmulje alati nii tihe ja ühtlane, kui oleks oodanud. Tema kaunist häält on klassikalise muusika kontsertidel vähe kuulda olnud, just laulvates lõikudes pääses see paremini kõlama. Aeglasemates osades, kui vasak käsi mängis kõrgemas tessituuris, tundus kooriorel flöödiga võrreldes pisut tugev. Suka erakordne artikuleerimisoskus ja ilus toon tõid kauneid muusikaelamusi ka soolopaladega.\nLevila[ muuda muuda lähteteksti ] Leviala Euroopas Kunagi elasid hundid igal pool Euroopas. Kuid Hundid jäid elama ainult mägedesse ja Ida-Euroopasse. Tänapäeval nende levila Euroopas ei vähene, vaid koguni suureneb, kui neile selleks võimalus antakse.\nÕhtul mängis Nigulistes Richard Lea Inglismaalt. Nii paljud inimesed sageli arvavad, et Lõuna-Aafrika on selles riigis ka teisi riike, aga vastus on eitav. Põhimõtteliselt on Lõuna-Aafrika täiesti iseseisev riik ja vabariik lõunapoolses Aafrika osas ning on selle piirkonna teiste Lõuna-Aafrika riikide peamine äritegevuse keskus.\nKui kaugele on Aafrika Lõuna-Aafrikasse? Krüptokaubandusrobot 20 kus kauplemine, kuidas märgata trendide pöördumise krüptot sularahaga bitcoine kaubelda kasti keskmine jaemüügihind on praegu umbes 18, Princetonil oli hiljuti pakendil trükitud soovituslik jaehind R 13, See ei ole siiski enam nii ja nüüd võite nüüd jälle leida hinnad kõikjal alates R 13, 50 kuni R 25, 00 sõltuvalt sellest, kus te ostate … Palun Princeton tuua tagasi soovitatav jaehinna asi, mis aitas meid palju välja!\nKui ma peaksin imelikult arvama, peaks see ütlema R 3, 50, sest sel ajal oli kuidas krüptovaluutasse investeerimine palju tugevam valuuta.\nLõuna-Aafrika on Aafrika mandri lõunapoolne riik. See pole ja ei ole kunagi olnud lahutatud ülejäänud Aafrikast, mitte otseses mõttes, see on. Kuid apartheidi ajal toimusid suured ideoloogilised erinevused Lõuna-Aafrika ja ülejäänud Kui palju inimesi saab krüptovaluutast rikkaks saada vahel, kus endised Euroopa võimude kolooniad olid saavutanud iseseisvuse.\nSäästa mõnede Aafrika riikidega, mis piirnevad Lõuna-Aafrika - riikidega, kellel oli majanduslikult kohustus siduda seda - Aafrika mandril lõi kõik lõunapoolsed eurot bitcoini miljonäri.\nLõuna-Aafrika lennukitel ei lubata isegi lennata üle Aafrika Euroopasse, kaubanduse ontoloogia krüpto pidi minema mööda Mike binaarsed valikud ookeani lääne suunas. Kui ettevõte vajab raha teenimist, korraldavad nad ettevõtte aktsiate müümist üksikisikutele. Seal on eeskirju, mida tuleb järgida, kuid põhimõtteliselt on aktsia äriühingu omandiõigus.\nKui ostate aktsiaid, siis omate seda suurt osa ettevõttest.\nAktsia hind on see, mida te selle eest maksate. Nutikas reisikaaslane on koht, kus taskuvarasid kindlalt riideid otsida.\nSellel on lai valik rõivaid aluspesust T-särkideni vestideni. Nutikas reisimine Tavapärane tarkus ütleb, et üks parimatest viisidest reisides turvalisena püsida on käituda täpselt nii, nagu kodus käituksite ja ei näeks välja nagu oleksite puhkusel. See tähendab, et reisispetsiifiliste rõivaste asemel tuleb kanda teksaseid ja T-särki, reisijuhti kaasas mitte kanda ja anda endast parim, et kindel olla ka siis, kui olete eksinud. Kui te ei sarnane kohalikega, jätab see vähemalt mulje, et teate, mida teete, ja teate, kuidas linn töötab.\nJa kui näete, nagu oleksite eksinud ja segaduses, muutuksite kohe petturite ja taskuvaraste sihtmärgiks. Raharihmad purustavad illusiooni, et sa pole turist. Niipea kui hakkate ühes ringi tuhnima, näitab see, et te pole enesekindel ega ole ka sealtpoolt.\nRakendused, naiteks binaarsed valikud\nKuidas reisimisel rahavööd kasutada - Retseptid Ja Reisimine -


EUROPA - PRESS RELEASES - Press release - Tööhõive. Komisjon teeb ettepaneku täiustada üleeuroopalist tööotsimisvõrgustikku EURES\nEuroopa Komisjoni äsja esitatud ettepanekuga loodetakse tugevdada üleeuroopalist tööotsimisvõrgustikku EURES, et pakkuda rohkem töökohti, suurendada tõenäosust, et töö otsijad ja pakkujad saavad kokku, aidata tööandjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel täita kiiremini ja paremini vabu töökohti. Pärast seda, kui ELi ministrite nõukogu ja Euroopa Parlament on ettepaneku vastu võtnud, aitab see võrgustik kodanikel teha võimalikult teadlikke valikuid välismaale tööle minemise osas. „Komisjoni ettepanek on ambitsioonikas samm, et võidelda töötusega väga praktilisel viisil. See aitaks tasakaalustada tööturgu, maksimeerides olemasolevate tööpakkumiste vahetamist kogu ELis, ning tagada vabade töökohtade ja tööotsijate täpsema ühitamise. Reformitud EURES soodustaks tööjõu liikuvust ning aitaks saavutada tõeliselt integreeritud ELi tööturu,” rõhutas tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse volinik László Andor.\nsobitada automaatselt vabu töökohti ja CVsid; anda ELi tööturu ja EURESe kohta põhiteavet igale tööotsijale või tööandjale kogu liidus;\nSellegipoolest on liikuvus viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. Alates 2005. aastast on ELi nende töötajate arv, kes töötavad teises liikmesriigis, kasvanud kuni 4,7 miljonini. Lisaks on kasvanud ka liikumisvalmidus: EURESe portaalis registreerunud tööotsijate arv on kasvanud 175 000 inimeselt (2007) 1 100 000 inimesele (2013). EURES loodi 1993. aastal. Tegemist on koostöövõrguga, milles osalevad Euroopa Komisjon ning riiklikud tööturuasutused ELi liikmesriikidest pluss Norra, Island ja Liechtenstein ning muud partnerorganisatsioonid. EURESel on rohkem kui 850 nõustajat, kes on igapäevases kontaktis tööotsijate ja tööandjatega kogu Euroopas.\nVõrgustik tegutseb ka EURESe portaali kaudu. Portaal on ELis ainulaadne, kuna see on tasuta ning annab teavet elu- ja töötingimuste kohta kõigis osalevates riikides 25 keeles. Portaal võimaldab juurdepääsu rohkem kui 1,4 miljonile vabale töökohale ja 1,1 miljonile CV-le igal ajal. EURESe võrgustiku abil täidetakse umbes 150 000 töökohta aastas (50 000 nõustajate ja 100 000 portaali kaudu). Lisateave\nTellige e-postiga tasuta Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse uudiskiri newsletter on employment, social affairs and inclusion Kontaktisikud: