"Lucy" Liigid Võivad Olla Paljasjad - 2019 | Ajalugu\nAvaldatud: Ajalugu • Vaatamisi: 17293\nInimkonna muistse sugulase, mille nimeks on "lucy", võis olla üks harilikest haremmistest, kes paarid ühe mehega, vastavalt uuringutele, mis viitavad sellele, et tema liik on polünägelik.\nKõige varem tuntud inimkonna sugulased, kelle skelette tehti jalgsi püsti, oli Australopithecus afarensis, mis sisaldas kuulsat 3,2 miljonit aastat vana Lucy. Liikmed Australopithecus sugupuu, tuntud kui australipithetsiinid, on üks inimjärjestuse otsestest esivanematest juhtivatest kandidaatidest, kes elasid umbes 2,9 miljonit kuni 3,8 miljonit aastat tagasi Ida-Aafrikas. [Fotod: avastatud uued inimese esivanemad]\nLucy liikide kohta lisateabe saamiseks uurisid teadlased Põhja-Tansaanias Laetoli piirkonda, mis varem andis hominüünidele kuuluvaid varasemaid jalajälgi - inimestele ja nendega seotud liikidele, mis ulatuvad šimpanside päritoluga. Need jalajäljed, mis ulatuvad 3,66 miljonile aastale tagasi, kaevandati 1978. aastal kohas, mis sai nimeks "sait G." Arvatakse, et nad kuuluvad kolmele liikmele A. afarensis kõndides samas suunas kogu märga vulkaanilise tuha.\nNüüd on Itaalias ja Tansaanias asuvatest asutustest pärit teadlaste meeskond avastanud uut 3,66 miljonit aastat vana Laetoli rajad, mida nad soovitavad ka kuuluda A. afarensis.\nJalajäljed, mis kuuluvad Australopithecus afarensis leiti Laetolis Tansaanias.\nKrediit: Raffaello Pellizzon\n"On hämmastav, et peaaegu neli aastakümmet pärast esialgset avastamist on meil samu settes uued jalajäljed," ütles William Jungers, New Yorgis Stony Brooki ülikoolist pärit paleoantropoloog, kes selles uuringus osalemast ei osalenud. "Neid oleks võinud teha samal päeval miljoneid aastaid tagasi."\nNeed jalajäljed - mingi ichnofossiil või fossiilide jäljed - näitavad, et sellel väljasurnud liikidel võib olnud suurte erinevuste suurust sugude vahel. See erinevus omakorda viitab sellele, et liik võib olla mitmeosaline, kus meestel on mitu naissoost sugulast, teatasid teadlased. Varasemad uuringud näitasid, et hulknurk toob kaasa mõned mehed, kes monopoliseerivad kõiki naisi, põhjustab meeste vahel intensiivset konkurentsi, mis soodustab suuremate meeste arengut, mis suudab oma konkurentidega paremini toime tulla. [10 esimestest inimestest suurimad saladused]\n"Minu jaoks on kõige olulisem tähendus selles, et piirkonnas võib olla rohkem ihnofossiilideid - teadmisi, mida võiks kasutada paljude hominiinide erinevate aspektidega seotud probleemide lahendamiseks," ütles Dar es Salaami ülikooli paleoliitiline arheoloog, Fidelis Masao Tansaanias.\nUued jalajälgede komplektid kuuluvad kahte üksikisikule ja leiti kohas, mis sai 1978. aastal avastatud umbes 490 jala (150 meetri) kaugusel asuvast "saidist S". Selle ümbritsevad kümneid muud loomade jalajäljed - näiteks need, mis mis kuulus rhino, kaelkirjak, mõned hobused ja pärlkanad - koos raindropi muljetega näisid uued rajad samal ajal samal pinnal tehtud ja läksid samas suunas ja samal kiirusel A. afarensis prindid leiti 1978. aastal. Kui see iidne hominin oli elus, oli maastik natuke sarnane täna - segu põõsast, metsast ja rohumaadest koos jõe lähedal asuva metsaga.\nMasao ütles, et pärast seda, kui nad olid avastanud uued jalajäljed, ütles üks kohalikest Maasai töötajatelt: "Suahiili mitte liiga hea," Masao umepata koo. "Töötaja tahtis öelda:" Masao, sa oled saanud kuulsaks, "kuid suahiili sõna" tuntud "on" cheo ", mitte" choo ", Masao selgitas.\n"Viimane tähendab" WC "või" poop "," ütles Masao.\nKui hinnata iga maa peal tehtud suu ja iga raja vahelist kaugust, siis võiksid teadlased hinnata üksikute seeriate suurust ja kaalu. Üks inimene oli tõenäoliselt mees, umbes 5 jalga 5 tolli (1,65 m) pikk ja 98,5 naela. (44,7 kilogrammi). Teine oli tõenäoliselt naine, umbes 4 jalga 10 tolli (1,46 m) pikk ja 87 naela. (39,5 kg), ütles teadlased. [Fotodel: "väike jalg" inimese luupainaja käis Lucyga]\nUue mehe hinnangud ületavad Laetoli kõrgeima eelmise proovi eeldatava kõrguse ja kaalu rohkem kui 7,8 tolli (20 cm) ja 13,2 naela kohta. (6 kg). Tõepoolest, uue meessoost inimese hinnanguline suurus "muudab tema suurima panuse Australopithecus afarensis senine eksemplar, "ütles Rooma Sapienza ülikooli paleoantropoloogi Giorgio Manzi vanemteadur.\nUurimise kaasautor Itaalias Perugia ülikooli selgroogapaleontoloog Marco Cherin märkis, et ta ja mõned teised teadlased kõndisid alasti paljajalu, et vältida raja kahjustamist. "Mõistsime, et paljud meie jalad sobivad hästi jalajälgedega," ütles Cherin WordsSideKick.com.\nUued naised on hinnanguliselt 1,2 kuni 1,6 tolli (3-4 cm) pikemad kui Laetoli eelmised naissoost isendid, väidavad teadlased. See uus emane on ka rohkem kui 11,8 tolli (30 cm) kõrgem kui Lucy.\nKui neid uusi prindibaid peetakse koos 1978. aastal avastatud väljamõeldistega, siis näeb see ette, et "mitmed varajased kahepoolsed hominidid liiguvad maastikuna pärast vulkaanipurse ja sellele järgnenud vihmasadu," rääkis Manzi WordsSideKick.com'ist.\nNende leidude üheks esialgseks järelduseks on see, et grupp võis olla "üks mees, kaks või kolm naist ja üks või kaks alaealist," ütles Manzi. See idee võib omakorda eeldada, et sellisel meessoost ja seega ka teistel sugukonda kuuluvatel meestel oleks võinud olla rohkem kui üks naissoost abikaasa, ütles Cherin. Kuid Cherin oli ettevaatlik, et "seksuaalse dimorfismi (sugudevaheliste erinevuste) ja sotsiaalse struktuuri järeldusi tuleb hoolikalt hinnata."\nNeed leiud osutavad, et seksuaalne dimorfism võib olla palju tugevam ja kindlam A. afarensis kui teadlased arvasid. Varasemas töös leiti, et suur seksuaalne dimorfism on seotud polügüüniga - näiteks gorillades. Seevastu on inimesed ja nende lähimad elavad sugulased, šimpansid ja bonobod vaid mõõdukalt sugulisel määral dimorfsed.\nTeadlased on kuumalt arutanud seksuaalse dimorfismi taset aastal A. afarensis peaaegu 40 aastat ", kus mõned teadlased toetavad mõistet" ainus mõõdukas dimorfism ", mis ei ole liiga erinev Homo sapiens, samas kui ülejäänud maailm toetab märgatava seksuaalse dimorfismi ideed, "ütles Cherin. Nende leidud on" tugevad tõendid selle kohta, et seda fossiilset hominiini iseloomustas suur erinevus suuruses. "\nTulevikuuuringute eesmärk on hoogustada rohkem Laetoli jälgi, et rohkem teada saada, kuidas need iidsed sugulased kõnnivad, ütles Cherin.\nSelle uue uuringu autorid "peaksid olema kiiduväärt nende jõupingutuste ja põnevate, kuid esialgsete tulemuste eest", ütles Jungers WordsSideKick.com'ile. "Seal on palju analüütilist tööd. Olen kindel, et autorid nõustuvad ja ootavad oma uurimisprogrammis" järgmised sammud ".\nMasao, Cherin, Manzi ja nende kolleegid täpsustasid oma leiud 14. detsembril ajakirjas eLife.\nKuidas Suhkur Muutis Maailma\nKuidas Kreeka Agorat Muutis Maailma\nVarajane Teadaolev Leprosy Juhtum Unearthed\nIisraelis Leiti Kiviajapallus\nCambridge'I Ülikooli Juures Asuv Keskaegne Surnuaed


TELESOOVITUSED | Päris ja mängu lahinguid - Maaleht\nTeismeliste kibe teekond “Kuulsuste lahing” Meeletu “Pohmakas”\nFilmis “Pohmakas” teeb kaasa Bradley Cooper.\nTeismeliste kibe teekond\nEsmaspäeval, 29. novembril kell 22.15 on ETV eetris tänavu valminud Hollandi dokk “Varjumäng”. Iga päev püüavad laastava sõja eest põgenenud teismelised leida Euroopas kaitset ja paremat elu. Nad rändavad läbi ohtliku varjudemaailma, puutudes kokku miiniväljade, karude, kärestikuliste jõgede, inimkaubitsejate ja piirivalvuritega. Oma raskel teekonnal peavad nad ruttu suureks kasvama.\nReedel, 3. detsembril kell 20 jõuab ETV ekraanile “Kuulsuste lahingu” teise hooaja avasaade. Kokku saavad rahva absoluutsed lemmikud – mälumäng ja Eesti näitlejad. Esimeses viktoriinilahingus võtavad mõõtu kaks pealinna teatrit. Tallinna Linnateatri au kaitsevad Piret Kalda, Argo Aadli ja Andero Ermel ning Eesti Draamateater on kohal koosseisus Merle Palmiste, Rein Oja ja Taavi Teplenkov. Lahingut ohjavad Maire Aunaste ja Marko Reikop.\nReedel, 3. detsembril kell 22 on Kanal 2 ekraanil komöödia “Pohmakas”. Lugu sellest, kuidas kaks päeva enne oma pulmi läheb Doug koos kolme sõbraga Las Vegasesse, et pidada maha unustamatu poissmeestepidu. Kui aga kolm peiupoissi järgmisel hommikul ärkavad, ei mäleta nad eelmisest õhtust midagi. Nende luksuslik sviit on segi pööratud, vannitoas tiiger ja garderoobis … tundmatu imik. Aga Dougi pole kusagil.\nLaulatuseni on jäänud vaid loetud tunnid ning noormehed peavad meelde tuletama kõik eelmise õhtu valed otsused, et Doug üles leida ja toimetada ta õigeks ajaks altari ette.


