69 ofertas de trabajo de Trabajadores de los cuidados personales. Actualizadas el 24 de Julio de 2021.\n69 ofertas de trabajo encontradas para Trabajadores de los cuidados personales:\n24 Jul. 2021 en Estonia: Erirühma õpetaja assistent. Tööülesanded: Erirühma õpetaja assistent abistab õpetajat laste söötmisel, riietamisel, tegevuste läbiviimisel, ujumitegevuste ettevalmistamisel (laste riietamine, pesemine). Omalt poolt pakume: Pakume omalt poolt toredaid ja toetavaid kolleege, väljakutseid pakkuvat tööd erivajadustega...\n24 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: Füüsilise ja psüühilise turvalisuse toetamine; kliendi eluaseme korrastamine, puhastustööde korraldamine ja läbiviimine, majapidamistoimingute organiseerimine; kliendi isikliku hügieeni jälgimine, juhendamine ja vajadusel abistamine selle täitmisel; kliendi toitumise...\n24 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja, abihooldaja. Hooldustöötaja üldhooldekodus Tööülesanded: Otsime meeskonda abihooldajat. Tööülesanded on: - hoolealuste abistamine igapäevastes tegevustes - voodipesude vahetamine - mähkmete vahetamine - hoolealuste igapäevaste hügieenitoimingutega abistamine - üldine tubade korrashoid....\n24 Jul. 2021 en Estonia: Lapsehoidja. Lapsehoolduspuhkuse asendaja Tööülesanded: Meie lastehoiul on oma suund, milleks on loovus ja kunst. Kui oled loova iseloomuga ning soovid koos lastega teha suurt kunsti, siis ootame just Sind. Omalt poolt pakume: Meie rühmad on väiksearvulised, mis tähendab, et võimalusi on rohkem....\n24 Jul. 2021 en Estonia: Abihooldaja. Eakate klientide hooldamine ja põetamine. Tööülesanded: Eakate klientide hooldamine ja põetamine. Klientide abistamine nende igapäevaelu toimingutes: kliendi isikliku hügieeni jälgimine ja abistamine selle täitmisel; hügieenitoimingud/pesemine; vajadusel mähkmete vahetamine; riietamine,...\n23 Jul. 2021 en Estonia: Õpetaja abi. Täiskohaga tähtajatu töökoht Tööülesanded: Õpetaja abi abistab õpetajat õppe- ja kasvatustegevuste läbiviimisel ning turvalisust tagava kasvukeskkonna loomisel lasteaias. Ta abistab lapsi riietumisel, söömisel, isikliku hügieeniharjumuste kasvatamisel. Õpetaja abi viibib koos...\n21 Jul. 2021 en Estonia: Lapsehoidja. lapsehoolduspuhkuse asendajaks Tööülesanded: Lastehoius laste hoidmine; abistamine igapäevastes toimingutes; nende turvalisuse tagamine; arendamine läbi mängu; toas-õues mängimine; toidu serveerimine ja koristamine; väljatöötatud päevakava täitmine; osalemine lastehoiu üritustel;...\n20 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja. hooldustöötaja Tööülesanded: Eakate hooldamine ja põetamine. Omalt poolt pakume: Tähendusrikast tööd, sõbraliku töökeskkonda ja toetavat kollektiivi; ühiselt tähtpäevade tähistamist, paar korda aastas ühisüritusi või väljasõite ning ametialast lähtuvaid koolitusi....\n17 Jul. 2021 en Estonia: Kodushooldaja. Eaka hooldaja eaka kodus Tööülesanded: Eakate hooldamine nende kodus; järelevalve; ihuhooldus; toidukauba/ravimite ja hooldusvahendite koju toomine; kodu koristamine; toiduvalmistamine (ka söötmine); samuti asjaajamine; hooldajal on vajalik oma auto kasutamise võimalus. Omalt poolt...\n17 Jul. 2021 en Estonia: Laagrikasvataja. Projektipõhine töökoht Tööülesanded: Laagrikasvataja peamised ülesanded: - järgib laagri juhataja poolt antud juhtnööre; - korraldab vastavalt päevaplaanile laagrisse saabunud noorte tegevust; - jälgib laagrisse tulnud noorte tervislikku seisundit ja annab neile vajadusel esmast...\n17 Jul. 2021 en Estonia: Tugiisik erivajadusega lapsele. Tööülesanded: Tartu Lasteaed Rõõmumaa (Akadeemia 2, Tartu) otsib oma meeskonda tugiisikut (1,0 ametikohta). Tugiisik töötab õpetaja juhendamisel. Tugiisiku peamiseks tööülesandeks on erivajadusega lapse (laste) toimetuleku, iseseisvuse ja arengu toetamine lasteaias koostöös rühmaõpetajate...\n16 Jul. 2021 en Estonia: Perevanem väljaspool SOS Lasteküla. Ootame paare või üksikuid inimesi, kel on valmisolek pikaajaliseks pühendumiseks ühele lapsele Tööülesanded: Igapäevase pereelu korraldamine: * tegelemine ühe lapsega tagades talle igakülgse hoolitsuse; * hoida korras kodu, osta ning valmistada toitu jmt. Last toetav koostöö tugipersonaliga,...\n15 Jul. 2021 en Estonia: Lapsehoidja raske ja sügava puudega lastele. Tähtajaline Tööülesanded: Raske ja sügava puudega laste hoidmine. Omalt poolt pakume: Tähtajaline käsundusleping. Muud nõuded: Isik peab lapsehoidjana tegutsemiseks: - omama kutseseaduse alusel antud lapsehoidja kutset või omama vähemalt kesk- või kutseharidust; - töökogemust...\n15 Jul. 2021 en Estonia: Vanemhooldaja. Tööülesanded: Osakonnas töö koordineerimine ja dokumentatsiooni täitmine; kvaliteetse hooldusteenuse tagamine, osakonna töötajate töö ning uute töötajate ja praktikantide juhendamise korraldamine. Omalt poolt pakume: Väljaõpet; kaasaegset töökeskkonda, koolitusi, ühisüritusi....\n08 Jul. 2021 en Estonia: Lasteaiaõpetaja abi. Tööülesanded: Peamised tööülesanded vastavalt ametijuhendile: õpetaja abistamine õppetöös, lastega õues käimine, laste abistamine igapäevatoimetustes, rühmaruumide koristamine, voodipesu vahetamine, toidu serveerimine, toidunõude pesemine. Omalt poolt pakume: Pakume võimalust...\n07 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: •\tHooldustegevuste teostamine kooskõlas õigusnormide ja asutusesiseste juhistega •\tHooldustegevuste dokumenteerimine •\tKlientide nõustamine Omalt poolt pakume: •\tVaheldusrikast tööd •\tToetavat ja sõbralikku meeskonda •\tKaasaegset töökeskkonda •\tEnesetäienduse...\n06 Jul. 2021 en Estonia: Hooldustöötaja. Seoses tegevuse laienemisega Tööülesanded: Hooldus- ja põetustöö. Omalt poolt pakume: Meie poolt tööriietus, toitlustus, rahulik ja kodune töökeskkond. Kodus töötamise võimalus: Ei Koormus, vahetused: öösiti\n02 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: Pirita Pansionaadi klientidele kvaliteetse ja igakülgse abi osutamine igapäevatoimingute tegemisel. Omalt poolt pakume: - Meeldivat kollektiivi - Töötasu alates 1000€/bruto kuus - Erialaseid täiendkoolitusi - Tööd graafiku alusel - Vajadusel väljaõpet kohapeal....\n02 Jul. 2021 en Estonia: Isiklik abistaja. Tööülesanded: Ühe kliendi abistamine enamasti tema kodus, kolm korda päevas 1-2 tundi korraga. Tööülesanneteks on inimeses abistamine tema igapäevatoimingutes. Oleneb abi vajadusest, võib tekkida vajadus olla saatjaks kliendile ka väljaspool kodu. Omalt poolt pakume: Rõõmsameelset...\n02 Jul. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: Hooldusteenuse osutamine vanuritele. Hetkel voodihaigeid ei ole, kuid kliendid vajavad tõusmisel ja enesehooldustoimingutel abi. Omalt poolt pakume: Sõbralikku kollektiivi ja väljaõpet kohapeal. Hooldekodu ruumid asuvad 1. korrusel (s.t treppe läbima ei pea). Muud...\n02 Jul. 2021 en Estonia: Lapsehoidja/kasvataja. Lapsehoolduspuhkuse asendaja Tööülesanded: 1-3 aastaste laste hoidmine, arendavate tegevuste läbi viimine, igapäevastes toimingutes abistamine, osalemine hoiu majapidamistöödes. Omalt poolt pakume: Kaasaegseid töötingimusi, toetavat ja sõbralikku kollektiivi. Muud nõuded:...\n01 Jul. 2021 en Estonia: Lasteaiaõpetaja abi. Tööülesanded: Otsime rühma rõõmsameelset ja sõbralikku inimest, kelle ülesanneteks on õpetajate abistamine õppe- ja kasvatustegevustes, lastele toidu serveerimine ning rühma- ja üldruumides puhtuse ja korra tagamine. Omalt poolt pakume: Sõbralikku, toetavat ja mõistvat töökeskkonda...\n29 Jun. 2021 en Estonia: Tugiisik. Paldiski Lasteaias Naerulind Tööülesanded: Tugiisik juhendab, kaasab ja toetab last igapäevategevustes ning sotsiaalses suhtluses 5 tundi päevas tööpäevadel Paldiski Lasteaias Naerulind, aadressil Rae 34. Omalt poolt pakume: Huvitavat ja vaheldusrikast tööd. Muud nõuded: Sobival...\n26 Jun. 2021 en Estonia: Hooldustöötaja. Tööülesanded: Looduskaunis kohas mõisa hoones asuva hooldekodu klientide abistamine igapäevatoimingutes. Omalt poolt pakume: Väärtustame oma töötajaid ning meie jaoks on oluline tervise edendamine. Tuleme vastu töötajale paindliku töögraafiku koostamisel. Muud nõuded: Valmisolek...\n23 Jun. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: Hooldaja tööks on eakate klientide hooldamine ja põetamine. Klientide suunamine, juhendamine ja abistamine nende igapäevaelu toimingutes. Suhtlemine kliendiga ja kliendi lähedastega; kliendile koduse, turvalise ja sõbraliku elukeskkonna tagamine. Töö on täiskoormusega...\n17 Jun. 2021 en Estonia: Hooldaja. Tööülesanded: •\tpatsientide abistamine igapäeva toimingutes (isiklik hügieen, söömine, joomine); •\tpatsientide olukorra jälgimine ja muutustest teada andmine õele; •\tpatsientide hooldustoimingute dokumenteerimine; •\tpatsientidega suhtlemine ja võimalusel nende muredele laheduste...\n13 Jun. 2021 en Estonia: Hooldustöötaja. Tööülesanded: Hooldustoimingud; hoolealuse abistamine enesega toimetulekul; abistamine söömisel, riietumisel ja muudes igapäevategevustes. Omalt poolt pakume: Stabiilset sissetulekut; toetavat ja sõbralikku meeskonda; huvitavat ja vaheldusrikast tööd; paindlikku töögraafikut; kaasaegseid...\n12 Jun. 2021 en Estonia: Isiklik abistaja. täiskasvanule Tööülesanded: Isikliku abistaja teenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevastes tegevustes (liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel,...\n12 Jun. 2021 en Estonia: Hooldustöötaja. Tööülesanded: Hooldustöötaja abistab vajadusel klienti hügieeniprotseduuridel, söömisel, ravimite võtmisel, igapäevatoimingute tegemisel (nt suhtlemisel omastega), teostab hooldusprotseduurid; suudab anda esmaabi; vahetab kliendi voodipesu ja abistab vajadusel klienti isiklike riiete...\n11 Jun. 2021 en Estonia: Õpetaja abi. Täiskohaga tähtajatu töökoht Tööülesanded: Õpetaja abi abistab õpetajat õppe- ja kasvatustegevuste läbiviimisel ning turvalisust tagava kasvukeskkonna loomisel lasteaias. Ta abistab lapsi riietumisel, söömisel, isikliku hügieeniharjumuste kasvatamisel. Õpetaja abi viibib koos...


Ansip: Eesti üleminek eurole on praeguse valitsuse Euroopa-poliitika tähtsaim saavutus | Eesti Vabariigi Valitsus\n14.12.2010 | 10:36\nTallinn, Riigikogu, 14. detsember 2010 – Peaminister Andrus Ansip ütles täna Riigikogu liikmetele antud ülevaates valitsuse Euroopa Liidu suunalisest poliitikast, et käesoleva valitsuse olulisemaks saavutuseks selles valdkonnas on üleminek eurole.\nAnsipi sõnul toimub Eesti peatne liitumine eurotsooniga tänu rahva ühistele pingutustele. Ta lisas, et see samm toob rohkem töökohti, suuremad pensionid ja kiirema majanduskasvu.\n„Liitumine euroalaga toob kaasa stabiilsuse, lõpetades asjatundmatud ja lausa pahatahtlikud spekulatsioonid krooni devalveerimisest,“ ütles Ansip.\nSamas kummutas peaminister teisegi valearusaama, rõhutades, et euro seostamine hinnatõusuga on väär.\n„Hinnad ei lange ega tõuse mitte eurole ülemineku tõttu, vaid turujõudude sunnil,“ kinnitas Ansip. „Igasugune vale hinnastamine seoses eurole üleminekuga on kurjast ja lubamatu, kuid hinnatõus tervikuna ei tulene eurole üleminekust, nii nagu ka hinnalangus ei ole euro teene.“\nPeaminister avaldas heameelt, et valitsuse teisedki 2007. aastal sätestatud sihid on saavutatud. Selle Riigikogu koosseisu ajal on Eesti ühinenud Schengeni viisavaba ruumiga. Detsembri alguses võtsid Euroopa Liidu siseministrid vastu otsuse, et Eestisse luuakse IT-agentuuri peakorter.\n„See on oluline samm, mis tugevdab Eesti infotehnoloogia-alast suutlikkust ja võimaldab ülejäänud Euroopal meie teadmistest selles valdkonnas kasu saada,“ ütles Ansip. „Agentuur ei kukkunud meile lihtsalt üleöö sülle, see on mitme aasta püsiva töö vili.“\nVeel pidas peaminister Ansip väga oluliseks eelmisel ja üle-eelmisel aastal saavutatud kokkuleppeid kliima- ja energiapoliitikas. Ühtse Euroopa Liidu energiaturu loomine on Ansipi sõnul Eesti energiajulgeoleku ja varustuskindluse tagamiseks ülioluline. Pärast Eestit ja Soomet ühendava teise elektrisilla rajamist ei ole Eesti enam energeetiline saar Euroopa Liidus: „Ühine energiaturg Põhjamaadega, millega lähitulevikus liituvad ka Läti ja Leedu, loob tarbijatele pikemas perspektiivis soodsa turu, mis tagab taskukohase elektrihinna.“\nEesti ei ole Ansipi sõnul Euroopa Liidus aga üksnes saaja rollis, vaid soovib panustada ühenduse arengusse. Et seda edukalt ka tehakse, kinnitab selle aasta juunis Eesti algatuse põhjal heaks kiidetud ülemkogu otsus luua aastaks 2015 digitaalne ühtne turg.\nRääkides uutest väljakutsetest Euroopa Liidus, tõi peaminister Ansip esile uue eelarve koostamise, siseturu laiendamise idapartneritele, üle-euroopalise energiataristu loomise aastaks 2020 ning eurotsooni uuenenud reeglite ellurakendamise.\nSamuti peab uus valitsus astuma jätkusuutlikud sammud 2018. aastal toimuva Eesti Euroopa Liidu eesistumise ettevalmistuste käimalükkamiseks.\nEttekannet tervikuna saab lugeda aadressil http://valitsus.ee/et/valitsus/peaminister-ja-ministrid/andrus-ansip/peaministri-koned-ja-seisukohad/21692/


Meie kauplusest on võimalik tooteid osta järelmaksuga. Järelmaksu lepingu saab sõlmida e-maili teel või tulla palun kohapeale koos isikuttõendavad dokumendiga. Järelmaksu pakub Liisi ja ESTO vastus taotlusele mõne minuti jooksul. Järelamaksu taotlus võimalik teha ka https://www.holmbank.ee/jarelmaks/liisi-jarelmaks/jarelmaksutaotlus/\nESTO järelmaks– kõige soodsam, mugavam ja kiirem järelmaksulink Eestis! Järelmaksuga tasumisel palume võtta ühendust ESTO või Katariinavanavara.ee klienditeenindusega ning teile edastatakse järelmaksulink. Maksmisel valige endale sobiv periood, igakuise osamakse suurus ning digiallkirjastage mugavalt ID-kaardi, Smart-ID või Mobiili-ID abil.


Ettevõtte edust sõltub personalijuhi tulemustasu - Äripäev\nEttevõtte edust sõltub personalijuhi tulemustasu\nIgor Päss 29. märts 2004, 00:00\nPersonalijuhi amet on viimase kümne aasta jooksul üha vajalikumaks muutunud. Firmad, mille algusaastatel oli personalitöö ettevõtte juhi või sekretäri õlul, on nüüdseks palganud personalijuhi või moodustanud personaliosakonna. Väiksemad firmad kasutavad sageli seni sekretäri-personalitöötajat või raamatupidajat-personalitöötajat, keda abistavad personalitöö arvutiprogrammid.\nPersonalijuhi töö on saanud tänaseks hoopis laiema dimensiooni, kui seda Eesti keskmistes ja ka suurtes ettevõtetes kohati oodata osatakse. Artikli ?Eesti personalijuht täidab juhtkonna tellimusi?(ÄP 10.11.2003) kohaselt on personalijuhtide töö firma juhtkonna poolt sageli alahinnatud ja personalijuht täidab juhtkonna tellimusi. Personalijuhte kaasatakse liialt vähe juhtimisotsuste tegemisse.\nEttevõtte tegevusvaldkonnast lähtuvalt tekib vajadus täiskohaga personalitöötaja järele, kui töötajaid on umbes 80?100. Kui aastaid tagasi olid olulisemateks tegevusteks personali värbamine, kompensatsioonisüsteemide väljatöötamine ja seadusest tuleneva vajaliku dokumentatsiooni vormistamine, siis praegu on tähtsustunud personali arendamine ja valik, meeskondade häälestamine ja firmasisese kliima kujundamine. Arenenud personalijuhtimisega maades on personalijuht juhtkonna liige, kes kaasab otsustusprotsessi keskastmejuhte ja ostab vajadusel sisse personaliteenuseid.\nJuhtkonna ja töötajate ootused personalijuhile on tihti sellised, mis eeldavad inimest, kellele ka 24 tunnist ööpäevas väheks jääb. Nende asi on hoida korras seadustele vastav paberimajandus, värvata parimad inimesed, koostada parimad kompensatsiooni- ja motivatsioonisüsteemid, määratleda ja realiseerida koolitusvajadus, lahendada töötajate omavahelised ja isiklikud probleemid ning hoida tööõhkkonda motiveerivana.\nPersonalijuhil ja -direktoril on tõenäoliseks arenguvõimaluseks enese professionaalne arendamine, samuti suundumine väiksema personalitöö vajadusega ettevõttest suuremasse. Kahjuks on Eestis võimalusi selleks vähe, sest napib suurettevõtteid, kus ennest mitmekülgselt personalijuhina realiseerida. Personalijuhte motiveerib eelkõige personalitööd hindav ja toetav juht(kond). Väga oluline on võimalus erialaseks enesetäiendamiseks.


Esmaspäeval tuleb kohati kuni 19 soojakraadi - Ilm\nÖösel on vahelduva pilvisusega olulise sajuta ilm. Kohati on udu. Puhub lõuna- ja edelatuul 3-9 m/s. Sooja on 2-7 kraadi, vahendas BNS.\nPeipsi järvel puhub lõuna- ja edelatuul 3-8 m/s. Öö püsib olulise sajuta. Nähtavus on mõõdukast heani, paiguti on udu. Sooja on 2-4 kraadi.\nPäeval pilvisus tiheneb. Õhtupoolikul sajab mitmel pool vihma. Puhub lõuna- ja edelatuul 3-9 m/s, õhtul pöördub saartelt alates põhja. Sooja on 11-16, Lõuna-Eestis kuni 19 kraadi, meretuulega rannikul 6 kraadi.\nPeipsi järvel puhub lõuna- ja edelatuul 3-8 m/s, hilisõhtul pöördub tuul põhja. Õhtupoolikul sajab kohati vihma. Nähtavus mõõdukast heani, hommikul on paiguti udu. Sooja on 12-14 kraadi.


KredExi kliendilood: Kiirelt kasvav COMODULE hakkab Eestis tootma elektritõukerattaid | KredEx\nKredExi kliendilood: Kiirelt kasvav COMODULE hakkab Eestis tootma elektritõukerattaid\nCOMODULE asutajad (vasakult): Heigo Varik, Teet Praks ja Kristjan Maruste\nTelemaatikaettevõte. Peamised asjade interneti kasutusviisid COMODULE’i klientide seas on näiteks elektrisõidukite rentimine ja hinnalisemate elektrijalgrataste varguste vältimine. Lisaks saab sõitja telefoni abil sõidukeid seadistada ja navigeerida.\nEestis loodud ettevõte COMODULE on mõne aastaga jõudsalt kasvanud. Neil on ette näidata nii mõnedki muljetavaldavad numbrid – näiteks viie aastaga on nad internetti ühendanud üle 160 000 väikese elektrisõiduki 45 riigis üle maailma. Eelmisel aastal kasvatas firma oma käivet umbes 4.5 korda ja oli Ettevõtluse Auhindadel nomineeritud uuendajate kategoorias.\nEttevõtte loojateks on kolm noort eesti meest: Heigo Varik, Teet Praks ja Kristjan Maruste. Ülikooli ajal tegelesid mehed tudengivormelite ehitamise ja elektritehnoloogia arendamisega. Pärast ülikooli lõpetamist tahtsid noored tehnoloogia valdkonnas ise midagi ära teha ja lõpuks leiti, et väikesed elektrisõidukid on transpordi tulevik ning nende internetti ühendamine võimaldab luua palju erinevaid ärimudeleid.\nÜheskoos loodi firma nimega COMODULE, mille eesmärgiks on pakkuda puhtal energial põhinevate kergliikluse sõidukitele asjade interneti lahendusi, et vähendada globaalset saastumist ja ummikuid. Ettevõtte turundusjuht Ott Jõgi selgitas, et asjade interneti lahendusi on vaja näiteks selleks, et leida ja rentida jagamissüsteemil põhinevaid jalgrattaid või tõukerattaid ning maksta nende kasutuse eest. „Neli või viis aastat tagasi vaadati meid kui imelikke noori inimesi, kes mingil põhjusel jalgrattaid internetti ühendasid. Nüüd viimase kahe aastaga on turg järgi jõudnud ning vajadus asjade interneti seadmete järele aina kasvab,” sõnas Jõgi.\nCOMODULE toodab telemaatika riistvara, mis paigaldatakse sõiduki sisse või külge ja ühendatakse seejärel internetiga, et võimaldada uusi ärimudelid ning parandada kasutaja kogemust. Peamised asjade interneti kasutusviisid COMODULE'i klientide seas on näiteks elektrisõidukite rentimine ja hinnalisemate elektrijalgrataste varguste vältimine. Lisaks saab telefoni abil sõitja sõidukeid seadistada ja navigeerida. Kõigi nimetatud funktsioonide jaoks on oluline, et sõiduk oleks ühendatud internetti.\nLõviosa toodangust eksporditakse\nEttevõte ekspordib ligikaudu 99% oma toodangust välismaale. Ettevõtte tegevjuhi Kristjan Maruste sõnul on neil Eestis üks klient – kodumaine rattatootja Ampler. „Ekspordime umbes 45 riiki ja oleme aidanud lansseerida tõukerataste jagamissüsteeme ligi 60 linnas üle maailma.”\nEkspordiartikliks on interneti ja telemaatika lahendused elektrisõiduki tootjatele ning jagamissüsteemi operaatoritele. Elektrijalgrataste tootjatest on COMODULE'i klientideks näiteks PON Grupp, mis on üks suurimaid rattatootjaid maailmas.\nPõhjuseid, mikseelistada just COMODULE'i lahendust, on mitmeid. Maruste tõi muuseas välja selle, et nende toode on kompaktne ja mahub hästi väikestesse sõidukitesse; tarbib vähe energiat; võimaldab tarkvara uuendada üle õhu ja seadmel on väga täpne GPS-asukoha näitamise võimekus. Viimane on oluline sõiduvahendi leidmiseks telefoni vahendusel.\n2019. aastal avati oma elektroonikatehas\n„Üldiselt ei ole meil otsest konkurenti, kes teeks täpselt samu asju, mis meie,” nentis Maruste. „Kuid meid eristab sarnastest ettevõtetest eelkõige see, et meil on hea ja kvaliteetne toode, suudame kiiresti teha toote uuendusi, pakume tehnilist tuge – teistel saad tihtipeale seadme ja kui midagi valesti läheb, siis oled oma muredega üksi–, oma tehas ja tootmine.”\nTulevikuplaanidesse kuuluvad oma elektrisõidukid\nCOMODULE on viimase kahe aastaga läbi teinud suure kasvu. Peamine väljakutse on pidevalt arenev turg ja tooted. „Töötame igapäevaselt innovatsiooni tipus. Teeme ja toome turule tooteid, mida keegi enne pole teinud. Sellega kaasnevad teatud riskid, vaja on nutikust ja kiiret tegutsemist,” rääkis Maruste.\nViie aastaga on internetti ühendanud üle 160 000 väikese elektrisõiduki\nEttevõte on tänu märkimisväärsele kasvule saanud investeerida kolme olulisse tegurisse: inimesed, oma elektrioonikatehas Tallinnas ja oma elektrisõidukid. Kollektiivi osas on toimunud muljetavaldavad muutused: kui kaks aastat tagasi oli ettevõttel 18 töötajat, siis praegu on neid 60. Ainuüksi eelmisel aastal palgati juurde 31 inimest. Kollektiivi kuulub töötajad 12 eri rahvusest ja umbes 50% neist on insenerid või inseneri haridusega. Ettevõtte kiire kasv loob proovilepaneku võimalusi ka rahastuse osas. Siin on ettevõte saanud seatud plaanide ja tellimuste täitmisel abi ka KredExi laenukäendusest, mis võimaldas pangast kaasata täiendavaid vahendeid kiire käibekasvu rahastamiseks.\nOma tehas valmis ettevõttel 2019. aastal. Tänu sellele on nad võimelised tootma kuus ligi 30 000 telemaatika elektroonika riistvara. „Oleme üks vähestest telemaatika ettevõtetest, kes toodab seadmeid Euroopas, mitte Hiinas ja veel samas riigis, kus asub firma peakontor,” selgitas Maruste.\nLisaks asjade interneti lahenduste pakkumisele ja tootmisele tahab COMODULE tulevikus hakata tootma ning pakkuma erinevaid väikseid elektrisõidukeid, kus on nende seade juba sõidukis sees. „Meie ambitsiooniks on oluliselt kiirendada puhtal energial sõitvate sõidukite kasutamist globaalsel tasemel.” Tänaseks on valmis ehitatud elektritõukeratta esimene prototüüp, mis on Maruste sõnul senistest vastupidavam ja sobilikum inimestele rentimiseks. Peale selle on tegemist esimese Eestis toodetud elektritõukerattaga.\nOmanikud: Heigo Varik, Teet Praks ja Kristjan Maruste (enamusosalus ettevõttes)\nAasta käive: u 16 miljonit €\nTöötajate arv: 60\nMaarika Truu, Startup Estonia juht\nCOMODULE on ilmekas näide sellest, kuidas innovatsiooni abil on võimalik laiendada ammutuntud toote ning ka uute tootesegmentide kasutusvõimalusi. Nad on heas mõttes peapeale pööranud inimeste arusaama kergtranspordi võimalustest ja ühes sellega loonud täiesti uusi perspektiive selle sektori arenguks. Kindlasti väärib tunnustust nende pühendumine oma valdkonnale ning ettevõtte asutajate siiras soov anda oma tegevusega ka panus õhusaaste vähendamisse.\nCOMODULE on võtnud selge sihi hoida tootmine Eestis ning turgutada seeläbi siinset majanduselu ja luua töökohti. Ilmselt ei tuleks just paljud selle pealegi, et klassikaliste tööstusharude kõrval võiks Eestist saada üks väheseid riike maailmas, kus on oma kiirelt kasvav elektritõukeratta tootja. Maailm vajab ka keskkonnahoiu vaates mentaliteedi muutust ning rõõm on tõdeda, et tänu COMODULE´ile on head alternatiivid transpordis järjest kättesaadavamad ja mugavamad kasutada.


Seitsmes rahukevad – Vikipeedia\nViivi Luige romaan\n"Seitsmes rahukevad" on Viivi Luige 1985. aastal Eesti NSV-s ilmunud autobiograafiline romaan.\n"Kõik lood Leopoldist" (1984, lasteraamat)\n"Kolmed tähed" (1987, lasteraamat)\nRomaan tugineb Luige mälestustele lapsepõlvest Viljandimaal. Peategelase, ligi viieaastase lapse kaudu käsitleb ta Eesti NSV argipäeva 1950. aastate alguses Eesti külas. Tegevustik paigutub vahemikku 1950. aasta augustist 1951. aasta varakevadeni. Minavormis jutustaja tekstis vaheldub olevikukirjeldus lapse tulevikuvisioonide ning tagasivaadetega 1980. aastatest. Teksti on pikitud rohkelt luulet.\n"Seitsmendat rahukevadet" võib pidada jätkuks Luige toonasele, stagnatsiooni ajal kirjutatud ühiskonnakriitilistele kogudele. See on tõlgitud soome, rootsi, norra, läti, saksa, prantsuse, hispaania, ukraina, vene, mäemari ja katkenditena inglise keelde.\nJoel Sang võrdles romaani ilmumise järel Friedebert Tuglase "Väikese Illimariga" (1937), kuid tegu on vastandlike teostega: erinevalt Tuglase teose peategelasest on Luige romaanis kujutatud lapsepõlve, kuhu lugejal pole soovi naasta.\n1986 – Juhan Smuuli nimeline kirjandusauhind\n1986 – Tammsaare-nimelise kolhoosi kirjandusauhind\n1987 – Nõukogude Eesti preemia\n↑ Linda Kaljundi "Eesti lugu: Viivi Luik "Seitsmes rahukevad"". Eesti Päevaleht, 29. mai 2009 (kasutatud 21. august 2012)\nLinda Kaljundi. "Eesti lugu: Viivi Luik "Seitsmes rahukevad"". Eesti Päevaleht, 29. mai 2009\nIlmar Palli. "Seal, kus sündis "Seitsmes rahukevad"". Maaleht, 17. september 2010\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Seitsmes_rahukevad&oldid=5652688"\nLehekülje viimane muutmine: 9. juuni 2020, 15:30\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:30, 9. juuni 2020.