Kelk Tartu rattamaratonist: korralduslikus mõttes on esikohal hügieen – EJL\nSeptember 10, 20204min187\n23. Tartu rattamaratoni toimumiseni on täpselt kümme päeva ja võistluse peakorraldaja Indrek Kelk kinnitas, et kuigi teha on tulnud mitmeid muudatusi, et takistada koroonaviiruse levikut, saavad ratturid 20. septembril rajale minna.\n“Jah, 23. Tartu rattamaraton toimub tõesti päriselt! Küll aga oleme viinud sisse mitmed muudatused, et kõik osalised tunneksid end sel päeval hästi ja turvaliselt,” ütles Kelk pressiteate vahendusel. “Korralduslikus mõttes on kindlasti esikohal hügieen, mis puudutab nii käte pesemist/desinfitseerimist kui ka toidujagamise ümberkorraldamist. Samuti on väga tähtsad isikukaitsevahendid, mida kannavad nii korraldajad kui ka soovi/vajaduse korral kohalviibijad. Kuna üritus toimub värskes õhus, siis üleüldist maski kandmise kohustust ei ole.”\n“Anname ka oma osalejatele infot ja nõuandeid selle kohta, kuidas üritusel viibides käituda. Eelkõige loodame ja usume, et inimesed tahavad ka edaspidi rahvaspordiüritustest osa saada ning järgivad antud nõuandeid,” jätkas Kelk. “Kõige olulisem, mida iga osaleja saab nii enda kui ka teiste kaitsmiseks teha: maratonile tulla ainult siis, kui oled täiesti terve! Kui tunned end halvasti või suisa haigena, jää koju.”\nKelk täpsustas ka toidujagamise ümberkorraldamist: “Süüa saab nii toidupunktides kui ka pärast finišeerimist. Muutunud on ainult serveerimise viis ehk toidupunktidest saab täpselt samasugust toitu nagu enne, ainult et topsidest. Topsides on nii soolase toidu kui ka magusa valik. Finišis saab endiselt suppi, leiba, juua ja midagi magusat ning toidu jagamine toimub kontaktivabalt. Söök on kandikule ära pandud ja ise enam midagi eraldi võtta ei saa.”\nKelgu sõnul sõidavad ka osalejabussid, kuid korraldajad soovitavad võimalusel kasutada isiklikku transporti. “Kuna buss on kinnine ruum, peab bussis kandma maski! Kellel oma maski pole, saab selle bussi sisenedes bussijuhilt,” lisas ta.\nKuidas on stardialad korraldatud? “Stardialal soovitame hoida ikkagi teistega mõistlikku vahet ning vältida võimalusel siseruumide kasutamist. Tualetti kasutades desinfitseeri enne ja pärast käsi ning järjekorras oodates hoia distantsi,” õpetas Kelk. “Stardikoridori tasuks siseneda nii hilja kui võimalik ning hoida ka seal teiste ratturitega distantsi. Kui on soovi, võib ka stardi eel maski kanda. Kui enam maski ei kasuta, on väga oluline visata see prügikasti, mitte jätta maha vedelema!”\nKelk kirjeldas ka, millised muudatused võrreldes varasemaga on tehtud finišialas. “Kuna on tõestatud, et viirus levib kõige paremini just siseruumides, siis plaanime viia ürituse läbi nii, et inimestel siseruumidesse asja ei oleks,” lausus ta. “Finišis Tartumaa Elva tervisespordikeskuses toimuvad sel aastal kõik tegevused õues. Diplomite väljaprinti sel aastal finišis ei ole, soovijad saavad ise kodulehelt diplomi printida. Pesemisvõimalus on ainult välikraanide all ja sauna ei saa, mis on inimeste jaoks ilmselt ebamugavam, kuid vajalik viiruse leviku tõkestamiseks. Ainukeseks suletud ruumiks finišis on riietumistelk ning seal on seetõttu ka kohustuslik maski kanda. Kellel endal maski pole, saab selle korraldajalt.”\nKas on siiski mingisugune oht, et üldise olukorra halvenedes jääb üritus ära? “Praeguses olukorras ja arvestades ürituseni jäänud aega, on väga väike võimalus, et asjad sedavõrd halvasti läheksid. Meie muidugi teeme enda poolt kõik, et üritus toimuks päriselt,” kinnitas Kelk. “Vaid siis, kui järgime ühiselt kokkulepitud reegleid, saame näidata, et suuri rahvaspordiüritusi on võimalik korraldada ka praegustes keerulistes oludes.”\nTartu rattamaraton peetakse 20. septembril, kavas on 89, 40 ja 21 km pikkused distantsid.\npreviousPraktilisi juhiseid väärkohtlemise märkamisel spordis\nnextKangert langes Itaalias üldarvestuses 15 kohta, Taaramäe katkestas


Pigmendilaikude eemaldamine - Vitaclinika\nVITA > Teenused > Lasersurgery > Pigmendilaikude eemaldamine\nNaha healoomuliste pigmendilaikude eemaldamine\nKui Sulle tuletab end aeg-ajalt meelde mõni inetu soolatüügas või konnasilm ning peeglisse vaadates häirib ammune aknearm ning üha lisanduvad kortsud, siis pole midagi lihtsamat, kui külastada Vitaclinikat. Laseraparatuur Ultra Pulse Encore aurutab uudismoodustised nende nähtamatuks muutumiseni.\nPigmendilaikude eemaldamine video:\nksantoomid ja ksantolasmid\npapillomatoossed neevused – sünnimärk” mis kujult meenutab lillkapsast.\npigment neevused – “sünnimärk” mis on nahapinnast kõrgem ja helepruunist tumepruuni värvuseni.\nviirustüügad – need on nahasiseselt või pindmiselt asuvad hallid moodustised.\nPigmendilaikude eemaldamine – selleks kasutatakse laseraurustamist. See meetod ei piira arsti tegevust, teiseks pärast laseri kasutamist jäävad äärmiselt harva armid. Uudismoodustiste eemaldamine kirurgilise CO2 laseriga põhineb naharakkude aurustamisel kuni täieliku uudismoodustise eemaldamiseni. Töödeldud pind jääb siledaks. Reeglina toimub protseduur lokaalse tuimestusega. Pärast laserprotseduuri jääb nahale roosakas pindmine haav, mis paraneb 10-14 päeva jooksul. Eduka haava paranemist saavutate täites arsti soovitused.\nPapilloom e. Näsakasvaja\nHealoomulised epiteliaalsed kasvajad arenevad karvafolliiklitevahelise ala pealisnahast, karvafolliikli epiteelist või higinäärmete epiteelist. Paljud neist arenevad varases elueas, näit. kaltsifitseerunud epitelioomid, paljud hilisemas elueas, näit. seborroilise keratoosi kolded.\nÜheks epiteliaalseks kasvajaks, mis areneb folliiklitevahelisest epidermisest, on basaalrakuline papilloom, mis pole viirusliku geneesiga. Nimetatud kasvajad kasvavad nahapinnast väljapoole ja võivad sisaldada sarvestunud tsüste. Olenevalt differentsumisest võivad kujuneda sarvestunud või näärmelise ehitusega papilloomid. Mõned papilloomid võivad sisaldada pigmenti, mõned tekivad peale põletikulist protsessi (näit. basoskvamoosne akantoom).\nPapilloomid lokaliseeruvad näole, kaelale, käte sirutuspindadele ja mujale kehale. Algfaasis on kolle teravalt piiritletud, väike “ liha” värvi või tuhmkollane pehme sõlmeke, mis kasvab nahapinnast väljapoole. Keratiniseerunud kolded võivad olla kuni 1 cm. diameetriga papillomatoosed kasvajad, millede pind võib olla pealt lõhenenud.Tavaliselt kasvavad papilloomid terve naha pinnale ja nende eemeldamine pole vajalik. Mehhaanilisele hõõrdumisele allutatud papilloomid on soovitav eemaldada, milleks võib kasutada laserit, elektrokoagulatsiooni või küretaazi (terava lusikataolise instrumendiga eemaldamine).