3 RAUDREEGLIT: kuidas kallimale seksikaid sõnumeid saata? | Buduaar\n2017. aasta 25. mai 14:51\nMõte seksika sõnumi saatmisest ajab su elevile? Idee on iseenesest ju hea, aga mida see sõnum küll sisaldama peaks? Mida kindlasti sinna kirja panna ei tohiks? Siin on kolm raudreeglit, millest peab ühe tõeliselt seksika sõnumi koostamisel lähtuma.\n1. Ära saada liiga palju sõnumeid.\nVähem on rohkem! See võib küll mõttetu mänguna tunduda, aga usu – kui sa mehe oma sõnumitega segaseks pommitad, siis tal saab ühel hetkel lihtsalt kõrini ja sa ei kuule temast enam midagi! Kehtiv kuldreegel: oota temale vastamisega pisut kauem, kui tema sulle vastamisega ootas.\n2. Ära käi kõike korraga välja!\nPiisab sellest, kui sõnumi sisuks on “Kui sa praegu siin oleksid….” See paneb ta mõtlema, mis siis kõik juhtuda võiks, aga samas ei reeda täpselt, mida sa temaga sel juhul teeksid. Jäta ta fantaasiale ruumi!\n3. Saada pilte!\nMehed armastavad silmadega. Kahjuks jagunevad naised sõnumite puhul enamasti kahte leeri: pooled ei saada kunagi pilte ja ülejäänud saadavad liiga palju liiga paljastava sisuga pilte. Jäta meelde, et selfie‘d ja alasti pildid on keelatud! Vähemalt enne seda, kui ta on sulle juba sõrmuse sõrme pannud. Anna talle piltide näol aimu, kui imelist elu sa elad. Kui mõtled nüüd, et sinu elu pole kaugeltki mitte imeline, siis aja end püsti ja hakka selle eesmärgi suunas kohe tööle!


Taavi Minnik: Süüria õppetunnid: hübriidsõda on lõppemas hübriidkapitulatsiooniga - Arvamus\nTaavi Minnik: Süüria õppetunnid: hübriidsõda on lõppemas hübriidkapitulatsiooniga\n7. aprill 2017, 13:13\nTomahawk raketi start.\nÜhendriikide raketilöök Bashar al-Assadi vägede pihta andis maailmale ja eelkõige liitlastele olulise sõnumi: lõppenud on Obama-ajastu väline isolatsioon, USA on naasmas maailmapolitseiniku rolli ning võtmas enda kanda uuesti rahvusvahelise julgeoleku ja rahvusvahelise õiguse garandi rolli. Ameerika on ühtlasi tagasi tulnud Lähis-Itta.\nTegemist oli õnnestunud käiguga ka sisepoliitikas, sest suure tõenäosusega kustutab see lõplikult süüdistused Donald Trumpi Venemaa-sidemete ja –sümpaatiate kohta ning ka vastav uurimine kodumaal vajub vaikselt ära. Idlibi provintsis toimunu on avanud Donald Trumpi inimliku näo, kuna kaadrid agoonias tolmusel maal piinlevatest ning juba surnud lastest raputasid teda silmnähtavalt ning Ameerika president näitas selles olukorras üles empaatiavõimet. See on kahtlemata halb uudis Trumpi-vastastele, kes üritanud teda kõikide vahenditega demoniseerida.\nSüürias toimunu näitab ühtlasi, et Ameerika presidendil on kasutada kahe erakordselt pädeva ning professionaalse sõjamehe nõuanded ning neid ta ka kuulab: USA kaitseminister James Mattis ja rahvusliku julgeolekunõunik H.R. McMaster. Mõlemad on tuntud oma julguse ning otsustavuse poolest ja mõlemad on kahtlemata oma eriala vaieldamatud tipud.\nSee on ühtlasi tõenäoliselt Assadi režiimi lõpu algus, kuna esmakordselt Süüria kodusõja vältel on tekkinud reaalne vastasseis Ühendriikidega. Obama rääkis kuus aastat Assadi kõrvaldamise möödapääsmatusest, kuid ei olnud valmis selle nimel mitte midagi ette võtma.\nLähis-Ida kogemus on näidanud, et Venemaa sõjavägi on nõrk ja arg. Kui põrkutakse kellelegi, kes on võimeline andma tagasilööki, siis tõmmatakse tagasi.\nUSA raketirünnak ning viimaste kuude Iisraeli õhurünnakud on ühtlasi Kremli blufi lõpuks. Veel selle aasta jaanuaris ähvardas Vene kaitseministeerium õhutõrjekompleksidega S-300 ning S-400 Süüria taevast alla tõmmata kõik Assadi vägede vastu tegutsevad vaenulikud õhujõud, õhukaitsesüsteeme Süürias on nimetanud venelased Assadi suveräniteedi garantiiks.\nSellele bravuursele ähvardusele vaatamata piirdusid vene sõjaväelased vaatleja rolliga, kui märtsis ründasid Iisraeli lennukid korduvalt Hezbollah’ ning Assadi vägede positsioone, kes dislotseerusid kõrvuti vene vägedega. Üldse on Iisraeli õhujõud pannud viimase pooleteise aasta vältel toime üle 30 õhulöögi Assadi vägedele, millele Venemaalt pole mingit sõjalist vastust järgnenud, avaldatud on küll diplomaatilist protesti. Vaatleja rolli jäid vene sõjaväelased nüüd ka Ameerika raketirünnaku ajal.\nLähis-Ida kogemus on näidanud, et Venemaa sõjavägi on nõrk ja arg. Kui põrkutakse kellelegi, kes on võimeline andma tagasilööki, siis tõmmatakse tagasi. Venemaa on sõjalises mõttes kolmanda maailma riik, kes pole endiselt võimeline tõsiseks vastasseisuks läänega ning Venemaa enda juhtkond mõistab seda suurepäraselt.


Üle veerandi Eesti inimestest ei usu, et nad jäävad kunagi pensionile - Uudised - Järva Teataja\nÜle veerandi Eesti inimestest ei usu, et nad jäävad kunagi pensionile\n1. oktoober 2019, 10:02\n26% inimestest ei arva, et nad jäävad kunagi vanaduspensionile, selgus pensioniuuringust. Ligi kolmandik neist, kes usuvad enda pensionile jäämist, arvab, et see toimub alles pärast 70-aastaseks saamist.\nPessimistlikumad on nooremad, mehed ja vene emakeelega inimesed. 17–36-aastastest 35% ei usu, et nad jäävad kunagi pensionile. Seevastu vanemas vanusegrupis, 37–60-aastaste seas, on see näitaja 23%. Meestest ei usu pensionile jäämist 29% ja naistest 22%. Vene emakeelega inimestest ei usu pensionile jäämist 35% ja eesti emakeelega inimestest 24%.\nNeist, kes usuvad, et nad jäävad pensionile, arvab 33%, et see toimub pärast 70-aastaseks saamist ehk ligi seitse aastat pärast praegust ametlikku pensioniiga; 13% arvab, et nad jäävad pensionile vanusevahemikus 66–69 aastat.\n„Neid tulemusi võib tõlgendada mitmeti. Ilmselt on neid, kes ise ei plaani või ei soovi pensionile jääda, kuid vastanute seas on suure tõenäosusega ka inimesi, kes arvavad, et pensioniiga võib tulevikus tõusta nii palju, et nad lihtsalt ei ela piisavalt kaua,“ kommenteeris uuringu läbi viinud Luminor Pensions Estonia juhatuse liige Martin Rajasalu.\nUuringu andmetel peavad väga vähesed Eesti inimesed siinset pensionisüsteemi õiglaseks. Sellise väitega nõustub vaid 7% vastanutest. Ning vaid 3% arvab, et Eesti pensionisüsteem katab nende pensionipõlve vajadused. Võrreldes kahe aasta taguse elanikkonna uuringuga on need näitajad siiski mõnevõrra paranenud: tollal tundis 2% rahvastikust, et pensionisüsteem on õiglane ja katab pensionipõlve vajadused.\nInimeste seas, kes usuvad enda pensionile jäämist, on mõnevõrra rohkem ehk 11% neid, kes tunnevad, et praegune süsteem katab nende pensionipõlve vajadused.


Sünnipäevalaps, kellel on kolmandik miljonit austajat - MAALEHT\nSünnipäevalaps, kellel on kolmandik miljonit austajat\n01.aprill 2012 13:35\n“Meelejahutaja” trupp 1977. aastal. Foto: Ringhäälingumuuseum\n“Järjejutt”, “Mnemoturniir”, “Keskööprogramm”, “Kultuurikaja” “Müstiline Venemaa”, “Kuula rändajat”, “Aja jälg kivis” – neid saateid kuulavad väga paljud.\nVikerraadio jõudis esimest korda eetrisse 45 aastat tagasi\n3. aprillil. Vikerraadio peatoimetaja Riina Rõõmus, miks selline raadiojaam üldse sündis?\nSee loodi alternatiiviks tollasele raadio 1. programmile, milles edastati venekeelseid Moskva uudiseid, vennasrahvaste raadioloomingut ja muud. Vikerraadio kava kokkupanekul lähtuti selgelt kuulajaskonna, mitte parteiaparaadi huvidest. Kava oli uudislik ja heas mõttes meelelahutuslik. Mängiti kerget muusikat. Vikerraadio kuulatavus ületas üsna pea kümnekordselt\n1. programmi oma.\nKõige selle taga oli Ado Slutsk, erakordne isiksus, julge ja särava mõistusega mees, tõeline visionäär.\nÜlim populaarsus saatis Vikerraadiot kohe algusest peale. Millised saated olid menukiteks algaastail? Mida head on aastate tagant elus veel tänaseni?\nVikerraadios sündinud ning siiani populaarsed on “Järjejutt”, “Mnemoturniir”, “Keskööprogramm” ja “Kultuurikaja” ning viimase aastakümne menusaadetest “Müstiline Venemaa”, “Kuula rändajat” ja “Aja jälg kivis”. Algusaja raadiohäältest on siiani eetris Helgi Erilaid, Anne Erm ja Olavi Pihlamägi.\nMis on see võlujõud, mis on hoidnud Vikerraadiot vaheldusrikkas ajas elus tänase päevani?\nSee, mis ikka asju elus hoiab – suurepärased inimesed. Väga andekad ja entusiastlikud. Ma ei pea silmas ainult neid, keda eetrist kuuleb. Raadios on väga olulised taustajõud ja nendega on meil läbi aegade vedanud.\nRaadiomajas on alati olnud eriliselt hea õhkkond. Seda räägivad kõik, kes siin töötanud on.\nEsinejate hulgas on kindlasti olnud pea kõik vähegi tuntud Eesti inimesed. Kuid ilma kelleta poleks Vikerraadio olnud see, mis ta on?\nKõige uhkema karjääriga on kahtlemata kauaaegne “Mnemoturniiri” saatejuht Siim Kallas. Väga raske on moodustada tegijatest pingerida, nimetan enda subjektiivsed lemmikud nende hulgast, keda Vikerraadio eetris enam ei kuule: Peeter Hein, Mari Tarand, Valter ja Jaak Ojakäär, Erki Berends, Terje Soots.\nKuidas elasite üle pöördelised ajad, mil turg hakkas paljutki meie elus oma maitse järgi määrama? Kas raadiojaama ajaloos on olnud ka nii-öelda kriisiaegu?\nLoomulikult on nii pika aja jooksul kriise olnud. Kui 1993. aastal loodi Raadio 2, siis kadus hoopis kasutusest nimi Vikerraadio. 1995. aastal taastasid selle toonased juhid Ain Saarna ja Mart Ummelas. 10–15 aastat tagasi pakkusid erajaamad tugevat konkurentsi, eriti on meeles Raadio Elmari jõuline tulek. Viimased 10 aastat on meie positsioon olnud suhteliselt stabiilne.\nPraeguseks on Vikerraadiost saanud keskne avalik-õiguslik raadiojaam. Milline on teie, kolmandiku miljonini küündiva kuulajaskonna koosseis?\nVikerraadio on ligi kümme aastat olnud suurima kuulajaskonnaga raadiojaam Eestis. Mullu kuulas seda iga nädal keskmiselt 45 protsenti eestlastest. Ainsana suurematest jaamadest kasvatas Vikerraadio kuulajaskonda ka 2011. aastal.\nVikerraadio on hinnatud eeskätt kõrgharidusega inimeste hulgas ja nende hulgas, keda huvitab ühiskonnas toimuv. Suuremate kommertsjaamadega võrreldes on Vikerraadio eripäraks suhteliselt suur ja lojaalne kuulajaskond – paljudele inimestele on see ainus ja peamine jaam, mida kuulatakse. Samal ajal on kommertsjaamade auditoorium dünaamilisem, kuulajad on valivamad ja vahetavad sagedamini jaamu.\nVikerraadiot kuulatakse enam-vähem ühtlaselt üle kogu Eesti, võrdselt nii maal kui linnas. Viimastel aastatel on meie geograafia laienenud, internet ju piire ei tunne ja paljude välismaal elavate eestlaste jaoks on just Vikerraadio kontaktiks\nÕnneks ei pea enam saatekava järgi raadio küljes olema, üha rohkem inimesi eelistab oma lemmiksaateid meie kodulehelt kuulata just neile sobival ajal\nKas olete tundnud ka valusamaid reageeringuid oma poliitikasaadetele nii-öelda ülaltpoolt või on vahekord tööandjaga laabunud kivide ja kändudeta?\nSee on üks müüt, mis visalt ringi liigub. Ikka kujutatakse ette, et kusagil keegi haarab telefoni ja annab poliitilisi suuniseid. Ma ei mäleta mitte ainsatki sellist juhtumit.\nLoomulikult on eri aegadel ülemused helistanud ja ühe või teise saate kohta arvamust avaldanud, aga neil on selleks täielik õigus täpselt nii nagu igal teisel raadiokuulajal. (Täpsustuseks, et ERRi programmid pole riiklikud, vaid avalik-õiguslikud. –\nÜha hoogsamalt muutuvas ajas peate ajaga kaasas käima, samas säilitades olulist ja väärtuslikku. Millist osa peaks Vikerradio mängima Eesti elus tulevikus?\nMulle teeb rõõmu see, et meelelahutusele suunatud raadiomaastikul on juba aastaid eesotsas jaam, mis on selgelt suunatud informatiivsusele ja uute teadmiste pakkumisele. See fakt lükkab ümber müüdi sellest, et rahvas soovib vaid skandaale ja meelelahutust.\nKui mõtlete klassikalise raadio all raadioaparaati, siis see teeb kindlasti läbi tohutud muutused. Kuid vajadus hästijutustatud lugude, uudiste ja hea muusika järele ju jääb, sõltumata sellest, kust seda kuulda\nKas olete plaaninud panna Vikerraadio väärikas ajalugu kunagi raamatukaante vahele? Näiteks viie aasta pärast aset leidvaks suureks juubeliks?\nSee on hea mõte, praegu on veel piisavalt aega, et sellega tegelema hakata.\n- Sündinud 3. aprillil\n1967 Eesti Raadio teise\n- Eesti kõige suurema\nkuulajate arvuga programm.\n- Peatoimetaja Riina Rõõmus.\n“Vikerkaja” ja “Keskööprogramm”\nMina Vikerraadio loojate hulgas polnud, nendeks olid tollane Eesti Raadio juht Ado Slutsk, Peeter Hein ... kes seal veel võisid olla – jumal, neid inimesi polegi ju enam. Mul on tunne, et seal oli alguses ka Valdo Pant. Kindlasti oli seal ka Ivar Trikkeli mõistus mängus.\nKui Vikerraadio loodi, olin ma tööl Eesti Raadio “Päevakajas”, äsja ülikoolist raadiosse tööle tulnud noor inimene.\nEesti Raadio esimene programm oli ikka väga tõsine, oli vaja midagi ajaviitelisemat, eks seepärast see Vikerraadio loodigi. Oli vaja teistsuguseid uudiseid ja lahedamat muusikat. Rohkem oli mõeldud ka noorema kuulajaskonna peale. Muusika osa oli programmis suurem, kui see tavaliselt raadios oli olnud.\nPäevane uudisteprogramm “Vikerkaja” kl 12–1ni sisaldas nii uudiseid kui ka reportaaže ja uudiseid. Uudised vaheldusid muusika ja ilmaennustustega. See oli märksa lahedam kuulata kui nii-öelda tõsine uudistesaade.\nTollases üldiselt ideoloogiaga küllastunud meediamaastikul oli Vikerraadio kindlasti samm edasi inimlikuma ja ausama ajakirjanduse suunas. Päris suur samm.\nMina isiklikult hakkasin seal “Päevakaja” kõrval ka “Vikerkaja” tegema. Kui aga juba õige varsti tuli “Keskööprogramm”, anti see minule toimetada. See oli tol ajal täiesti uus asi. Huvitavaid projekte tekkis kui seeni pärast vihma.\nMingit silma peal hoidmist ehk jälgimist oli kogu aeg tunda. “Vikerkaja” ja “Keskööprogramm” olid algusest peale otsesaated. Tol ajal teatavasti seesuguseid eriti ei soositud. Seetõttu oli ka minu kui toimetaja roll väga keeruline. Ühel pool oli autor, kes midagi teha tahtis ning oma õigsuses veendunud, teisel pool aga peatoimetaja ... kes ütles, et niisugust asja me küll läbi lasta ei saa.\nAlgul tegin “Keskööprogrammi” toimetajana päris üksi, hiljem tuli paar-kolm inimest lisaks.\nTol ajal vapustasid maailma igasugu suured liikumised, mis väljendusid uues muusikas. Pidin ennastki nende asjadega kiiresti kurssi viima. Tekkis ka juba omamaine popmuusika – tänini on meeles, kuidas me Virmalisi salvestasime. Abiks oli Olavi Pihlamägi. Igatahes hakkas kõik juba meilgi liikuma. Vikerraadiost ja “Keskööprogrammist” sai ikka kaunikesti suur aken sellesse muutuvasse maailma.\nKindlasti oli kusagil vastumeelt see ingliskeelne muusika. Lõpuks määrati mingi protsent, palju seda lasta võis.\nvikerraadiolane selle aegade algusest peale\n“Meelejahutaja” läks lahti sügisel 1973\nHakkasime “Meelejahutajast” mõtlema 1973. aasta kevadel, suvi läbi mõtlesime, sügisel läks lahti! Idee autorit on raske välja tuua, kolmekesi olime – Toivo Tootsen, Peeter Hein ja mina.\nMeelelahutusasjad läksid tol ajal hästi peale. Aga seesugust püsisarja polnud. Meie soov oli panna käima midagi kandvat, kus oleks nii huumorit kui muusikat. Saade kestis tund ja kakskümmend minutit, eetris käis pühapäeviti kell 11.10.\nKohe alguses saime aru, et venelaste abita me kaua vastu ei pea. Keskmiselt läks iga nädal eetrisse kuus lugu. Kui see korrutada viiekümne kahega, siis on kohe selge, et ainult Eesti humoristidega poleks seda välja kandnud. Ise hakkasin “Meelejahutajale” tekste kirjutama alles 1976. aastal. Lõin muidugi sidemeid Vene humoristidega.\nMeil figureeris tänapäeva Vene satiiri kõikvõimas kuju Mihhail Žvanetski. Samuti Juri Aleksandrov (pages 1980ndate paiku Ameerikasse); Arkadi Arkanov (vanim elusolevaist satiirikuist-humoristidest, kes järgmisel aastal saab 80 täis); Vladlen Bahnov, Nikolai Bulgakov (sündinud 1950, ei ole kuulsa Bulgakovi sugulane). Koostööd sai tehtud ka German Drobizi, Grigori Gorini, Arkadi Haiti, Aleksandr Kurljandski, Aleksandr Haziniga. Lion Izmailov on üks produktiivsemaid vanuigi tormakalt jätkavaid humoriste, kes esineb tihtipeale ka Vene televisiooni huumoriõhtuil.\nNimekaid humoriste mahtus “Meelejahutaja” repertuaari teisigi.\nPahandusi oli muidugi Vene ajal palju, algul kontrolliti juba valmis linte, siis leiti, et vastutav silm peab kogu materjali juba enne lindistamist üle vaatama. Eks selle tõttu ka tase tasapisi langes. Kus on nalja, seal on teravusi, ja kus on teravusi, seal on õiendamisi.\nAdo Slutsk oli väga ettevaatlik inimene, tema suutis hullemad kohad ära kärpida. Ütlemisi “valge majaga” oli küll, aga päris tüliks asi siiski ei kiskunud. Et paneme kinni saate ja selle tegijad veel takkaotsa.\nPäris algul “Meelejahutaja” teab mis populaarne polnud, aga raadiomajas oli saal alati täis. Esimesed saated tegime Valges saalis, aga see oli kõlaliselt kehv ja rahvast käis ka liiga palju ringi. Asi paranes, kui saime raadioteatri enda kätte.\nNäitlejad said muidugi väga hästi aru, et nende rahakotti “Meelejahutaja” eriti ei täienda, aga eks nende põhiamet ole ju näitlemine, mitte rahategemine.\nMina lahkusin “Meelejahutajast” 1988. aastal, siis läks saade rohkem kodumaise huumori peale üle. Ning suri vaikselt välja.\n“Meelejahutaja” toimetaja 1973–1988\n- 3. aprillil kell 16.05 kõlab Vikerraadio 45. sünnipäeva puhul eetris meeleolukas otsesaade “Meelejahutaja 2012”. Kavas on armastatud “Meelejahutaja” vanemad naljad ning Veiko Märka, Andrus Kivirähki ja Mart Juure kirjutatud tänapäevased sketšid.\n- Näitlejatest on kohal nii vanema põlvkonna näitlejad kui ka nooremad tegijad Mait Malmsten, Jan Uuspõld, Märt Avandi ja Hilje Murel.Lavastaja on Lembit Ulfsak.\n- Lisaks eetrist kostvale saab otsesaadet jälgida veebikaamera vahendusel Vikerraadio kodulehel ning sealsamas saadet hiljem ka järelkuulata ja -vaadata.\nVeiko Märka: kuidas Jevgeni Ossinovski Eesti Aafrikasse viis (18) 11.03.2018


Rauno Tiits võitis isikliku rekordiga hotell Olümpia trepijooksu - Jooksja\nRauno Tiits võitis isikliku rekordiga hotell Olümpia trepijooksu\nRauno Tiits Olümpia hotelli treppidel. Foto: Eesti Tõusu- ja trepijooksud\nEesti trepijooksude karikasari avati täna Radisson Blu Olümpia hotelli trepijooksuga Olümpia Topeltsprint, mille võitis meestest üks korraldajatest Rauno Tiits isikliku rekordiga. Naiste parimaks osutus Liina Volmerson.\nParemusjärjestuse selgitamiseks pidid võistlejad jooksma hotelli 26. korrusele kaks korda. Mõlema jooksu ajad liideti. Rauno Tiits sai esimesel korral tulemuseks 1.48 ja teisel korral 1.51. Kokku parandas ta oma senist paremat aega 13 sekundiga (koguaeg 3.39). Esimesel jooksul tuli parandust kaheksa ja teisel jooksul viis sekundit.\n„Detsembris ja jaanuari esimeses pooles olen rahulikult trenni teinud. Korra nädalas harjutasin treppidel, ülejäänud aja suusatasin Jõulumäel ja Tartus. Tänasel teisel jooksul motivatsioon langes. Ei suuda nii palju enam pingutada, kui esimese jooksuga hea tulemus ees,“ rääkis Tiits ajakirja Jooksja Jooksuportaalile.\nKui võitja oli kindla ülevõimuga, siis kohtadel 2.-4. läks sekund-sekundi mänguks. Teise koha sai Rando Riks koguajaga 3.52 (1. jooks 1.55, 2. jooks 1.57). Kolmandale kohale platseerus Indrek Vait koguajaga 3.54 (1. jooks 1.56, 2. jooks 1.58). Kokkuvõttes jäi tast ühe sekundiga maha Lauri Loodsalu (1. jooks 1.57, 2. jooks 1.58).\nNaistest võitis Olümpia trepijooksu veteranide klassi kuuluv Piret Põldsaar koguajaga 5.01 (1. jooks 2.27, 2. jooks 2.34). Järgnesid samuti veteran Kaili Laanemets koguajaga 5.29 (1. jooks 2.43, 2. jooks 2.46) ja Liina Volmerson koguajaga 5.35 (1. jooks 2.47, 2. jooks 2.48)\nEsimest korda tehti ka lastele eraldi trepijooks. Nemad ei jooksnud mitte 16. korrusele, vaid piirdusid 15 korrusega. Üllataval kombel ühtegi poissi ei startinud. Kokku osales tänasel trepijooksul 56 võistlejat, lisaks neile kümmekond tüdrukut lastejooksul.\nOlümpia trepijooksu tulemused\nTrepijooksude karikasarja kuuluvad tänavu:\n13. jaanuar – Olümpia Double Run Up\n12. veebruar – Radissoni Paarisjooks\n28. veebruar – EV 100 Trepimaraton\n12. märts – Üllatusetapp\n1. aprill – Teletorni Trepijooks\nVabatehnikasõidu Eesti meistrid on Tatjana Mannima ja Andreas Veerpalu\nHiinlannad aitasid Anette Veerpalu Eesti meistrivõistluste kullani


Uuring Makedoonias - Leia ülikoolide Makedoonia\nÕppimine Makedoonia saab põnev võimalus kogeda uut kultuuri ja eluviisi kui enamik inimesi on harjunud nautida. Riik asub Balkani poolsaarel Kagu osa Euroopast. See raskesti ligipääsetav riik, kui tuntakse Jugoslaavias on lähedal Serbia, Bulgaaria, Kosovo, Kreeka ja Albaania. Pealinn Skopje on üks suurimaid valdkonnas. See kaunis piirkond, kus on rohkem kui 16 mägedes üle 6500 jalga ja kümneid järvi on silmapaistev koht neile, kes soovivad uurida ilu Euroopas.\nNeile inimestele, kes soovivad õppida Makedoonia, selleks on võimalik. Riik ei ole suurim ühe, kuid see on rohkem kui kaks miljonit inimest. On oluline mõista selle riigi 's ajalugu, elustiili ja kultuuri enne Pühendumine liigub siia õppima, kuigi.Mis aitab muuta see riik ainulaadne on see, et mitme erineva etnilise rühma, sealhulgas makedoonlased, albaania, türklased, romid, ja serblased. Ja selle tulemusena palju räägitakse siin. Peamine keel on makedoonia, kuid teised kuuluvad keeles iga kultuuri puhul.\nMis kliima, mis ulatub kontinentaalne, Vahemere piirkonna, see ala on enam, kuum ja kuiv suvekuudel. Talv saab külm, kuid õhutemperatuur on laialdaselt. Mägised piirkonnad, kus enamik äärmuslikke temperatuure asuvad.\nRiigil on tugev kunsti ja kultuurilise taustaga. Kesksel kohal on kunst, arhitektuur, muusika ja luule. Samuti on uskumatu ajalugu, mis on sageli tähistatakse ajalooliste hoonete, samuti kirikud esitada siin. Festivalid toimuvad aastaringselt pidu puhkus, kunstide ja kohalikud traditsioonid.Pealinnas on kaasaegne, kuigi kõige suuremates linnades on siin samuti.\nRiigi Makedoonia koolid ja ülikoolid


Kui soovite puittreppi osta, on parem eelnevalt mõelda, kes ja millisel hulgal hakkab seda mööda käima, milliseid lisafunktsioone tulevasele trepile veel pannakse ja millistes õhutemperatuuri ja niiskuse tingimustes hakatakse seda kasutama. Sellest sõltub trepi materjali ja konstruktsiooni valik.\nMännist ja kuusest trepid on vähem vastupidavad kui väärispuidust trepid. Kuid tammest puittrepid on märksa kõrgemad. Lehis aga on samasuguste omadustega kui tamm, kuid mikrokliima suhtes nõudlik. Puidul on palju nüansse ja seepärast on oluline kohe alguses hästi mõelda, milleks puittreppi vajatakse ja milliseid nõudmisi sellele esitatakse.\nKui olete neis küsimustes selgusele jõudnud, pöörduge meie poole. Kui aga veel ei ole, pöörduge ikkagi – nõustame ja aitame valida optimaalse variandi.