\nSoolatüükad on viirusliku (papilloomi viirused 1, 2, 4, 7) geneesiga papillomatoossed vohandid nahal. Esinevad enamasti jäsemetel, eriti taldadel, varvastel, sõrmedel ja ka limanahkadel. Oma arengult on soolatüükad infektsioossed healoomulised epitelioomid (pealisnaha kasvajad), mis tekivad viiruse poolt põhjustatud epiteeli vohamisest ja papillomatoosist.Soolatüükad paranevad armistumiseta ja jätavad endast immuunsuse. Enamasti kannatavad selle haiguse all allergilised lapsed ja kuiva nahaga isikud.\nSoolatüügas on kliiniliselt nööpnõelapea suurune või suurem nahavärvi kõvem sõlmeke,mille pind muutub ebatasaseks, võib lõheneda, sarvestuda ja sisaldada isegi verd. Olenevalt asukohast võivad soolatüükad erinevalt välja näha, näiteks esinevad klassikalised soolatüükad kätel ja sõrmedel, kuid silmalaugudel olevad tüükad on niiditaolise varrega ja meenutavad sageli fibroome. Habeme piirkonna niitjad tüükad aetake sageli ära ning tulemuseks on nende laialikülv. Sõrmede ja varvaste vahel olevad tüükad on oma asukoha kitsuse tõttu papillomatoossed, meenutades sageli sidekoelisi kasvajaid.\nTaldadel olevad tüükad “pressitakse” keha raskuse mõjul naha sisse ja nad meenutavad mosaiikset kollet. Suu limaskestadel olevad tüükad on ümarad, pehmed papillomatoossed valkjas-hallikad vohandid.Peenisel ja suurtel häbememokkadel olevad soolatüükad on kas üksikult või paljukoldeliselt, on kõva konsistentsiga ja nahaga ühte värvust. Kui tüügas paikneb küüneplaadi kõrval, võib see kasvada ka küüneplaadi alla ja selle tagajärjel tekib küüneplaadi osaline hävinemine. Viiruslikud papilloomid võivad tekkida ka silma konjunktiividele, nina limaskestadele ja mujale kehale.\nKuna soolatüükaid pöhjustavad viirused jätavad endast immuunsuse,võivad tüükad iseeneslikult paraneda nädalate, kuude või aastate jooksul, olenevalt indiviidist. Raviks võib kasutada vedelat lämmastikku (krüo e. külmaravi), sügavate tüügaste puhul on näidustatud laserkirurgiline või kirurgiline ravi.Kasutatakse ka kooriv-söövitavat ravi, näit. Duofilm lahust või tsütostaatilise toimega Aldara kreemi koos 10%-lise salitsüülhappe salviga. Suurte laialdaste tüügaste raviks soovitatakse ka kuumasid vanne ( temp. 52`C). Oluline on isiklik hügieen ja higistamise vähendamine.\nTekivad punakasblondide või punakaspruunide juustega isikutel, tegemist on autosoom dominantse eelsoodumusega. Tedretähed tekivad UV kiirte mõjul, kolde sees pole pigmenti tootvate rakkude hulk suurenenud,vaid nad produtseerivad pigmenti rohkem. Tedretähed on kollased kuni kollakaspruunid erineva intensiivsusega pigmendi laiud, mis lokaliseeruvad näo keskmisele osale, õlgadele ja õla-ja käsivartele. Hilisemas vanuses lööve regresseerub iseenesest. Löövet ei teki kunagi suu limaskestadele ja genitaalidele.\nRaviks soovitatakse päikeseblokaatorit faktoriga üle 15, mõningast efekti annab ka hydroquinone monobenzyl kreem.\nSünnimärgid on melanotsüütilised neevused, mis on beniigsed e. healoomulised kasvajad. Kliiniliselt on nad hästi piirdunud pigmenteeritud lesioonid, mis koosnevad nevus rakkudest.\nMelanotsüütilised neevused jaotatakse omandatud sünnimärkideks, kaasasündinud sünnimärkideks, spetsiaalseteks sünnimärkideks (halo nevus, Spitz nevus, blue nevus ja düsplastiline e. atüüpiline nevus) ja dermaalseteks melanotsüütilisteks sünnimärkideks.\nOmandatud e. tavalised sünnimärgid tekivad 6-12 kuu vanuselt ja nende arv suureneb 30-40 a. jooksul. Enamasti on nad alla 1 cm. läbimõõduga ja keskmisel täiskasvanul esineb neid kuni 45. Kui sünnimärkide koguarv on 50, suureneb risk nende pahaloomulisuse tekkeks, eriti aga koguarvuga 100!\nSünnimärgid on tasase või ebatasase äärisega, enamasti ümarad või piklikud, pruunist kuni musta värvuseni nahakasvajad. Neid jaotatakse vastavalt nende kasvu sügavusele. Kõige pindmisemad sünnimärgid on keskmist või tumepruuni värvust laigutaolised moodustised,mis lokaliseeruvad peamiselt ülajäsemetele ja kehatüvele. Neid nimetatakse ka junktsionaalseteks neevusteks.\nSegatüüpi e.compound neevused on kombeldavad sileda või kergelt konarliku pinnaga, tumepruunid sõlmekesed,milledes võib olla ka harjataolisi karvu. Kõige enam esineb neid näo piirkonnas. Dermaalsed neevused on kas sõlmekeste-, sõlmede- või kuplitaolised kasvajad, mis võivad olla ka jalakeste otsas. Tavaliselt on nad nahavärvi või helepruunid sünnimärgid. Sageli esineb jalakeste kõrval või sünnimärgis endas väikeseid nahakapillaare. Lokaliseeruvad tavaliselt näole, kaelale ja kehatüvele.\nTavalistel sünnimärkidel on väga väike maligniseerumise potentsiaal, kuigi histoloogiliselt on tõestatud, et umbes kolmandik melanoomidest on tekkinud tavalistest sünnimärkidest. Riskiks loetakse suurenenud sünnimärkide arvu.Tavaliste sünnimärkide eemaldamine pole vajalik. Laseriga võiks eemaldada potentsiaalsetes ärrituskohtades olevad neevused (peopesad,tallad,peanahk, limaskestad ja anogenitaal piirkond), eelnevalt on kindlasti vajalik nende mikroskoopiline uuring epiluminestsentsmikroskoobiga. Kirurgilisele eemaldamisele kuuluvad atüüpilised sünnimärgid.\nKaasasündinud e. kongenitaalsed sünnimärgid\nNeed sünnimärgid esinevad juba sünnimomendil või tekivad esimese kolme kuu jooksul. Neevusrakud võivad siin ulatuda sügavale pärisnahka. Suuruse järgi jaotatakse neid väikesteks (suurus alla 1,5 cm.), keskmisteks (suurus 1,5 – 20 cm.) ja suurteks (suurus üle 20 cm.). Suurte neevuste korral tõuseb melanoomi haigestumise risk eluea jooksul 5% -20%, enamasti 1 a.- 5 a. jooksul. Seega soovitatakse need kirurgiliselt või laseriga eemaldada, olenevalt sünnimärgi sügavusest (eelnevalt teha epiluminestsentsmikroskoopia).\nVäikesed ja keskmised kaasasündinud sünnimärgid on ümarad või ovaalsed, nahast veidi kõrgemal, hästi piiritletud, vahel karvadega lesioonid,mis on kas korrapäraste vöi ebakorrapäraste piirjoontega ja värvuselt hele- kuni tumepruunid. Vahel võib sünnimärkide pind olla kare.\nSuured sünnimärgid on reeglina sügava pigmentatsiooniga,ebakorrapärase kujuga,nendes võib olla lokaalseid sõlmekesi või sõlmi ja tumedaid karvu.Vahel esineb nn. satelliitlesioone. Vahete- vahel muutuvad nad tumedamaks, tüükaliseks või tekib ümbere valge ääris. Kasvavad sageli koos lapsega nn. proportsionaalne kasv. Umbes 6-12% suurtest ja 1-5% väikestest kaasasündinud sünnimärkidest võivad maligniseeruda melanoomiks varases lapseeas.\nAtüüpiline e. düsplastiline sünnimärk\nDüsplastilised sünnimärgid omavad keskse koha maligniseerumisel melanoomiks. Nende tekkimine esineb tavaliselt kuni 60 nda eluaastani. Põhjuslikeks faktoriteks peetakse geneetilist eelsoodumust, UV kiirgust ja immuunsupressiivset ravi. Arvatakse, et mõningane osa on ka toidul ning endokriinsüsteemil.Atüüpiline sünnimärk on laigutaoline või väikesõlmeline sünnimärk, mis väljanägemiselt võib olla ebasümmeetriline, ebaühtlase äärise ja –pigmentatsiooniga, pealt sile või krobeline. Suurus varieerub 0,5-1,5 cm.-ni, kujult ümar, ovaalne või ellipsitaoline, nahal võivad paikneda üksikult või juhuslikult laialipaisatuna. Enamasti esinevad atüüpilised sünnimärgid kehatüvel, käsivartel, säärtel, käeseljal, pöial ja peanahal.\nPerekondliku esinemise puhul soovitatakse kogu nahapinna perioodilist vaatlust, fotografeerimist ja jälgimist. Vältida tuleks solaariume ja kasutada päikesekaitsekreeme. Soovitav on kontrollida ka veresugulasi. Kirurgiline ravi pole näidustatud rutiinse protseduurina, soovitav sünnimärgi eemaldamine on juhul, kui kahtlustatakse malignisatsiooni, lesioonis on tekkinud muutused või kui on tegemist inimesega, kes ei tule oma sünnimärki kontrollima (kontrollida soovitatakse 0,5 a. vaheaegadega). Laserravi selliste sünnimärkide eemaldamiseks ei kasutata.\nDermaalsed melanotsüütilised neevused\nSiia kuuluvad kaasasündinud ,umbes 10 cm. läbimõõduga Mongolian spot, kolmiknärvi aladele lokaliseeruv Ota nevus (võib areneda melanoomiks) ja rangluu ja ülakeha piirkonda lokaliseeruv Ito nevus. Nende neevuste eemaldamiseks soovitatakse laser eemaldamist, vedelat lämmastikku, elektrokoagulatsiooni või dermabraasiat.\nTeised pigmentatsiooni häired\nOn tavaliselt pärilik, tekib enne 30 eluaastat.Varases lapseeas tekivad suu ümbere, silmade ümbere ja käte selgmisele pinnale tume- kuni mustjaspruunid tedretähti meenutavad pigmendikogumid. Vahel võib neid olla ka huultel,suu limaskestadel ja konjunktiividel. Mõnikord areneb peensooles polüpoos, mis väljendub oksendamises, kõhuvaludes, seedetrakti verejooksudes kuni kehvveresuse tekkimiseni. Nahal olevad pigmentlaigud võivad aja jooksul kaduda, kuid limaskestadel olevad laigud on jäävad.\nOtsene ravi puudub, ravitakse peamiselt seedetrakti poolt kaasuvaid nähte.\nIseloomustavateks haigusnähtudeks on muutused luudes, endokriinsed häired, varajane puberteet ja lokaliseeritud pigmendi täpid. Luude kahjustuste tõttu esinevad luude valud, luupõletik, -murrud ja “koorega kohvi” värvi täpid otsmikul, kukla piirkonnas, seljal, ristluude- ja tuharate piirkonnas. Naha pigmentatsioon tekib esimese kahe eluaasta jooksul.\nKloasm e. melasm\nEsineb hüperpigmentatsioon kulmude, oimu ja põskede piirkonnas. Pigmentlaigud on ebaühtlase paigutusega, veidra kujuga kollakat või pruuni värvust ja võivad moodustada suuri katte. Päikese käes toimub nn. pigmentmaski intensiivistumine. Patogeneetiliselt toimub siin intensiivsem pigment melaniini moodustumine.\nRasedusaegne kloasm e.nn. “raseduse mask“ tekib koos rinnanibude ümbruse, kõhu pikijoone ja genitaalide hüperpigmenteerumisega. Pigmentatsioon võib püsida pikka aega peale sünnitust.\nHormonaalne kloasm on tingitud östrogeenidest ja esineb sageli munasarjade kasvajate korral. Umbes 10–20% -l tekib hüperpigmentatsioon hormonaalsete rasestumisvastaste preparaatide kasutamisel.\nKosmeetiline kloasm tekib vaseliini või bergamoti õli sisaldavate kosmeetiliste kreemide kasutamisel. Enamasti tekib pigmentatsioon suu ümbrusesse.\nMedikamentoosne kloasm tekib pikaaegse hydantoiini või kloorpromaziini sisaldavate preparaatide kasutamisel.\nKahhektilise kloasmi korral esineb pigmentatsioon näole. Tekib mõne raske haiguse põdemise ajal, näit. tuberkuloosi või pahaloomulise kasvaja korral.\nKloasmide ravi seisneb näo kaitsmises UV kiirte eest, kasutades selleks päikeseblokaatoreid. Head tulemust annab salvisegu, mis koosneb 2-5% hydrokinoonist, 0,005% tretinoiinist ja nõrgast glükokortikosteroidist.\nEsineb enamasti brünettidel naistel. On enamasti päriliku geneesiga. Kui lööve tekib silmalaugudele ja kulmudele, on tegemist hüpertüreoidismiga.\nTegemist on hüperpigmentatsiooniga, mis tekib põletiku järgselt. Enamasti on tegemist eksogeense kontakt valgusärritajaga (krooniline fotodermatiit). Päikesele allutatud kohtadele tekib pruunikas –lilla lööve, vahel esineb ka väikeseid sõlmekesi. Raviks kasutatakse päikeseblokaatoreid.\nSuuümbruse ja põskede ümbruse melanoos\nTekib päikesevalguse ja vaseliini sisaldavate kosmeetiliste kreemide kasutamisel. Esineb rohkem keskealistel naistel. Suu ümbrusesse tekib punakaspruun pigmentatsioon, mis läheb üle hallikas – mustaks pigmentatsioonoks. Ka põsed ja oimud võivad olla haaratud. Vahel haiguskolded ketendavad. Pigmentatsioon võib püsida kaua, kui põhjust ei kõrvaldata. Raviks kasutatakse depigmenteerivaid kreeme.\nVanaduse lentiigo e. ealised pigmentlaigud\nTekivad peale 30 ndat eluaastat päikesele allutatud kohtadele. On väga sagedane naha pigmentatsiooni liik, eriti I ja II nahatüübiga inimestel (punapead ja blondid). Ravi on raske, kasutatakse 20- 25% Podophylliini, vedelat lämmastikku ja tretinoiine. Võimalik on ka laser-ravi.\nSekundaarne naha pigmenteerumine võib tekkida kroonilise mehhaanilise stimulatsiooni tagajärjel, soojusest, UV ärritusest (aktiiniline pigmentatsioon), keemilise naha ärrituse tulemusena ning peale nahapõletikke.\nVali arst *DermatoloogProktoloogKirurgFleboloogVeneroloogKõrva-nina-kurguarstEndokrinoloogGünekoloogPediaaterArst-kosmetoloogPlastikakirurgMassöörMuut


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maaelu võrgustikutöö osakond » Maaeluvõrgustik » Üritused (arhiiv) » 2008 aasta üritused » 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee istung (LISATUD KALENDRISSE) » 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - rakendamise kokkuvõte\nEST Maaelu võrgustikutöö osakond Maaeluvõrgustik Üritused (arhiiv) 2008 aasta üritused 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee istung (LISATUD KALENDRISSE) 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - rakendamise kokkuvõte\n12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - rakendamise kokkuvõte\n12. märts 2008 Leader+ juhtkomitee istung\nLeader+ programmi rakendamisest liikmesriigi aruannete alusel teeb esialgse kokkuvõte Jean-Michel Courades, Euroopa Komisjonist Euroopa Komisjonist\nLiikmeriigid, kes esialgseid kokkuvõtteid ei jõudnud saata, saavad sõna suuliseks kokkuvõtteks oma liikmesriigi Leader+ programmi kohta.