Kultuurne Motobande Latgalest Nemunase deltani - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Kultuurne Motobande Latgalest Nemunase deltani - Go Traveli reisikirjad\nKultuurne Motobande Latgalest Nemunase deltani\nKui mitte arvestada põhikooliaegseid klassiekskursioone ning üksikuid üldtuntud turismisihtkohti, nagu Sigulda, Jūrmala, Riia, Vilnius ja Palanga, kipuvad Läti ja Leedu jääma eestlastele pahatihti transiidimaadeks, mida läbides valitakse kõige kiiremad magistraalid, et ööseks iga hinna eest vähemalt Poolani välja jõuda. Siis ei olegi midagi imestada, kui ettekujutus kahest naaberriigist kipub jääma ühekülgseks ning hinnangud vaatamisväärsuste kohta üsna kasinaks.\nKultuursel Motobandel on seitsme aasta jooksul läbi sõidetud enamik Eestimaa ja Ahvenamaa teedest, meeleolukaimad lõigud Kuramaast, Karjalast ja Ida-Savost, pargitud miilitsaeskordi saatel Talvepalee ette Peterburis ning ronitud üles-alla mööda Norra kuulsat Trolliredelit. Kuna Läti ja Leedu vähem tuntud teed olid praktiliselt kõigil seni põhjalikumalt avastamata, ei tekitanud reisisihi valik mingisuguseid vaidlusi.\n1. juuni Lastekaitsepäev\nRahvusooperi eest alanud teekond kulges esialgu mööda vana Tartu maanteed, et tuletada meelde suures grupis sõitmist, harjutada käemärkide edasiandmist ning saada aru võimalikest kitsaskohtadest sõitjate riietuses või sõidukite tehnilises seisundis. Sellist võimalust kasutas lahkelt ära Elmar Liitmaa Yamaha, kastes keset Lehmjat bensiinivooliku purunemise tagajärjel maantee märjaks. Pilt oli esialgu päris õudne, kuid kui põhjus selgeks sai, leppisime kokku, et Elmar ja talle appi jäänud Tanel Talve sõidavad pärast remonti kiireimat teed mööda Võrru.\nÜlejäänud seltskonna jaoks olnuks patt jätta kasutamata võimalus pärast Tartu uut ringteed keerata Reola ristist Põlva poole ja siis paremale, vanale Võru maanteele (nr 115) läbi Varbuse ja Väimela. Võrus ootas ees lastekaitsepäevaüritus koos vabaõhulava ning vihmast märja publikuga. Külmast kangeid sõrmi trotsides andsid tunniajase kontserdi Jaagup Kreem, Danel Pandre, Triinu Taul, Roland Puusepp, Ago Anderson, Tõnu Kark, Marju Varblane, Siim Rikker, Rain Rämmal, Tauno Valdna, Kristjan „Kotk” Mäeots, Veronika Tamm, Martin Aeltermann, Romet Pott, Mart Mikk ning ansambel „Ajaratas Halastamatult Veereb Ei Teda Peatada Saa, Eriti”, koosseisus Elmar Liitmaa, Tanel Talve ja Kait Lukka.\nKui lastele helkurvestid ja autogrammid jagatud ning maitsev ahjulõhe Võrumaa Toidukeskuses söödud, pakkisid end kõik vihmariietesse – ilm kiskus järjest märjemaks ja pool päevateekonnast oli veel ees. Sõit kulges esmalt läbi Haanja ja Ruusmäe, kus tollitöötajad olid passimas põnevate koormatega raskeveokeid. Edasi viis ülikitsas asfalt läbi Kuklase Muratini ja märkamatult algaski Läti Vabariik. Tõepoolest, ega peale hüljatud kordoni ja hetkelise kiirusepiirangu sellest mingit püsivamat muljet ei jäänudki. Alustuseks liikusime mööda Pihkva maanteed Riia poole, siis läbi Marinkalnsi, Alūksne ja Balvi Latgale poole.\nLõunanaabrite SKP-st ning poliitikast ei hakkaks siinkohal pikemalt kirjutama, küll aga tasub reisiplaanide seisukohast põgusalt peatuda Läti riigi haldusjaotusel, täpsemalt kolmel ajaloolisel piirkonnal, mida sümboliseerivad kolm kuldset tähte Riias asuva Vabadussamba tipus: Vidzeme põhjas ja keskel, Latgale idas ning Kurzeme (Kuramaa) läänes ja lõunas. Kuramaast on tänaseks uuesti eraldatud Zemgale (riigi edela- ja keskosa) ning Sēlija (Daugava jõe vasak kallas riigi kaguosas kuni Leeduni). Kultuurne Motobande läbis oma reisi jooksul kõiki viit piirkonda, millest kõige vähem avastatud on kindlasti Latgale.\nMeie esimene ööbimiskoht imekauni Rāzna järve ääres kandis nime „Rāznas Pērle” (’Razna pärl’) koordinaatidega N 56º17'05.1" E027º29'41.4", mille kontaktinformatsioon koos tegelikkusele vastavate fotodega (!) asub aadressil http:// viesunamiem.lv/raznas-perle − samalt leheküljelt on võimalik hõlpsalt leida puhkekeskusi ja motelle üle kogu riigi. Läbisõiduks kogunes 485 kilomeetrit, millest enamik sai kaetud vihma käes.\n2. juuni Latgalest Poola poole\nRusikareegel ütleb, et kui soovid sõita mööda vahelduvat pinnavormi, tasuks kaardil vaadata teid, mis kulgevad järvede läheduses. Kõik see peab 100% paika Rāzna järve ümber asuvas rahvuspargis. Tegemist on Läti suuruselt teise järvega, kuid kuna ametlikes teatmeteostes esikohta hoidva Lubānsi järve suurus tammidega reguleerimise tõttu pidevalt muutub (üle 50% ulatuses), vajab see teema veel selgeks vaidlemist. Igal juhul meenutab Rāzna miskipärast Võrtsjärve, ehkki on sellest viis korda väiksem. Kindlasti suurendab seda sarnasust tihe puhkekeskuste arv. Et Latgale on ajalooliselt olnud alati teistest piirkondadest maas ja ainuüksi järve olemasolu najal teenimist võimaldav sesoon ülilühike, siis on nende majutuskohtade ajaarvamine pahatihti seiskunud paarikümne aasta taha. Igatahes tasub olla tähelepanelik ja suurema rühma puhul oleks mõistlik eelnevalt väike luureretk ette võtta. Loodus on tõepoolest väga ilus, rahvuspark areneb silmanähtavalt, korrastatakse teid ja teede ümbrust. Selle kõige keskel kõlab läti keelest veidi erinev latgali keel, inimesed on sõbralikud, osavõtlikud ja positiivses mõttes uudishimulikud.\nHommik tervitas päikesepaistega, millele lisandus hommikusöök koos tõhusa pätikohviga. Jah, kohvipuru kruusi põhja ning keev vesi sinna otsa on juurdumus, millest lätlased ilmselt niipea ei loobu, kusjuures regiooniti mingit erinevust selles suhtes märgata ei ole.\nMe ei tea, kas keegi tavatseb reisikirjeldusi lugedes näpuga kaardil järge ajada, igal juhul sõitsime mööda teed numbriga P55 kuni Dagdani, sealt paremale P60 peale, kuni vasakut kätt peatusime üsna omapärases kohas nimega Kristus Karaļa Kalns (’Kristus kuninga mägi’). Tegemist on muljetavaldavates mõõtmetes ja sakraalsetel ainetel tehtud puuskulptuuride pargiga, mille rajajaks on kunagine katselendur Ēriks Delpers. Väidetavalt oli ta tugevat sidet taevaga tunnetanud juba enne oma elu ohtu seadmist pilvede kohal.\nLatgales on religiooniga üldse asjad omamoodi. Piirialadele omaselt on rahvastikuline koosseis kirev ning eri ajastute poolt sügavaid jälgi täis tallutud. Nii on see maanurk saanud pelgupaigaks näiteks vanausulistele ja Poola aegade pärandina on valdav mõju hoopis katoliku kirikul. Napilt kolme kilomeetri kaugusel puuskulptuuridest keset männimetsi asub katolikus maailmas väga tunnustatud Aglona klooster ja kirik, mille 60 meetri kõrguste tornide juurde saabub igal aastal kümneid tuhandeid palverändureid. 1993. aastal külastas pühamut paavst Johannes Paulus II, siis olla kohal viibinud lausa 300 000 inimest!\nKui kloostrile ring peale tehtud, jätkasime sõitu Krāslava kaudu kuni Daugavpilsini, kus sama päeva jooksul ootas meid ees juba kolmas kultuurielamus. Vaatamata kulunud väljendile on just „kontrastid” see sõna, mis kogu seda piirkonda ja päeva kõige paremini iseloomustavad. Napoleoni armee hävitas Daugavpilsi kindluse esimest korda juba enne selle valmimist, 1812. aastal. Kuna kindlus paiknes strateegiliselt väga olulises sõlmpunktis, on seda korduvalt rünnatud ja taastatud, isiklikult on garnisoni külastanud tervelt viis Vene tsaari. Teise maailmasõja ajal asus siin geto ning sõjavangide laager Stalag 340. Nõukogude ajal kujunes müüridega piiratud hiiglaslikust territooriumist tavaline linnaosa, millest paljusid silikaatkivist monstrume ei ole jõutud veel pikali lükata. Ettekujutusvõimet appi võttes saab siin kunagi olema tegemist vapustava kompleksiga, renoveerimistegevus käib vilkalt ja kvaliteetselt, suur osa väravatest ning hoonetest on saanud endise välimuse ja uue funktsiooni.\nEt ilm oli muutunud vahepeal troopiliseks, tekkis üksmeelne otsus lõunasöök vahele jätta ning rataste selga istuda – sellest mõnusamat jahutust on raske välja mõelda. Mida Daugava jõest kaugemale, seda hirmsamaks muutus teekate ja sõitsime ühes rodus, et igaüks saaks löökaukude vahel ise parimat trajektoori valida. Õnneks ei olnud eriti palju vastutulevaid veoautosid ega nendest mööduda üritavaid tarkpäid. Ühel hetkel ületasime mingi silla ja korraga oli kõik teisiti: teed muutusid laiemaks ja siledamaks, majade akendele ilmusid lillepotid ning muruplatsid olid hoolikalt pügatud. Olime saabunud Leedumaale, Zarasaisse, kus tegime lühikese pausi, et heita ülikõrgelt vaateplatvormilt imekaunist pilku samanimelisele järvele.\nZarasaist edasi tuleb minna teele number 102. Kindlasti ei ole see mitte kõige otsem ühendus Vilniusega, kuid motomatka puhul saavad nii mõnedki asjad hoopis teistsuguse tähenduse. Kuna ajakava kärssas täiega, otsustasime raske südamega vahele jätta Ginučiai vesiveski ja mesindusmuuseumi külastuse ja sõitsime otse läbi Ignalina, kohast, kus ei ole ega ole kunagi olnud tuumaelektrijaama – see asus hoopis Visaginases, Ignalinast 50 kilomeetrit kirdes. Kahel rattal liigeldes peab kindlasti valima tee number 114 läbi Labonoro järvestiku pargi ja suunaks Molėtai, mis mõningate naljahammaste sõnul pidi leedu keeles tähendama „üles-alla”. Äärmiselt tore sõiduelamus, kus päris mitmed künkad ei toonudki tipus kaasa harjumuspäraseid käänakuid, vaid selle asemel tekkis hetkeline kaaluta oleku tunne. Ka pärast Molėtaid tasub jätkata magistraali asemel teega number 172 suunaga Paberžė, mis lõpuks ikkagi Vilniusesse viib.\nVilniusest läbisõit on nii esimesel, teisel kui ka kolmandal korral paras mõistatus. Kindlasti on kohalike jaoks selles palju loogikat, kuid külalisi silmas pidades võiks viidanduse veidi paremini läbi mõelda. Sellele vaatamata soovitaks Vilniuse rohketel peale- ja mahasõitudel jälgida GPS-i asemel siiski märke.\nSeiklused olid selleks päevaks lõppenud, kuid kilomeetrid veel kaugeltki mitte. Oli kätte jõudnud aeg panna kannatlikkus proovile ja liikuda edasi lõuna poole mööda kõige otsemat teed − A4.\nKaks tundi hiljem näitas päevane läbisõit 524 kilomeetrit, seda suurem oli rõõm istuda valgete linadega kaetud õhtusöögilauda ajaloolises spaahotellis linnakeses nimega Druskininkai.\n3. juuni (Keha)kultuur\nEestist vaadatuna tundub Druskininkai piiriäärse asulana, kus pikemaks peatuseks ei tohiks esmapilgul erilist põhjust olla. Väär! Tegemist on 220-aastase ajalooga, sanatooriumitest tulvil kuurortlinnaga, mis on tuntud mineraalvee, ravimuda ja krüoteraapia poolest. Druska tähendab leedu keeles soola ning juba 1794. aastal Nemunase jõe kaldale asutatud linna keskosa on sisuliselt üks suur lilledest tulvil imeilus park. Meeleolud on mingil määral võrreldavad Jūrmalaga, Eestist ei oskagi ühtegi paralleeli tuua, Pärnu, Haapsalu või Kuressaare on lihtsalt nii teistsugused. Iga tunni tagant tuntud muusikapalade rütmis töötavad valgustatud purskkaevud tõid nii mõnegi vaataja ammuli suhu Las Vegase nime. Druskininkais elas viimased kakskümmend aastat oma lühikesest elust kultuuriajaloo ilmselt tuntuim leedulane, maalikunstnik ja helilooja Mikalojus Konstantinas Čiurlionis (1875–1911), kelle kunagises majas asub muuseum. Turiste meelitatakse veel okupatsioonimuuseumi ja enneolematult mahuka nõukogudeaegsete skulptuuride pargiga. Kelle jaoks kultuur haakub rohkem kehakultuuriga, siis Baltimaade suurim vee- ja saunakeskus Aqua Park asub samuti Druskininkais, www.aquapark.lt.\nAga nagu sellest kõigest veel vähe oleks! Vaid nelja kilomeetri kaugusele kesklinnast on pandud püsti 460-meetri pikkuse nõlvaga sisesuusamägi Snow Arena, pöörane sportimisvõimalus, mille motomatkajad juba varakult enda reisiplaanidesse panid. Keegi ei pidanudki tsikli peal lumelauda või suusasaapaid kaasas tassima − need sai kõik kohapealt laenutada. Piletid tasub nii suusa- kui ka veekeskusesse soetada hotellide vahendusel, kuna tänu erinevatele kokkulepetele tekib võimalus märgatavateks soodustusteks.\nSnow Arenal leidis aset kogu reisi kõige tõsisem vahejuhtum, mis ei olnud küll seotud ohtliku kukkumisega, või siiski: Mirjam Männamaast sai kogu inimkonna ajaloo vältel esimene naisterahvas, kes on kaotanud suusamäele MOOTORRATTA süütevõtme! Ja et rekord lahjaks ei jääks, sai tund aega hiljem Mirjamist päris kindlasti ainukene inimene üldse, kes on oma mootorratta võtme 20 000 ruutmeetri suuruselt lumega kaetud alalt üles leidnud... Seda fakti tõrgub mõistus kuni tänase päevani realistlikuks pidamast.\nHotelliks julgeme kindlasti soovitada Hotel Europe Royale Druskininkaid, kus Kultuurne Motobande veetis kaks ööd. Nii suure rühma puhul on hinnaläbirääkimisi muidugi oluliselt kergem pidada. Mis seal salata, täiesti arvestatav alternatiiv hotellidele-motellidele oleks päris metsik reisimine telgiga, kuid väsinud ja külmunud liikmed on pika sõidupäeva lõpuks auga ära teeninud pai kuuma sauna ja korraliku voodi näol. Teiseks ei ole võimalik kaugeltki mitte igale poole oma telki üles panna, eriti veel tasuta. Ja kolmandaks, tänapäevase mootorratturi varustusse kuulub lugematu hulk elektrivõrgust laadimist nõudvaid seadmeid, kiivrite intercom-süsteemidest kaamerate ja arvutiteni välja.\n4. juuni Leedu Veneetsia\nReisi keskel paiknev sõiduvaba päev on siiani end igati õigustanud: kõigi nägudelt säras stardis vastu puhas rõõm! Kilomeetreid oli plaanis mõõdukalt, 362 ja sihtkohaks sellesama Nemunase jõe delta Leedu läänerannikul, Klaipeda lähedal. Leedu riigi kirevat ajalugu on lühidalt edasi anda väga keeruline, kuid soovitaksin sellega kindlasti lähemalt tutvuda. Igatahes Läti ja Eesti möödanikule sarnaseid jooned siin peaaegu puuduvad, territoriaalses mõttes oli Leedul oma naabritest erinev saatus isegi pärast Teist maailmasõda.\nDruskininkaist liikusime esialgu mööda Valgevene ja Poola piiri äärseid vahvaid teid Veisiejai ning Lazdijai kaudu kuni Kalvarijani. Iga linna keskel on kahe taevani kõrguva torniga kirik, kuhu pühapäeva hommikuti suundub oma parimates riietes kogu linnarahvas. Silma hakkas enneolematu hulk kurepesi majade küljes, vägisi tundus, et nii mõnigi neist on esialgu inimkäte poolt ehitatud. Põhja pool Marijampolėt rullus meie ees täies hiilguses lahti magistraal E67 Kaunase poole, mis sisuliselt ühendab kogu Baltikumi Poolaga. Sellel, iseenesest kvaliteetse kattega, kuid üksnes kaherealisel teel pikemalt peatuda ei tahaks. Ega rohkem sõita samuti mitte.\nNende kannatuste ajendiks oli soov pääseda vanale maanteele number 141 läbi Raudonė, mis iga leeduka jaoks on seotud suure uhkuse ja iseteadvusega. Mööda Nemunase jõe kallast lookleva tee ääres paikneb kolm Leedu vürstiriigi kõige tuntumat kindlust, millest kõige suurema juures tegime peatuse. Kõigi üllatuseks oli legendaarsest Panemunase lossist restaureeritud täpselt pool, tööde jätkumisele ei vihjanud küll mitte miski.\nKoolis õpitu põhjal asub Baltikumi kõrgeim mäetipp Eestis, mis tekitab pette kujutelma, nagu Läti ja Leedu oleksid valdavalt tasased põllumaad. Tegelikkuses meenutas näiteks see trass oma kõrguste vahede poolest kohati lausa Saksamaad või Austriat. Edasi tuli linn nimega Jurbarkas, taas kord üliuhke katedraaliga. Nüüd hakkas vasakut kätt jooksma piir juba Kaliningradi enklaaviga, läbisime Pagėgiai ja Šilutė, millest mere poole jäävat ala nimetatakse tihti Leedu Veneetsiaks.\nKaardil tasub otsida Minija jõge ning selle ääres asuvat samanimelist küla (N 55º21'31.9" E021º17'03.4"). Sinna viib Šilutėst asfalttee number 4217, pärast Rugaliai küla tuleb pööre vasakule, kirsiks tordil on viis kilomeetrit kruusa, mille lõpus, tänavakividega kaetud avara platsi ääres asub stiilne renoveeritud rannakõrts. Keset harulist deltat paikneva küla peatänava asemel on jõgi, millest üle ei vii ühtegi silda, mistõttu ühelt kaldalt teisele saab üksnes veesõidukitega. Pärast õhtusööki ühel kaldal istusime koos kõikide kodinatega laevale ning tegime Siimu lõõtspilli saatel paaritunnise ekskursiooni. Saun ja ööbimine olid vastaskaldal, kus endisest külakoolist on saanud põnev ja romantiline külalistemaja Eve. Ei ole midagi imestada, et koolis õpilasi napib, kui kunagise 400 asemel elab praeguseks samal territooriumil kõigest 25 elanikku. www.mingeseve.lt\n5. juuni Kura säärest Siguldani\nKuna teisel kaldal polnud peale hambaharja midagi suhu pista, olid kõik täpselt kell 9 sadamakail rivis, ootamas ülevedu hommikusöögile. Käes oli hetk, mil osa seltskonnast pidi töökohustuste tõttu alustama sõitu Tallinna, kuhu sel hetkel oli otseimat teed pidi 617 kilomeetrit. Traditsiooniliselt jagati vastastikku autogramme, sedakorda oranžidele vestidele. Esmalt tuli uuesti läbida kruusatee kuni 4217-ni, kust keerasime vasakule Kintai suunas, siis paremale 2201 ja veel kord paremale 4206 kuni suure teeni numbriga 141 Klaipeda peale.\nSelles lühikeses etapis peitus sõna otseses mõttes päeva nael. Nael ise oli kõver ning 3-tolline, asukohaga Argo „Puhh” Kivilo Honda tagarehvis. Hetkeks, mil pauk-uudis kolonni etteotsa jõudis, olime juba oma viie kilomeetri jagu edasi sõitnud. Puhhile oli jäänud toeks Indrek Julge, pärast lühikest arupidamist sõitis nende juurde tagasi ka Alar Kohv, kellel oli remondikomplektile lisaks kaasas lausa kompressor. Paraku ei olnud sellest kõigest palju abi, kuna tegemist oli sisekummiga. Nii oli parim lahendus hoopis suhtlemine vastutuleliku kõrtsiperemehe Stasysega. Sellised on mootorrattareiside kõige kibedamad hetked: lahinguväljale sõpru maha ei jäeta, kuid kuna elusid ohus ei olnud ja abi oli leitud, liikus suur kolonn määratud ajakavas edasi, jättes kolm meest järelhaagisega transporti ootama. Mõni tund hiljem saabus rahustav SMS, et rehvile on kohalikus traktoritöökojas elu sisse puhutud ja kolmik liigub otseimat teed pidi järgmisesse ööbimiskohta.\nLigi 100 kilomeetri pikkune Kura säär kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse ja on jagatud kahe riigi vahel. Leedu poolelt pääseb sinna üksnes praamiga, mis väljub iga 20 minuti tagant. www.keltas.lt\nPoolsaarel koguti veel mingit maksu, 5.80 eurot tsikli kohta, inimeste arv ei olnud oluline, nimetagem seda näiteks teemaksuks, mis läks igati asja ette: taas kord suurepärane elamus nii trajektoori kui ka katte poolest. Kura säärt nimetatakse halduslikult Neringaks, mis tegelikult koosneb mitmest eraldiseisvast asulast, tuntuim neist on kindlasti Nida, viimane asula enne Venemaa piiripunkti. Kosutav supp Nida sadamarestoranis moodustas toreda erandi seni valdavalt tankimisega ühendatud askeetlike burgerilõunate jadas. Sealtsamast avanes suurepärane vaade kuulsatele liivadüünidele − vaatepilt, mida nähes on raske uskuda, et see asub meist vaid 650 kilomeetri kaugusel...\nTagasi mandril, jätkasime sõitu mööda värskendavat mereranda läbi Palanga Liepāja suunas. Läbi Skrunda ja Riia jõudsime õhtuks Siguldasse, kus ootas ees viimane ööbimiskoht, hotell Santa, www. hotelsanta.lv.\nKoos Kura säärega kogunes kilomeetreid üsna kobedalt, 583. Tuleb kahetsusega tunnistada, et teeolude poolest hoiab Läti kolme riigi hulgas raudkindlalt kõige viimast kohta. Õnneks on päris mitmes kohas üleval sildid, mis teavitavad Euroliidu toel toimuvate remonditööde peatsest algusest − sümpaatne.\n6. juuni Tagasi koju\nPärast järvevaatega terrassil nauditud päikeselist hommikusööki võtsime suuna kodu poole. Teede mõttes läks olukord järjest paremaks, mida lähemale jõudsime Eesti piirile. Kunagi viis Karksi-Nuiast läbi Lilli kuni Ruhjani 30-kilomeetrine kurviline kruusatee, mille keskel asus nööriga üleskäiva tõkkepuuga piiripunkt, kus tavaliselt seisis päevad läbi nukralt üks tolmuga kaetud Läti piirivalvur. Nüüdseks on kogu tee asfalteeritud ja seda võib südamerahuga nimetada parimaks mootorrattateeks Eestis. Tänusõnad Alar Kohvile, kes vahetult enne reisi käis sealt läbi ja lükkas harjaga ühe kriitilise kurvi lahtisest killustikust puhtaks.\nKarksi kindlusevaremetes tegime veel ühe peatuse. Viljandi juurest keerasime otse Suure-Jaani poole, samuti väga vahva ja hea kvaliteediga teelõik, edasi juba Vändra, Kaisma, Rapla ja Tallinn.\nLõpule oli jõudnud 2264-kilomeetrine ring, mille tulemusena saab uue hingamise 221 aasta vanune uks Võru linnas. DSV Transport, United Motors, CRU Hotell ja Restoran, Euronics, Imperial Porcelain, Saku Õlletehas, Muhu Varahaldus, Tamrex, TESA Logistics ja Fifaa on ettevõtted, kellele kuulub maani kummardus selle eest, et kultuuriväärtused meie ümber säiliksid. www.kuningasarthur.ee\nMotomatkamise üks põhitõdedest on, et starti tullakse alati täis paagi ja tühja põiega. Nali naljaks, aga kui koos on pea kolmkümmend ratturit, võib iga individuaalne sooloesinemine käivitada ahelreaktsiooni, mille tulemusena läheb raisku suur hulk aega ja närvirakke. Seda enam olen südamest uhke, et ehkki on tegemist oma valdkonna värvikate tippudega, on muidu vabamõtlemise poole kalduvad kultuuriinimesed senise seitsme ühise reisi vältel üles näidanud äärmist kohusetundlikkust ja distsipliini. Keerulistes situatsioonides ollakse üksteisele toeks ja osatakse väärikalt hinnata head seltskonda ning üheskoos veedetud kvaliteetset aega.