\nVAATA! Leader+ juhtkomitee materjalid liikmesriikide esialgsete aruannete kohta:\nI osa aruandest: Austria, Belgia, Küpros, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa (PDF)\nII osa aruandest: Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg (PDF)\nIII osa aruandest: Malta, Holland, Poola, Portugal, Rumeenia (PDF)\nIV osa aruandest: Tsehhi, Sloveenia, Hispaania, Rootsi (PDF)\nV osa aruandest: Suurbritannia (PDF)\nJean-Michel Courades kommenteerib lühidalt aruannetes sisalduvat:\nPlaneeritud tegevuste elluviimine: Mõned liikmesriigid ei ole suutnud täita kõiki Leader programmis püstitatud eesmärke. Näiteks ei ole loodud nii palju töökohti, kui oodatav tulem programmi alguses. Samuti kõiki planeeritud koostööprojektide ei ole samas mahus ellu viidud, kuna antud tegevused algasid Leader+ programmis hiljem. Samas näiteks Itaalias on ellu viidud väga palju koostööprojekte, sh üle 90% kohalikest tegevusgruppidest on seotud koostööprojektidega. Osades liikmesriikides tehti aga rohkem riigisiseseid koostööprojekte.\nUueks programmperioodiks on heakskiidu saanud juba kolme liikmesriigi tegevusgrupid, Soome, Taani ja Luksemburgi, kokku 187 kohaliku tegevusgrupi.\nLiikmesriikide maaeluvõrgustikud: Enamus liikmesriikides lõpetavad Leader+ infokeskused (NNU) tegevuse 2008 aastal, mitmes liikmesriigis töötavad Leader+ infokeskused ja uued üksused – maaeluvõrgustikud üleminekuajal ka samaaegselt.\nVAATA! Tabel liikmesriikide Leader+ infokeskuste ja maaeluvõrgustike ajagraafikute kohta (PDF)\nLeader tegevused: Palju on tehtud erinevaid üritusi piirkondade koolitamiseks, mille käigus viiakse läbi ka piirkonna tugevate ja nõrkade külgede analüüsid. Prantsusmaal on läbi viidud mitmeid temaatilisi seminare. Koostatud infomaterjale tegevusgruppidele. Saksamaal on koostatud 100 eduloo kogumik, ka erinevaid CDid infomaterjalide ja kokkuvõtetega Leader tegevustest. Ettekandja toob palju teisigi huvitavaid näiteid ja rõhutab, et kõik infokampaaniad ja –materjalid on väga olulised.\nSeire ja uuringud: Jean-Michel Courades kommenteerib tunnustavalt liikmesriikides läbiviidavaid Leader uuringuid, näiteks Rootsis on tehtud uuring koostööprojektide kohta. Soomes samuti uuring, koos vastavate seminaridega.\nUute liikmesriikide kohta: 10st uuest liikmesriigist rakendas Leader-tüüpi meedet 6 liikmesriiki, Eesti nende seas. Uutel liikmesriikidel ei olnud eelmine periood eelarves vahendid konkreetsete koostööprojektide jaoks, kuid oskuste omandamise raames rahvusvaheline suhtlus toimis. Enamus uute liikmesriikide tegevusgruppe omandasid oskusi (tegevusvaldkond I). Kuid on rakendatud ka konkreetseid projekte.\nOma liikmesriigi andmete täpsustamiseks võtsid sõna Ungari, Austria ja Prantsusmaa esindajad.


Tervendaja baaskoolitus | A Touch of The Butterfly\nJärgmine eesti keelne koolitus\nMahatma Avatar of Synthesis Basic Healer Class\nSelle imelise kahepäevase koolitusega teed Sa tutvust Mahatma energiaga. Mahatma on täielik Läte / Isa / Ema / Jumal – jumalikkuse spekter, mis kajastab endas Lätte kõiki kiiri. „Mahatma” tähendab tõlkes „suur hing”. Sõna „avatar” aga tuleb sanskriti keelest ja tähendab „jumala inkarneeringut/taassündi”.\nEnergia, millega meie töötame, ulatub palju kaugemale kui teised energeetilised süsteemid ja tehnikad (võrdluseks võib siinkohal tuua Tera Mai või reiki, mis töötab vaid ühe kiirega). Sümbolite asemel töötame meie Kõrgema Olemise vormiga ehk I Am Presence’iga, mida võib nimetada kui Kõrgeim Mina. Kõrgeim Mina ei vaja oma tööks ühtegi sümbolit. Vastupidiselt, tõestatud on, et sümbolid võivad pigem piirata meie spirituaalset arengut, kuna need on vana ajastu jäänukid. 21. detsembril 2012 sisenesime me uude ajastusse ja oleme nüüd uuesti võimelised kasutama oma täielikku potentsiaali ning rakendama seda meie endi ja kogu inimkonna arenguks.\nKui Sa juba tegeled energiatega, siis antud koolitus viib Sind samm sammu haaval välja Sinu mugavustsoonist. Miks? Sest new age’i liikumise tulemusena oleme energiate käsitlemisel läinud paljuski kaasa vale informatsiooniga. Antud meetod võimaldab Sul astuda just Sinu enda jõusse. Pärast antud koolitust pole Sa enam nn läbilaskeluuk, nagu see on omane paljude teiste meetodite puhul. Sinu vikerkaaresild, mis Sind ümbritseb ja on kuni 20 meetrit lai, aktiveeritakse. Sina ise oledki energia.\nPeale selle hõlmab Mahatma energia täielikku Lätte spektrit. Tänu sellele muutub võimatu võimalikuks.\nTervendaja baaskursus „Mahatma Avatar of Synthesis Basic Healer Class” avaldab transformeerivat mõju erinevatele haiguspiltidele ja -seisunditele, kuna tekib võimalus, et need eemaldatakse ja/või Sa õpid nendega paremini toime tulema.\nNäited võimalikest haiguspiltidest:\n- ATH (aktiivsus- ja tähelepanuhäire)\n- Läbipõlemissündroom ja depressiivsus\n- Kurbus ja traumad (nendest läbitöötamine ja lahtilaskmine)\n- Haavad ja haavandid (kroonilised)\n- Puhastamine (352 tšakra ja 12 kehasüsteemi puhastus, entiteetide eemaldamine jne)\n- Anthakaranaehk vikerkaaresilla aktiveerimine täieliku Lätte spektrini\n- Maatähe avamine ja aktiveerimine\n- Mahatma esimese taseme aktivatsioon\n- Tšakra aktivatsioon: kõrgem südametšakra (Püha Südame tempel)\n- Sisemise hirmu maatriksi ümberprogrammeerimine armastuseks ja kaastundeks\n- Valguskeha ehk Mer-Ka-Ba aktiveerimine\n- Mahatma teise taseme aktivatsioon\n- Valgusesageduse tõstmine\n- Sõrmetšakrate aktiveerimine\n- Käbinäärme aktiveerimine\n- Ravimise harjutamine\n- Karmapuhastus (peaingel Miikaeli abil)\n- Violetse valguse aktivatsioon\n- Ascension-meditatsiooni aktiveerimine\n- Mahatma kolmanda taseme aktivatsioon\n- Galaktilise Orbi aktiveerimine ja sellega harjutamine\n- Personaalse ravimeeskonna installeerimine\n- DNA puhastus ja aktivatsioon\n- Sisseõnnistus Melchizedeki ordusse ja energiaga töötamise harjutus\n- Õpetused: Melchizedeki ja Püha Kolmainsuse ruum & katedraal (praktiline harjutus)\n- Õpetused: Püha Kolmainsuse Shri Murti\n- Õpetused: Endale truuks jäämine\n- Õpetused: Ego ja Kõrgeim Mina\n- Õpetused: Mõtete jõud\nTervendaja baaskoolitus „Mahatma Avatar Synthesis of Basic Healer Class” on kahepäevane workshop, tõelise Ascension’i ja Meistri teekonna algus. Kui soovid pärast koolitust õpitusse edasi süveneda, siis selleks on võimalus osaleda Senia Melchizedeki juhendamisel edasijõudnute meistriklassis „Mahatma Avatar of Synthesis Master Healer Class” ning koolituse juurde kuuluval kahel „Mahatma Avatar Upgrade’il”. Pärast neid koolitusi saad Senia Melchizedeki juures osa võtta koolitusest „Mahatma Avatar of Synthesis Basic Teacher Class”, kus saad juba omandada baasravitsejate õpetaja oskused.\nKäesolev tervendaja baaskoolitus „Mahatma Avatar of Synthesis Basic Healer Class” toimub kahel päeval. Hind on 295 eurot (sisaldab töövihikut).