Semalt tutvustab kõige tavalisemaid müüte SEO kohta\nVaatamata sellele, et SEO on üha olulisem, on veenev,mõned veebisaitide omanikud ei kasuta endiselt SEO liikluse optimeerimiseks. Siiski väidavad mitmesugused uuringud, et äri on kaks olulist asjapeaks olema orgaaniline kohalolek ja külastaja liiklus.\nJuhtiv ekspert Semalt Digitaalteenused Artem Abgarian näitab kõige sagedamini SEOiga seotud müüte - top real estate appraisal firms.\nTööstus areneb sageli sagedaste algoritmide värskenduste tõttu.Enamik algoritme värskendusi toimub iga päev. Kuid enamik muudatusi ei mõjuta veebisaidi toimivustkoosnevad peamiselt väikestest tweaksidest, millel ei pruugi olla mingit nähtavat mõju.\n2. Keerulised tehnikad\nMõned SEO aspektid on liiga tehnilised, mis mõnikord mõjutavadoptimeerimine ja veebisaidi ehitamine. Kuigi enamus SEO töö keskendub ranged turundustegevused, näiteks märksõnade leidmine, loomineasjakohane sisu, pingerea jälgimine ja liikluse hindamine.\nInimesed usuvad, et SEO kohaldatavus ei ole olemastänu algoritmide ja muude muudatuste pidevale arengule. Mõiste ei ole tõsi kui märkimisväärne liikluspärineb SEOst..Spetsiaalse SEO väljaande, näiteks Search Engine Journal, lugemine aitab uuendada ettevõtete omanikke ja teeb neile teadamis on endiselt asjakohane.\n4. Pikaajaline perspektiiv\nPingereatide loomiseks ja veebisaidi loomiseks kulub natuke aegaonline olemasolu, mis on ümberlükkamatu fakt. SEO on sellegipoolest stabiilne ja toob tulemusi alati niikaua, kui veebisait on täielikult olemasoptimeeritud.\nKuna SEO on ebastabiilsus, usuvad inimesed, et see pole usaldusväärne.Erinevalt PCC-st ei ole otseselt hinne ega liiklust. Sellegipoolest optimeerides veebisaidi oma maksimaalseks SEO potentsiaaliks,on minimaalne võimalus probleemide tekkimiseks.\nParimate tulemuste saavutamine nõuab raha, aja investeerimistja muud ressursid. SEO ei ole tasuta, kuid on suhteliselt odavam kui muud tasulised reklaamikanalid nagu PPC või kasutavad liiklustmuud meetodid.\n7. Veebilehe muudatused\nOn tõsi, et SEO nõuab ettevõtetelt mõned muudatusednende veebisaidil. Mõnikord võib see võtta paar tweaks, samas kui teistes on kogu veebisaidi ümberkujundamine täielikult täielikuks saavutamisekspotentsiaal. Kõik soovitatud muudatused on SEO eesmärkide saavutamise võtmeks.\nTäna on kõik ettevõtted silmitsi otsingu suurema tähtsusegaliiklus. Kliendid kasutavad otsingumootoreid toodete, teenuste, müüjate ja teabe leidmiseks. Eirata vajadust ettevõtte positsiooni järeleotsingutulemustes võib potentsiaalset liiklust konkurentidele suunata, mis mõjutab äritegevust negatiivsel viisil.


Merit Aktiva - Raamatupidaja\nProgrammi lühitutvustus Merit Aktiva on lihtsalt kasutatav kaasaegne raamatupidamisprogramm väikefirmadele. Merit Aktiva on täielikult integreeritud, kõik tähtsamad raamatupidamisega seotud tegevused on automatiseeritud ning raamatupidaja töö läheb oluliselt lihtsamaks. Programmi funktsioonid ja kasutamise loogika on spetsiaalselt kohandatud väikeettevõtte vajaduste järgi, programmi arendamist juhivad parimad raamatupidamise asjatundjad.\nMerit Aktivas on dokumendid parandatavad, mis on väikefirmale väga tähtis. Firmade arv ei ole piiratud ja uute firmade lisamine ei maksa midagi.\nMerit Aktiva on mõeldud väikefirmadele. Kuigi programmi samaaegselt kasutavate inimeste arv ei ole piiratud, jääb see tavaliselt alla viie.\nMerit Aktivat saab osta kahes versioonis: standardversioon ja laiendatud versioon.\nMõlemas versioonis on alljärgnevad moodulid:\n•Müügiarved•Ostuarved•Kassa•Pank ja maksekorraldused•Kulukohad ja projektid•Põhivara arvestus•Laoarvestus\nLisaks on Aktiva laiendatud versioonis veel moodulid:\n•Mitme samaaegse kasutaja toetus (võrguversioon)\n•Kasutajate süsteem (kasutajanimed, paroolid, kasutajaõigused)•Kliendi, hankija ja artikli grupid•Tulu-kulu isekujundatud aruanded\nValuutaarvestus on Merit Aktivaga tasuta kaasas.\nLisainfo, kuhu saab sisestada kuni 100 ostuarvet, 100 müügiarvet, 100 kassadokumenti, 100 pangadokumenti ja 500 pearaamatu kannet ühe aasta kohta. Kuna tasuta versiooni kasutamise aeg ei ole piiratud ja mingeid muid piiranguid peale mahupiirangute ei ole, siis saab väiksem firma kogu oma raamatupidamise tasuta versiooniga tehtud.\nMerit Aktivast on olemas piiratud mahuga tasuta versioon\nProgrammi hind (käibemaksuga 4720 krooni). Iga mooduli hind on 800 krooni ja osta võib ka ühe mooduli kaupa. Laiendatud versioonis on ühe mooduli ja lisakasutaja hind 1200 krooni.\nMerit Aktiva viie mooduliga standardkomplekt maksab 4000 krooni\nMilline on programmi ostmise järgne kasutajatugi? Teie küsimustele vastavad parimad raamatupidamise ja tarkvara asjatundjad. Ka Aktiva tasuta versiooni kasutajatele on klienditugi tasuta. Perioodiliselt toimuvad klassikoolitused, jälgige infot meie kodulehel www.merit.ee. Vajadusel saab enda juurde tellida meie konsultandi või IT spetsialisti.\nAinukesena suurematest tootjatest pakume Merit Aktivale täiesti tasuta tuge telefoni ja meili teel. Konsultatsioonitelefon on 7769333, meiliaadress [email protected]\nMingeid muid kulusid peale programmi litsentsi hinna ei ole. Uus versioon tuleb välja üks kord aastas, uue versiooni ostmine ei ole kohustuslik.\nPiiranguid andmete hulgale ei ole.\nVõimalik on importida püsiandmeid (kliendid, hankijad, jne.). Meie spetsialistid saavad Teid vajadusel aidata.\nJah, aruandeid ja tabelid saab eksportida Excelisse.\nMüügiarvete kujundust saab iga kasutaja muuta.\nKaugkasutamise võimalus on olemas ja toimub läbi terminal serveri.\nAutor: AS Merit Tarkvara


Stockholmis rammis veok rahvahulka, hukkus vähemalt kolm inimest - Terrorism\nRootsi pealinna Stockholmi keskuses sõitis veok rahva hulka, politsei andmeil sai surma vähemalt kolm ja vigastada kaheksa inimest. Politsei nimetas toimunut terroriaktiks ja hoiatas, et sündmuskohal on endiselt ohtlik viibida. Välisministeerium ei ole andmeid rünnakus kannatada saanud eestlaste kohta.\nStockholmis rammis veok rahvahulka, hukkus vähemalt kolm inimest (1)\nIntsident leidis aset Drottninggatanil Åhlensi kaubamaja juures. Rootsi raadio toimetaja rääkis varem viiest hukkunust, vahendas BNS.\nVälisministeerium ei ole saanud Rootsi ametkondadelt infot selle kohta, et eestlased või Eesti elanikud oleks Stockholmi kesklinnas TÄNA õhtul aset leidnud rünnakus kannatada saanud, ütles BNS-ile välisministeeriumi pressiesindaja.\nTa soovitas Stockholmis viibivatel eestlastel vältida sündmuskohta ning jälgida kohalike ametivõimude korraldusi. Samuti palub välisministeerium Stockholmis viibivatel eestlastel anda lähedastele teada, et nendega on kõik korras.\nRootsi politsei on rünnakus kahtlustatava mehe kinni võtnud, vahendas ajaleht Expressen peaminister Stefan Löfveni sõnu.\nPolitsei nimetas toimunut terroriaktiks ja hoiatas, et sündmuskohal on endiselt ohtlik viibida.\nExpressen kirjutas, et maas lamab elutuna näivaid inimesi.\nStockholmis on peatatud metrooliiklus ja suletud parlamendihoone.\nDagens Nyheter teatas tulevahetusest Fridhemsplani väljakul.\nUudisteagentuuri TT teatel on mitu inimest kiirabiga minema toimetatud. Kannatanuid tuli abistama ka erariietes arste.


Lilleniidud on kui inimese elukaar – ilu õpib märkama igas faasis - Tänane leht\nHelle Väärsi on maastikuarhitekt, kes juba paarkümmend aastat rajanud lilleniitusid. FOTO: Erakogu\nOmal ajal otsis Helle Väärsi oma kodumaastiku kujundamiseks varianti, mis sobiks tema elustiiliga: ei pea nii palju vaeva nägema, aga tulemus on esteetiline. „Eelmise aasta lõpus olin üllatunud, et olin Eesti arhitektuuripreemiate nominentide hulgas, kuna olen propageerinud lilleniite ja koolitanud sel alal – selle üle on mul hea meel,” ütles Väärsi.\nHelle Väärsi on maastikuarhitekt, kes on paarkümmend aastat rajanud oma kodu ümber Lääne-Virumaal Oandul lilleniite. Ta on aastate jooksul koolitanud selles valdkonnas paljusid alates arhitektidest ja lõpetades koolilastega ning pannud oma tähelepanekud ka kaante vahele, raamatusse „Lilleniit ja kõrrelised minu aias” (Varrak 2016).\n„Olen veidi hämmingus, et lilleniidud on peavoolustunud,” kostis ta tänavusele Teeme Ära kampaaniale viidates. See rõõmustab või nagu ta maastikuarhitektile omaselt ütleb: iga ruutmeeter loeb.\nLilleniitudest kipub Väärsi sõnul inimestel pisut vale arusaam olema, justkui ei peaks sellega üldse vaeva nägema. „Nagu iga asjaga, tuleb alguses vaeva näha ja hoolt kanda, et see toimiks. Lilleniidu rajamine on üks võimalus oma ümbrust kujundada, aga mitte kerge variant,” kinnitab pikaaegsete kogemustega maastikuarhitekt.\nKõik algab pinnasest\nKui tahta toredat õitsvat lilleniitu mitmeks aastaks, peab olema selleks vastav pinnas. „Tihti inimesed tahavad lilleniitu rajada näiteks vanale kartulimaale. See on kehv variant, sest sinna on aegade jooksul komposti ja sõnnikut viidud. Aga et lilleniit oleks tore, peaks olema ääretult lahja maa,” tõdes Väärsi.


Kas töö on mürgises keskkonnas? | Kopsuhaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKas töö on mürgises keskkonnas? 09.12.12 / Kopsuhaigused\nOlen töötanud nüüdseks 4,5 aastat robotlüpsi laudas. Siinne hais on iseenesest mõistetav ja ei tulnud üllatusena. Aga kui pannakse põranda alused kraabid käima ja see tolm, mis päiksepaisteliste ilmadega hästi õhus näha on. Kas see mõjub kopsudele aastatega? Algul tekkis koheselt selline pidev köhatamine, ka vabal ajal. See on kadunud, aga on tekkinud selline põlemistunne rinnus ja halb enesetunne. Palavikku pole ja õhupuudust ka mitte. Kas võib olla, et need aurud (kasutame ka happeid piimade segamisel) võivad kahjustada kopse?\nJah, need aurud ja tolmud võivad kahjustada kopse küll. Eriti aga veel siis, kui teil on bronhide ülitundlikkus, st. kopsutorude võime reageerida mitmesugustele ärritajatele ülemääraselt. Viimane võib ka ajapikku areneda teatud kahjustavate tegurite mõjul. Igal juhul soovitan teil külastada kopsuarsti, kuna teil esineved ka kaebused. Ja kindlasti oleks hea nõu pidada ka töötervishoiuarstiga, et missugused kaitsevahendis ja tingimuste muutmine töökohal oleks otstarbekas.\nVabandan vastuse viibimise pärast ! Meeleolukat aasta lõppu!


Akuhekipügaja HSA 86 PRO @ Tööriistapood24\nEsileht Tööriistad\tAed\tTrimmerid ja lõikurid\tHekilõikurid\tAkuhekipügaja HSA 86 PRO\nEsileht » Tööriistad » Aed » Trimmerid ja lõikurid » Hekilõikurid » Akuhekipügaja HSA 86 PRO\nVõimas, vaikne akutoitel töötav hekitrimmer muljetavaldava liitiumioonakuga, suure käikude kiiruse ja spetsiaalsete lõiketeradega, mille lõikepikkus on 62 cm. Lai lõikehammaste samm ja suur hambapikkus okste lõikamiseks läbimõõduga kuni 33 mm. Sobib täiuslikult kasutamiseks kodumajapidamises ja ka nõudlikule professionaalile. Lõiketeral on kahepoolsed lõikehambad, tugevdus ja tera otsas on otsakaitse.\nTeleskoopvarrega Kõrglõikur HT 133, bensiinimootor


NordenBladet.ee | Teet Margna Archives — NordenBladet.ee\nTag "Teet Margna"\nTäna on ettelugemise päev\nOHMYGOSSIP — Eesti Lastekirjanduse Keskuses (Pikk 73, Tallinn) loetakse 20. oktoobril kell 10–13 vanalinnas asuva maja rõdult vahvaid lugusid kogu linnarahvale. Merekultuuriaasta tähistamiseks loevad iga veerandtunni järel mereteemalisi jutte ette näitlejad Taavi Tõnisson, Tõnn Lamp, Argo Aadli, Külli Palmsaar, Roland\nMilliste meesterahvastega eestalsed kõige enam sõbrad olla sooviksid? Lugejate koostatud TOP 10\nGossip.ee korraldas üle kuu aja kestnud hääletuse, mille käigus otsisime vastust küsimusele, kes on need mehed, kellega eestlased kõige enam sõbrad olla sooviksid.\nTeet Margna: “Suitsetamisest loobumine oli suurim võit!”\nKõik suitsetajad teavad, et pahast kombest loobumine on raske – kes kasutab nikotiiniplaastreid, kes proovib vaid tugeva tahtejõuga. Teet Margnal aitas aga ühest halvast kogemusest, et pahe seljatada.\nJõekalda ja Margna pöörased seiklused: “Kaks kanget Lõuna-Ameerikas”\nHomme, reedel kell 20.30 algab Kanal 2-s Teet Margna ja Kristjan Jõekalda uus pöörane seiklus “Kaks kanget Lõuna-Ameerikas”. See on kõike muud kui tavaline reisisaade.\nPille Minevi teeneid enam lotosaate juhina ei vajata\nSeda, et Pille Minevi teeneid enam lotosaate juhina ei vajata, sai naine teada juhuslikult. “Sünnipäevaõnnitluste käigus,” lisab Pille.\nChairs of Foreign Affairs Committees: Nord Stream 2 will endanger security in Europe


taastusravi Archives - Bestiola OÜ\nTag Archives: taastusravi\nMõtteid koerte käru kasutamisest teraapias\n– Mõnedel juhtudel on tegu taastamist takistava faktoriga, teistel juhtudel kindlasti vajalik vahend.\n– Kui koer ei saa liikuda, muutub ta depressiivseks ning rattad võimaldavad koeral olla liikuv.\n– Värskete halvatustega tasub kindlasti kaks-kolm kuud aktiivset füsioteraapiat teha, enne kui koerala rattad alla panna. See muidugi sõltub sellest, kui palju koer taastunud on.\n– Koerad kindlasti kasutavad rataste tuge ära, muutudes laisaks, kuna ei pea edasi liikumiseks enam nii palju tööd tegema.\n– Ratastel koeral ei toimu neuromotoorset treeningut, mis on oluline komponent keha taastumisel.\n– Kindlasti on see degeneratiivse müelopaatiaga koera võimalus olla aktiivne.\n– Siseruumides käru kasutamine võimaldab koeral olla liikuv, harjutada taskaalu liikumisel, olla püstises asendis. Väljas aga hakkavad koerad liiga uljalt kihutama.\n– Oluline on ajalimiit, halvatud koerad väsivad kiiresti, seega 20 minutit kärus olemist mitmeid kordi päevas on piisav aeg, et vähendada pikali lamamise negatiivseid külgi.\nBestiola OÜ koerad, taastusravi\n– Seljavalu võib olla tingitud erinevatest asjaoludest: kehakaalu tõusust, traumadest, anatoomilistest hälvetest, degeneratiivsetest seisunditest, artriidist, infektsioonist või isegi vähktõvest.\n– Teatud tõugudel on suurem risk kogeda seljavalu: nt taks, prantsuse buldog, mops. See on tingitud geneetilisest seisundist (kõhrede kahjustus), mille tõttu seljadiskid ajaga degenereeruvad.\n– Sümptomide hulka kuuluvad: söögiisu ja käitumise muutused, lõõtsutamine, longe, küürus seljaga liikumine, tahtmatus liikuda, jäikus, liigutamisel või koera katsumisel häälitsused, ebakindlus seismisel ja liikumisel, ebanormaalne liikumine.\n– Valuravi: mittsteroidsed põletikuvastased ravimid ja opioidid koos rahurežiimi või kontrollitud liikumisega (nt rihmas kõnd). Tõsisematel juhtudel operatiivne ravi.\n– Füsioteraapia vähendamaks valu, tugevdamaks keha nõrku piirkondi ja parandamaks jäikade piirkondade elastsust. Füsioteraapia edendab kehale omast võimet paraneda. Füsioteraapia on individuaalne, lähtuvalt konkreetse looma probleemidest. Füsioteraapia võib sisaldada eriharjutusi, massaaži, sooja-külmaravi või elektriravi, laserravi, ultraheliravi, hüdroteraapiat.\nBestiola OÜ koerad, laserravi, massaaž, seljaprobleemid, taastumine, taastusravi, ultraheliravi, valu


Taevasmaa Kinnisvara pankrot kuulutati välja - Ehitusuudised\nTaevasmaa Kinnisvara pankrot kuulutati välja\nHarju Maakohus kuulutas eile välja Taevasmaa Kinnisvara OÜ pankroti ja nimetas ettevõtte pankrotihalduriks Heiki Ojamaa.\nKohus määras Taevasmaa Kinnisvara võlausaldajate esimese üldkoosoleku ajaks 30. novembri ning kohustab ettevõtte juhatuse liiget Tanel Peetersit kohtus vandega kinnitama vara ja võlgade nimekirja õigsust enne üldkoosolekut ning andma hiljemalt 24. novembriks pankrotihaldurile üle raamatupidamisdokumendid.\nVõlausaldajad on kohustatud hiljemalt kahe kuu jooksul pankrotiteate ilmumise päevast arvates teatama haldurile kõigist oma enne pankroti väljakuulutamist tekkinud nõuetest võlgniku vastu, sõltumata nende tekkimise alusest ja nõude tähtajast.\nMaksu- ja tolliameti andmetel on Taevasmaa Kinnisvara OÜ maksuvõlg tänase päeva seisuga 111 505,79 eurot, millele lisandub 2 984,86 euro suurune intress.\n2009. aasta aprillis asutatud ja Celander Grupp OÜle kuulunud Taevasmaa Kinnisvara OÜ kuulub büroohaldusega tegelevale PROarctic OÜle, mille juhatuses Alo Lillepea. PROarctic OÜ omanikeks on Emprendo Invest OÜ, millega seotud Veljo Kuusk ja Tanel Peetersile kuuluv Finantsekspert OÜ, mille juhatuse liikmeteks Alo ja Ivo Lillepea.


Kuidas tuunida Ladat? - Autondus - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Kuidas tuunida Ladat?\nKuidas tuunida Ladat?\t(1)\nInternetilehe English Russia tegijad on kokku kogunud rea näiteid sellest, kuidas tuunida Ladat.\nLisaks tervele hulgale AvtoVAZ-i toodangule on esindamist leidnud ka üks Iževski tehase "pirukakäru".\nMõne auto puhul on äratuntavalt tegu arvutis tehtud virtuaaltuuninguga.\nÜlevaate autotuuningu parematest paladest saab siit.\nA\t• 11. november 2011 20:19\tEbasobiv kommentaar\ntehtut mingi 300c moodi


Nõiajaht või maffiabossi moodi käituva presidendi kõrvaldamine? Trumpi tagandamisjuurdlus toodi rahva ette - USA - Maailm - Postimees.ee\nNõiajaht või maffiabossi moodi käituva presidendi kõrvaldamine? Trumpi tagandamisjuurdlus toodi rahva ette\nÜle 20 aasta kogunes USA esindajatekoda eile presidendi tagandamisjuurdluse avalikele kuulamistele, mille tagajärjeks võib olla president Donald Trumpi lahkumine Valgest Majast. Avalikud kuulamised said alguse veidi vähem kui aasta enne presidendivalimisi, kus Trump püüab kindlustada teist ametiaega.\nTagandamisjuurdluse keskmes on USA presidendi telefonikõne Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõiga. Uuritakse, kas Trump kasutas ära oma ametipositsiooni, et korraldada Ukrainas uurimine demokraatide presidendikandidaadiks pürgiva Joe Bideni osas.\nKõne kokkuvõtte avaldamise järel väitsid Trumpi kriitikud, et president kasutas Ukraina riigipea mõjutamiseks maffiabossile sobilikke meetodeid, survestades teda teeneid osutama. Trump ise on aga viimaste nädalate jooksul Twitteris korduvalt väitnud, et vestlus Zelenskõiga oli «ideaalne».\nEsindajatekoja luurekomitee esimees Adam Schiff ütles avakõnes, et kuulamistega uuritakse seda, kas Trump püüdis ära kasutada Ukraina haavatavust ja üritas Valge Maja tegevust siduda Ukraina valmisolekuga aidata kaasa tema tagasivalimisele.\nTrump ise väitis, et tal on liiga kiire, et end «nõiajahiga» kursis hoida. Sellest hoolimata ilmusid presidendi Twitterisse õhtu jooksul videoklipid ja säutsud sõnavõttudest, mis riigipea hinnangul teda süüst vabastavad.\nEsimesel päeval jagasid tunnistusi USA asjur Ukrainas William Taylor ja välisministeeriumis Ukraina-poliitika eest vastutav George Kent.