Lihula gümnaasiumi õpilast Svea Stahlmanit tunnustati noore looduskaitsja märgiga - Läänlane.ee\nTäna anti Pärnus Pernova hariduskeskuses kätte noore looduskaitsja märgid. Läänlastest sai märgi Lihula gümnaasiumi 9. klassi õpilane Svea Stahlman.\nStahlman on osalenud mitu aastaid edukalt Matsalu rahvuspargi noore looduskaitsja kursustel, kaitsealuse liigi roheka õõskeele seiretöös ning The Baltic Sea Project rannikuvaatluste projektis. Lisaks on Svea olnud edukas loodusainete olümpiaadidel.\nMartin Vesberg (6. kl) – Martin on Saaremaa ühisgümnaasium 6. klassi õpilane, Martin on aktiivne osaline loodusalastel seminaridel ja kursustel ning on esinenud edukalt mitmetel loodushariduslikel konkurssidel.\nTriin Edovald (26) – Triin on juba alates 1999. aastast kaasa löönud erinevate loodusteemaliste ürituste korraldamisel ning laste ja noorte loodusharidusse panustamisel – nii matkajuhi, lektori kui organiseerijana. Lisaks on Triin uurinud pisiimetajaid Pirita maastikukaitsealal, osalenud kogumiku „Õu on abiks“ koostamisel ning seiranud Eesti hirvlasi.\nSvea Stahlman (9. kl) – Svea on Lihula Gümnaasiumi 9. klassi õpilane, kes on osalenud mitmeid aastaid väga edukalt Matsalu rahvuspargi noore looduskaitsja kursustel, kaitsealuse liigi roheka õõskeele seiretöös ning The Baltic Sea Project rannikuvaatluste projektis. Lisaks on Svea olnud edukas loodusainete olümpiaadidel.\nLihula gümnaasiumi õpilast Svea Stahlmanit tunnustati noore looduskaitsja märgiga added by Ivar Soopan on 5. juuni 2016


Delaware (Ohio) – Vikipeedia\nkoordinaadid: 40° 18′ N, 83° 4′ W\n34 753 (2010)\n40° 18′ N, 83° 4′ W\nDelaware on linn USA-s Ohio osariigis, Delaware'i maakonna keskus. Linn asub Ohio osariigi keskpunkti lähedal Olentangy jõe ääres umbes 50 km Columbusest põhjas.\n2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 34 753. Pindala on 49,39 km².\n2 Tuntud delaware'lasi\nDelaware asutati 1808 ja sai ametlikult omavalitsuse 1815. Selleks ajaks oli seal juba asutatud kohus. II iseseisvussõja ajal oli Delaware'is USA kindrali William Henry Harrisoni peakorter.\nSoodsa asukoha tõttu jõe ääres ja Columbuse lähedal hakkas asula umbes kohe kasvama. Kaubamajade ja gastronoomiaettevõtete kõrval tekkisid sae- ja viljaveskid. 1840. aastal oli Delaware'is umbes 2000 elanikku. Aastaks 1851 rajati raudteeühendus Columbuse ja Clevelandiga, mis kasvatas elanikkonda veelgi. 20. sajandi alguses rajati linnalähiliiklussüsteem, mis ulatus välja Columbuse ja Marionini.\nAastal 1842 asutasid metodistid linna esimese ülikooli Ohio Wesleyan University, kus õppis ka 1822. aastal Delaware'is sündinud tulevane USA president Rutherford Hayes. Aastast 1877 said seal õppida ka naised, kes varem olid saanud käia ainult 1853 avatud kolledžis Ohio Wesleyan Female College.\nTuntud delaware'lasi[muuda | muuda lähteteksti]\nRutherford Hayes, USA president\nFrank Sherwood Rowland, Nobeli keemiaauhinna laureaat\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Delaware_(Ohio)&oldid=5630902"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:38, 14. mai 2020.


Estonian Reggae Web | Finest Sound- killuke Jamaicat Soome lahe ääres\nFinest Sound- killuke Jamaicat Soome lahe ääres\n15 mai Finest Sound- killuke Jamaicat Soome lahe ääres\nPostitatud 21:05h kategooriasse Artiklid, Eesti reggae tegijad Jane7\nReggae.ee: Ras Wu ja Masu, teie Mixcloud-i lehelt võib leida järgneva kirjelduse: “Meie oleme Finest Sound “The Nordic Connection”, dancehall/ reggae žonglöörid Tartust. Meie missiooniks on tuua Eesti tantsupõrandatele kuumimad dancehall-i riddimid, ise samal ajal pidutsedes ☺”. Millal koos žongleerima hakkasite ja mis toimus enne seda?\nMasu: Jamaica muusikaskenes kutsutaksegi muusika mängimist ja miksimist plaatidelt žonglöörimiseks ehk “jugglimiseks”. Erinevalt nt house muusikast, on reggae ja dancehall lood tavaliselt 2-3 minutit pikad ja miksimine toimub seega palju kiiremini kui teistes muusikastiilides. Reggae ja dancehall pidudel ongi täiesti tavaline, et ühte lugu mängitakse alla minuti või isegi ainult üks refrään. Selline kiire ja energiline mängustiil meeldib ka meile.\nKüsimuse juurde tagasi tulles, alustasime Ras Wuga koos mängimist vist aastal 2012. Meil oli suhteliselt samasugune muusikavalik ja maitse ning tekkis mõte ühendada jõud ning hakata koos asju ajama. Mina olin siis veel väga värske nägu Eesti reggae skenes. Kolisin aastal 2008 Soomest Tartusse õppima ja 2010 paiku hakkasin aktiivsemalt muusikaga tegelema ning mängima erinevatel pidudel.\nReggae.ee: Miks just Jamaica muusika?\nRas Wu: Tunne on õige!\nMasu: Mina avastasin Jamaica muusika aastal 2005. Kuulsin skeidivideotes reggae muusikat ja vanemad skeidivennad kuulasid kohalikus skatepargis kasseti pealt Sister Nancy “Bam Bam” lugu ja siis tekkis huvi. Algul kuulasingi rohkem vanakooli kraami nagu Barrington Levy, John Holt, Jacob Miller jne. Vaikselt avastasin ka uuema roots ja one-drop soundi ning kuna olin juba ammu hip-hopi kuulanud, siis tundus dancehall ka kohe õige. Raske öelda miks just see muusika. Algul ei saanud ma sõnadestki õigesti aru aga need bassiliinid, reggae rahu ja armastuse sõnum versus dancehalli gangsta ning peoteema kõik koos tundus kuidagi oma ja huvitav.\nReggae.ee: Milline on teie silmis ideaalne Jamaica stiilis pidu?\nRas Wu: Dancehall. Tantsijad. Rand. Rum-Ting. Jerk-Chicken.\nMasu: Paras segu vanakooli roots reggaet, uuekooli one-drop reggaet, ohtralt dancehalli ja kui eriti kõvaks andmiseks läheb siis ka natuke socat. Viimasel ajal olen ka veendunud, et ideaalselt võiks alati olla mõni MC mikris, kes pidu juhiks ja rahvast üles “hype’ks”. Jamaica muusika teemad on alati väga aktuaalsed ning räägivad hetke olukorrast. Seega ongi oluline, et keegi mikris avaks publikule näiteks loos mainitud tantsuliigutusi ja sõnumit.\nReggae.ee: Mis on parim kompliment mida keegi on teile kunagi öelnud, kui puldis olete?\nRas Wu: Inimeste rõõmsad näod tantsuplatsil on alati motiveerivad.