Nihestust tuleb alati korralikult ravida - Maakodu Rindkere trauma ola\nLibedaga kukkunut liigesesalv ei aita Vigastatud hüppeliigese sidemetega sportlane kurdab valu liikumisel. Vigastatud sidemete palpeerimine on valulik. Esineb kerge paistetus liigese välimisel poolel.\nKui nikastuse korral liigesesidemed ja liigesekihn osaliselt rebenevad, võivad verevalumid tekkida liigeseõõnde või liigest ümbritsevatesse kudedesse. Pange peale külma ja määrige jahutava geeliga.\nNihestus on nikastustest palju tõsisem vigastus. Nihestus tekib siis, kui mingi tegevuse või õnnetusjuhtumi tagajärjel kahjustuvad liigese ümber olev kapsel ja sidemed nii ulatuslikult, et liigesepinnad teineteise suhtes nihkuvad.\nKui liigesepinnad on teineteisega veel kuidagi kohakuti, on tegu osalise nihestusega. Täieliku nihestuse puhul on liigesepinnad täielikult liigesepesast välja nihkunud.\nSellisel juhul on jäseme kuju muutunud ebaloomulikuks ja tugev valu ei lase teha ainsatki liigutust. Puusa- või põlveliigese nihestuse puhul on valu nii tugev, et haige kattub külma higiga.\nSagedamini esineb õla- küünar- lõua- pöidla- või puusaliigese nihestust. Iga hüppeliigese sidemete vigastus ei vaja röntgenuuringut. Röntgeni tegemine on vajalik siis, kui esineb välimise või sisemise alaosa valulikkus või vigastatu ei saa järjest nelja Rindkere trauma ola astuda.\nKui nihestust korralikult ei ravita, tekib harjumuslik luksatsioon — liiges hakkab välja käima. Parim ravim on rahu Palju räägitakse peapõrutusest, kuid põrutada võib saada ka rindkere. Rindkerepõrutuse puhul pole vaja sidet panna, sest muidu ei saa kopsud piisavalt õhku.\nFirst Basic Hypnotic Mirror Exercise - Non-Verbal Hypnosis\nPalju räägitakse peapõrutusest, kuid põrutada võib saada ka rindkere. Parim ravim Henna liigeste raviks ikkagi rahu. Traumatoloogid soovitavad igasuguste kinniste traumade venitused, lihaserebendid jms puhul järgida kolme reeglit: 1.


Saaremaa külas soolise ebavõrdsuse probleemi ei tunnetata (Saarte Koostöökogust)\n19. mai 2010. a\nEsmaspäeval Euroopa Liidu põllumajandusministrite kohtumisel arutusel olnud soolise võrdõiguslikkuse tagamine maapiirkondades Saaremaal endast pakilist probleemi ei kujuta.\nPõllumajandusministeeriumi asekantsler Toomas Kevvai ütles Saarte Häälele, et ehkki naiste üldine haridustase Eesti maapiirkondades on kõrgem kui meestel, on naiste majanduslik aktiivsus madalam ning nende osakaal ettevõtjate seas on hinnanguliselt ainult üks kolmandik. Eesti riik leiab, et maapiirkondades on naistele töökohtade loomine otsustava tähtsusega, et elu maal kestma jääks. Kui naisel on töökoht, siis võib see mõnikord osutuda määravaks teguriks, et pere jääks maale elama.\nSaarte Koostöökogu nõustaja Sulvi Munk ütles Saarte Häälele, et soolise võrdõiguslikkuse küsimus ei ole Saaremaa maakohtades kuigi pakiline. "Toetusvõimalused on ju kõigile ühesugused ja kes on vähegi ettevõtlik, see oma ettevõttega ka kindlasti alustatud saab," rääkis Munk, tõdedes, et paljud valdkonnad on toetustega siiski ka katmata. Kindlasti on aga tööhõive parandamisel tema sõnul kasu kaugtöökohtade loomisest.\nLoe artiklit tervikuna Saarte Häälest www.omasaar.ee/index.php


31-03-2008, 23:36 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2008, 17:55 PM ja muutjaks oli janek555.)\nSee aasta toimuvad Võhma linnapäevad 25-26 juulil ja jällegi ootan kõiki vanatehnika huvilisi oma tehnikat eksponeerima ja üritustest osa saama.\nLinnapäevad algavad reedel ja ka seekord püüan kõik reedesed tulijad ära majutada ja nende "Fotosõidu" eelõhtu mõnusaks muuta.\nFotosõit ise algab laupäeval hommikuse väljasõiduga kohviku eest ja lõppeb keskpäeval laadaplatsil teie tehnika näitusega.\nEelmise korra kogemuste ja osalejate tagasiside põhjal tuleb "Fotosõit 2008" veelgi vabam ja puhkuse hõngulisem kui eelmine.Üldjooned jäävad samaks,kuid põhirõhk saab olema osalejate koosliikumise ja suhtlemise soosimisel,loomulikult kaunites ja huvitavates kohtades.Alapealkirjaks võiks panna "Fotograafil ei ole kella"\nTäpsem info tuleb hiljem.\nToredat tehnikasuve soovides Janek.\nMisasi see Fotosõit on?\nMartin460 Kirjutas: Misasi see Fotosõit on?\nViimasepeal üritus , soovitan kindlasti osa võtta!\nKuna on olnud au olla korduvalt elukutseliste fotograafide autojuht maailma eri paigus,siis on jäänud külge nenede pildi otsimis sõitude meeleolu.Nendest kogemustest lähtudes lõin ma ürituse Fotosõit, võttes aluseks mingi marsuudi olen ma märkinud legendile punkte ja kohti,mida oleksid need fotograafid kindlasti külaastanud.\nKõik osalejad saavad ühesugused legendid ja lisakarbid,millega asutakse teele.Kuna kõik pääsevad sõitma üheaegselt,tekkivad kindlasti fotopunktides kollektiivid ja maanteel kolonnid.Ürituse teebki lõbusaks teistega koos marsuudi läbimine ja võtete tegemine,mida on hea õhtul kohvikus ekraanilt vaadata ja päeva meenutada.\nPeale sõitu rivistame masinad linnapäevade platsile külastajatele silmailuks.\nEsimesest katsetusest saab lugeda siit http://forum.automoto.ee/showthread.php?tid=20748\nVäga tore nädalavahetus oli,sellel aastal ka kohal.\n01-04-2008, 21:05 PM\n01-04-2008, 22:19 PM\nVaadates eelmise aasta pilte, tekib vägisi tunne, et kohalolijad väga naudivad oma vanatehnikat, ilusat ilma ja suurepärast üritust...\nÜritan sel aastal kindlasti kohal olla. Et teha sama.\n06-04-2008, 21:26 PM\nMa oma käruga tulen ikka kohale....nägemiseni\n09-06-2008, 19:08 PM\nTervitus.Esimene auto juba ootab Startti.\nTeen kalendrisse linnukese.\n15-07-2008, 18:02 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 15-07-2008, 18:05 PM ja muutjaks oli Liinuska.)\nPalju osalustasu ca on?\nOleme suure tõenäosusega kohal\nSeekord väiksema masinaga\n15-07-2008, 18:37 PM\nKrt võiks ka tulla... aga mul pole hetkel küll midagi näidata... nina ikka veel kortsus :S\n15-07-2008, 19:42 PM\nLiinuska Kirjutas: Ahoi seltsimehed\nFotosõidul ei ole osalustasu,sest fotosõit ei olegi päris üritus.Nimelt toimuvad sellel ajal võhma linnapäevad,mille raames kutsun ma tehnikasõpru endale külla linnapäevi nautima ja oma tehnikaga üritust veelgi rikastama.\nEt teile siin aga rohkem meeldiks,siis korraldan teile ka väikese ringsõidu mida nimetan "Fotosõiduks".Eelmisel aastal tegin esimese katsetuse,sellekohta saate lugeda siit: http://forum.automoto.ee/showthread.php?tid=20748 .Kuna eelmise aasta osalejad tegid ürituse minu jaoks väga-väga toredaks,siis soovingi seda jälle korrata,suured-suured tänud neile.\nKa see kord ootan teid juba reede õhtul,et vaadata tagasi eelmisesse Fotosõitu ja nautida meeldivat seltskonda,mille te ise loote.\nLinnapäevade kohta saate lugeda siit http://vov.matti.ee/vohmalv/?id=280\nTäpsem kava ja registreerumine tulevad see nädal.\n15-07-2008, 21:04 PM\nTahaks kah kangesti osaleda,aga kumbki näitamist vääriv masin ei sõida veel(MB W115 ja Ural M-67-miilits).Tulla pole kaugelt lausa naaberoblastist Kabalast\n16-07-2008, 01:29 AM\nhmm.. no kui Kubanijuht juba kohal on, peaks Kubaniomanik koos Kubani endaga kah olema... aga kahjuks kuupäevad ei sobi, sest vaja ju igasugustele firmadele suvepäivi korraldada... Soovin teile kõikidele kaunist vanatehnikaüritust ja ise vaatan sel ajal kainelt purjus inimesi lällerdamas. Nuuks\n19-07-2008, 16:25 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2008, 17:31 PM ja muutjaks oli janek555.)\nNiisiis ootan kõiki osalejaid võhmasse juba reedel,kus päevakava on vaba ja võib rahulikult linnapäevadest osa võtta.Päevakava on selline:\n13.00-19.00 Eesti linnade küünlanäitus Võhma Gümnaasiumis\n11.00 Päevajuht Heiki Aren\n12.00 Lastejooks Veski tn.\n12.00 Võhma Kultuurikeskuse isetegevuslaste kontsert\n13.00 Mälumäng kultuurikeskuses\n14.00 Etendus � Kalevipoeg� Pilistvere näitering\n15.00 Võhma linna meistrivõistlused rannavõrkpallis\n15.00 Päästetehnika demonstratsioon bussijaama platsil\n16.00 Võhma segakoor � Leelo� kontsert\n16.00 Linna päevade avamine.\n16.30 Sõpruslinna Stende isetegevuslaste kontsert\n17.30 Päevajuhi päeva kokkuvõte\n19.00-19.50 Tõnis Mägi kontsert\n20.30 Evald Raidma kvintett\n00.30- 02.30 Ansambel TheTuberkuloited\nÕhtul on "Kohvik Võhma" avatud fotosõidu osalejatele,kus saame vaadata eelmise aasta pilte ja ajada mõnusat tehnikajuttu.Algus ja lõpp pole määratud.Ööbida saab kõrval asuvas kultuurimajas,kus olemas duðð ja wc.Magamis varustus peab endal olema.\nFotosõit laupäev 26 juuli kell 9.00\nHommikul 9.00 algab fotosõidu start "Kohvik Võhma" esiselt platsilt.Vajalik omada digifotokat kuhu jäädvustada kõike ilusat ja huvitavad mida silm sellel sõidul näeb,kui fotokas osutub aga ületamatuks takistuseks,siis võite olla ka teistele muusaks või modelliks.NB! mälukaart peaks olema tühi,et saaksin teha fotosõidu piltidest kiirelt koopiad.\nVeel oleks hea omada raadiosaatjat,millega saab eesolevale juhile kergesti selgeks teha,kus pool mis pedaal asub.Kellel on saatjaid mitu,võtke kõik kaasa mõnel pole kindlasti ühtegi.Ülejaanud vajaliku saate juba minult.Sõiduk peaks olema eelnevalt tangitud,lähim tankla kohvikust 1,5km.\nTagasi Võhmasse peaksime jõudma kell 16.00 kus rivistame liikurid linnaplatsile külastajatele silmailuks.Toimub tehnika näitamine ja mälukaartide korjamine - põhimõtteliselt vaba kava,kuni kollektiivse küünlanäituse külastamiseni (aeg ja transport hetkel täpsustamisel).\nÕhtul võimalik jällegi koguneda "Kohvikusse Võhma" ja vaadata värskeid foto jäädvustusi.Või võtta osa laupäevastest linna üritustest:\n16.00 Võhma Rammumees\n16.00 Vanade hobisõidukite väljanäitus\n17.00 Korvpall Võhma noored vs spordiveteranid\n18.00 Elko juures saagimise võistlused\n19.00 Saksa bänd Malbrook kontsert\n20.30 Kesk-Eesti Peavallavanema konkurss\n21.30 Ansambel Compromise Blue kontsert\n0.15-03.00 DJ I. Lani\nÖöbida saab jällegi kultuurimajas.\n19-07-2008, 17:22 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2008, 17:33 PM ja muutjaks oli janek555.)\nAlustame ka registreerimist,paluks kirjutada järgmised andmed:\nKirjutage siia teemasse,või\nSooviksin osalus kinnitusi kolmapäevaks.\n19-07-2008, 22:21 PM\nKuban Kirjutas: hmm.. no kui Kubanijuht juba kohal on, peaks Kubaniomanik koos Kubani endaga kah olema... aga kahjuks kuupäevad ei sobi, sest vaja ju igasugustele firmadele suvepäivi korraldada... Soovin teile kõikidele kaunist vanatehnikaüritust ja ise vaatan sel ajal kainelt purjus inimesi lällerdamas. Nuuks\nJumal tänatud, et Kuban hõivatud. Mudu on nii, et meie Volgake hakkab nutima, et teda nii maha jätnud oleme...\nNad (Kuban ja Volga) võiksid ju koos ka üritusele minna, aga siis minul paanika , tahaks ju mõlema rooli keerata\n19-07-2008, 22:28 PM\njanek555 Kirjutas: Alustame ka registreerimist,paluks kirjutada järgmised andmed:\n1. Liina ja Lüüli Jutt\n2. Gaz21, 1966\nPäike tuleb ka koos meiega


Rootsis luubi all Vattenfalli eksjuhtide miljonid - Äripäev\nRootsis luubi all Vattenfalli eksjuhtide miljonid\n05. aprill 2011, 16:25\nKatri Soe-Surén 05. aprill 2011, 16:25\nEnergeetikakontsern Vattenfall on langenud Rootsis terava kriitika alla. Põhjuseks Saksa eksjuhtidele hüvitistena makstud miljonid.\nVattenfall maksis oma Saksa tütarfirma Vattenfall Europe ametist lahkunud kolmele tippjuhile kokku 10 miljonit eurot lahkumishüvitisi, kirjutab Spiegel Online. Samas olid mõned hüvitisi saanud isikutest ametis vaid mõned kuud.\nUudise teatavaks tulekul kutsus Rootsi parlamendi opositsioon eesotsas Rohelistega kokku parlamendikomisjoni, mis peab nüüd uurima, ega Rootsi valitsus ei ole rikkunud oma järelevalvekohustust. Nimelt kuulub Vattenfall 100% Rootsi riigile.\nFinantsminister Peter Norman ütles, et võib avalikkuse pahameelt mõista ja et on ka ise suurte boonuste maksmisest nördinud.\nBoonuseid nautinud Saksa eksjuhtide hulka kuulub Hans-Jürgen Cramer, kes sai 2008. aastal vaid 5 töötatud kuu eest lahkumistasu 2,4 miljonit eurot. Vattenfall põhjendas, et tegu on Saksamaal valitseva tavaga.\nRootsis seevastu on riigiettevõtetes kehtestatud hüvitiste maksmisele ranged reeglid. Parlamendikomisjon peabki nüüd välja selgitama, kas neid rikuti või mitte.\n05. April 2011, 16:25