\nMasu: Eks igasuguseid huvitavaid komplimente on ette tulnud. Toredaimad on kindlasti need, kui inimene on tulnud ütlema, et pole kunagi varem sellist muusikat kuulanud, aga on vaibi ja muusika pärast jäänud terveks õhtuks tantsima. Ükskord Protestis Check Di Riddimil meeldis mulle, kui õhtu alguses üks keskealine nahktagis vene härra tegi mulle limonaadi välja ja tuli tänama mind hea reggae seti eest. See oli kuidagi väga siiras ja kaine tegu.\nReggae.ee: Mis on kõige tüütum asi, mida teilt on kunagi küsitud või küsitakse korduvalt, kui puldis olete?\nRas Wu: “ Mängi midagi head” ja kui peale väikest mõttepausi lisandub sellele “hardstyle”:)\nMasu: Purjus inimesed suudavad igasugust kraami välja mõelda, aga eks neid “kas David Guettat saaks?” küsimusi tuleb ikka veel üllatavalt palju ette. Samas vahest ongi päris naljakas mängida neile mõnda head reggae-dancehall remixi või asja mis teemasse sobib. Viimasel ajal kui dancehall on üpris mainstream, on päris lihtne miskit popimat vahele segada ilma, et see vaibi rikuks.\nReggae.ee: Mida DJ töö on teile andnud peale selle, et mängite rahvale muusikat?\nRas Wu: Palju toredaid inimesi ja pidusid\nMasu: Minu jaoks on see võimaldanud päris palju reisida, avastada Eestimaad, tutvuda paljude uute ja lahedate inimestega ning aidanud püsida noorena. Kui ma plaate ei mängiks, tarbiksin ikkagi samas koguses või isegi rohkem muusikat, kuid istuksin lihtsalt rohkem kodus. Ma pole ennast kunagi väga esineja-tüübiks pidanud, nii et plaatide mängimine on sundinud mind ennast ületama ning proovile panema. Muusika abil olen leidnud ennast väga huvitavatest kohtadest ja seltskondadest ning lisaks töötab muusika sellise lõputu energia-allikana.\nReggae.ee: Mis plaanid teil oma tegevuse osas lähiajaks/ suvehooajaks on?\nRas Wu: Puhata ja mängida\nMasu: Väga suuri plaane polegi teinud. Mõned lahedad üritused tahaks korraldada ning võimas oleks kui jõuaks jälle kuskile festivalile reggae.ee-ga koos. Sellest tuligi meelde, peaksin eelmise aasta Summerjami video valmis monteerima 😛\nFinest Sound Facebookis


Eksperdid — Terve Eesti Sihtasutus\nTerve Eesti Sihtasutuse eksperdid juhivad meie seminare, koolitusi ja vestlusringe.\nKerttu on tuntud koolitaja alkoholisõltumatuse teemadel. Ta on koolitamisega tegelenud alates 2004. aastast, osalenud alkoholi ja isiksuse teemalises uurimuses ning puutunud kokku ka aju-uuringutega – selle kogemuse valguses sattus ta ka TESA-sse. Tal on bakalaureusekraad psühholoogias ning magistrikraad õigusteaduses ja psühholoogia valdkonnas. Ta uurib õigusteaduskonna doktorantuuris inimõigusi. Kerttule lähevad korda inimese vaimset ja füüsilist tervist ning inimese riskikäitumise ja sõltuvusega seotud teemad. Ta usub, et pole olemas teemat, mille üle ei saaks ausalt ja avatult arutleda. Talle meeldib mõelda, et koolituste kaudu jagab ta mitte ainult teadmisi, vaid aitab inimestel leida enda jaoks uusi lahendusi.\nVabal ajal armastab Kerttu väga reisida, looduses aega veeta, pildistada, lugeda, teha joogat, olla koos kallite inimestega.\nPille koolitab eekõige seksuaalsusega seonduvatel teemadel. Seksuaalhariduse ja koolitamisega on Pille seotud alates 1990. aastate keskpaigast. Pille on ka pereterapeut ja seksuaalnõustaja, kes käsitleb seksuaalteemasid süsteemsest ja inimeseks olemise vaatenurgast. Ta on väga oskuslik koolitaja lapse seksuaalsust, seksuaalharidust, erivajadustega inimeste seksuaalsust ja eri meetodeid puudutavatel teemadel. Pille “tööriistakohvris” on põnevaid meetodeid, mis on omandatud erinevatelt koolitustelt, näiteks psühhodraama rakendajate väljaõppelt.\nTa on õnnelik, kui suudab luua grupiga kontakti ja seda säilitada. Julgus olla kontaktis iseenda ja teistega loob võimaluse arenguks. Mugavustsoonis tegutsemine ei ole tema jaoks.\nNiina koolitab HIV, lapse seksuaalse arengu ja alkoholisõltumatuse teemadel. Niina valdab sõltuvuste teemat ka laiemalt. Oma karjääri alguses töötas ta narkokeskuses psühholoogina, kus tegeles ennetusega ning osutas abi sõltlastele ja nende sugulastel. Siis tundis Niina, et võiks oma teadmisi ka teistega jagada. Niina on töötanud lektorina kõrgkoolis ning oma suureks plussiks peab ta oskust infot struktureerida ning selges ja arusaadavas vormis inimestele edasi anda. Niina silmad paneb särama, kui inimesel tekib koolituse käigus ahaa!-tunne.\nIrje koolitab lapsevanemaid ja lastega töötavaid spetsialiste lapse seksuaalse arengu ja ka HIV-teemal. Ta on koolitaja alates 1999. aastast. Algselt koolitas ta aastaid noori, viimastel aastatel aga ka lapsevanemaid ja lastega tegelevaid spetsialiste.\nIrjel on põhjalikud teadmised inimese seksuaalsusest ning ta on omandanud meetodeid, kuidas olulistel ja delikaatsetel teemadel noorte ja ka täiskasvanutega rääkida. Irjele meeldib läbi viia juhtumipõhiseid arutelusid, kuidas täiskasvanuid toetada, et nemad tahaksid ja oskaksid toetada oma lapsi. Tööalaselt meeldivad Irjele pikemaajalised koolitused, kus grupiliikmete endi kogemused on rikastavad ja arendavad nii talle kui ka teistele grupiliikmetele.\nÜle kõige hindab Irje aega, mida saab veeta koos oma perega, kus kasvavad poeg ja tütar, kes on talle suureks inspiratsiooniallikaks.\nInge on omandanud sotsiaaltöö eriala bakalaureusekraadi Tartu Ülikoolis. Tema koolituskogemus algas ülikooli ajal, aastal 2000, kui ta tegeles koolilaste ja noorte koolitamisega seksuaalsuse ja narkootikumidega seotud teemadel. Terve Eesti koolitaja on Inge alates 2008. aasta märtsist. Ta läbis HIV- ning hiljem lapse seksuaalsuse koolitajate väljaõppe ning sellest ajast alates on koolitanud täiskasvanud töötajaid erinevates ettevõtetes ja lastega tegelevetes asutustes ning noori. Loomult on Inge avatud ja rõõmsameelne inimene. Tema hinge toidab moedisain ning ta armastab väga loodust ja loomi.\nJulia koolitab nii HIV-, lapse seksuaalse arengu kui ka alkoholisõltumatuse teemadel. Julia on koolitaja alates 2007. aastast. Teda paelub asjast huvitatud inimeste nägemine ning eriti meeldib talle jälgida, kuidas hoiakud ja stereotüübid muutuvad. Lisaks teab Julia päris palju ka arvutisõltuvuse kohta. Talle meeldib, kui koolituse läbinud inimesel tekib soov oma elus midagi muuta ning rääkida uutest mõtetest ka oma lähedastele, perele, lastele ja sõpradele. Juliat inspireerib teadmine, et inimene on valmis oma käitumist, kasvatusstiili või lapsesse suhtumist paremaks muutma.


Meditatsioonigrupp onlines – Eesti Meditatsiooni Kool\nOnline kursusToimunud kursus\n– igapäevaelu muutuks kergemaks, hirmud, mured, ärevus, stress jmt kaotaksid Su üle mõjuvõimu\n– õpiksid iseennast paremini tundma ja tunnetad sisemas paremini ära, mida sa vajad ja mida mitte, kuidas oma elu seada nii ,et see sulle rõõmu tooks, mida valida ja mida mitte jne. ehk et oleks sul lihtne otusustada\n– et spirituaalselt kasvada\nKuldne tõde on see, et kui on kerge aeg, siis võib mediteerida, kui aga raskem aeg, siis peab mediteerima.\nMeditatiivne seisund mõjub rahustavalt, tasakaalustavalt, tervendavalt.\nTeadlased on tänaseks palju uurinud, kuidas meditatsioon meile mõjub ja tulemused kinnitavad head mõju kogu tervisele.\nKui tahad rohkem meditatsioonidest kuulda, vaada TV saadet SIIT, kus nii juhendajad kui osalejad jagavad oma kogemusi.\nLugeda ja vaadata videosid meditatsioonide ning mediteerimise kohta saad juurde siit lehelt ENESEARENGUKS alt\nAEG: Kord nädalas. Täpne aeg selgub jooksvalt ja soovijaid teavitatakse personaalselt kas meilile või sms-ga päev varem.\nJah, see on ebatavaline ajagraafik, kuid Elu ongi ettearvamatu ja ainus stabiilsus on paindlikkus = muutustega kohanemine, nii et selline ajagraafik õpetab suurepäraselt valmisolu kohata uudsust ja hetke, olles valmis muutuste tegemiseks.\nKuna meditatsioon on väga elav “asi” – mitte kunagi ei saa teha meditatsiooniga seonduvalt plaani: et tahan meditatsioonis teada saada seda või teist, või tahan, et sel korral meditatsioon muudaks mu elu seda või teistmoodi jne, siis on selline ajagraafik suurepärane harjutus olla valmis võtma vastu hetke, päeva, elu selliselt, nagu see meie juurde ise tuleb – uudsuse ja muutustega. Meditatsiooniski juhtub ju kõik meie egost (plaanist) sõltumatult ja meie jaoks (laias mõistes) kõige paremal moel.\nKui Sinus on valmisolu tulla kaasa sellise erilise ajagraafikuga, siis on see hea motivatsiooni näitaja ka Sinu enda jaoks.\nJääb vaid lisada, et ei ole õiget ega valet – igaüks liigub omaenda moel ja see on tema jaoks õige just sel perioodil. Nii et kes osaleb – suurepärane, kes mitte – samuti suurepärane. Ja nagu ma meditatsiooni kooli tutvustades ka alati ütlen – see on eriline kool, millel ei ole ei lõppu ega algust ja millega saab liituda igal ajahetkel.\nTOIMUMISKOHT: ‘zoomi’ või ‘go to meeting’ ruumis (saadan eelnevalt osalejate meilile aadressi)\nHIND: 5 eur\nKui oled huvitatud, registreeru: meditatsioonikool@gmail.com\nNB! kindlasti lisa oma kontakttelefon smsi saatmiseks\nJUHENDAJA: Sarita, rahvusvaheliselt sertifitseeritud meditatsiooniõpetaja, terapeut, psühholoog. Loe juhendaja kohta SIIT\nSarita eraseansid: psühholoogiline nõustamine (hirm, mure, ärevus, ebakindlus, pereprobleemid jne); meditatsiooni individuaalõpe, teraapiad. Vaata rohkem eraseansside kohta SIIT\nTags: kundalini, kundalini energia, meditatsioon, meditatsiooni tehnikad, meditatsiooni tunnid, meditatsioonid, mediteerimine, osho meditatsioon, vipassana\nDr J. Andrews – Osho arst Meditatsioonist ja uuringutest\nVairagya eraseansi video, Eha mindfulness


Keskerakond seisab inimeste toimetuleku, peretoetuste tõstmise, hinnatõusude leevendamise ja kõrghariduse rahastamise eest - Kesknädal\n“20-protsendiline inflatsioon mõjutab kõikide Eestimaa elanike igapäevaelu. Järjest suurem osa inimeste sissetulekust kulub kommunaalkuludele, toidule ja teenustele. Ees ootab uus kütteperiood ning meil on vaja efektiivseid lahendusi, mis aitavad inimestel toime tulla ja ettevõtetel töökohti säilitada. Oleme valmis kaaluma erinevaid võimalusi, et langetada energiakandjate ja kütuse hindu. Samuti soovime vastu võtta perehüvitisi suurendava eelnõu, et toetada lastega perede hakkamasaamist ning seisame kindlasti selle eest, et järgmise aasta algul jõustuks erakorraline pensionitõus ja keskmise pensioni tulumaksuvabastus,” lausub Keskerakonna esimees Jüri Ratas.\nJaanus Karilaidi sõnul ei toeta Keskerakond jõulisi kärpeplaane, mis pidurdaks Eesti riigi laiapindset arengut ja paneks ettevõtted veelgi keerulisemasse seisu. “Kindlasti tuleb edasi minna Tallinna Haigla ja erinevate taristuobjektide ehitusega. Samuti toetame panustamist Eesti julgeolekusse ja laiapindsesse riigikaitsesse,” ütleb Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Jaanus Karilaid.\nAastatel 2020-2021 haridusministri ametit pidanud Jaak Aab lisab, et kõrghariduse rahastamise lahendamiseks tuleb leida kiiresti järjepidev lahendus. “Praegune olukord, kus ministeerium ja kõrgkoolide rektorid ei ole rahastuse osas kokkuleppele jõudnud ning halduslepinguid ei ole allkirjastatud, on lubamatu. See seab ohtu Eesti kõrghariduse tuleviku ja ülikoolide toimepidevuse. Eesti noortele peab olema tagatud võimalus saada tänapäevastele nõuetele vastavat kõrgharidust. Tahame kindlasti jätkata ka programmiga, mis kindlustab venekeelsetesse lasteaedadesse ja koolidesse eestikeelsed õpetajad. Alustasime seda programmi juba 2018. aastal, mille raames riik palkas 350 eestikeelset õpetajat, tänane minister Liina Kersna seda kahjuks ei jätkanud,” nendib Jaak Aab.\nMore : Jaak Aab, Jaanus Karilaid, Jüri Ratas, Keskerakond\nprioriteet\t4 päeva ago\nKuidas aitab KÕIGE VAESEMAID PENSIONÄRE KESKMISE PENSIONI TULUMAKSUST VABASTAMINE ?\nErakorraline PENSIONITÕUS on 20.-euri LUBADUSTE KOHASELT. Minu B vit. maksab 30 euri. + kõik muud vajalikud asjad. Olenemata teie valitsuse võimulolekust, pole ma ikka suutnud madratsit osta, Algavad läbirääkimised 2 tahvli soome papi ostmiseks, kohaletooniseks, et panna alla- selgrookõverdused ,mis öösel tekivad teevad ju sandiks !Teine tahvel peatsisse -tuuletõmbus teeb pea haigeks, spasme ja viib energia. nn.voodi on 47 aastane endine lahtikäiv diivan. Ka soome pappi saan lubada endale kui raha on. Tavaliselt pole. Ka ortopeedilist patja vaja -raha netu. Prille ja päikeseprille UV kaitsega. Ähvardab pimedaksjäämine.\nVaja sõita teise linna ja KOV annab auto.Sõit 100 euri. Vaja, sest silmad ütlevad üles. Vaja einevate arstide konsultats.Korraga seda maksta ei suuda. KOV ütleb, et see suur raha. Loomulikult võtan kaasa lemmiklooma tema tervis teeb muret. Kahte korda ma auto eest ju maksta ei saa, Järjekorrad on aga nädalaid mõlemas. Kuidas aegu sobitada?KOV tahab, et maksaksin kõik raha. Loomaarst võtab vähemalt 200. Kustkohast raha võtan ?\nToimetulek tõusvat 200-ni. Aga sellest 200-st maksan ma sidetasu 20 eur+ telef. 4-10 eur. ja väikelaenud maksan kokku 50 eur. ja maja renoveerimise maksan ,veel ei tea kuipalju ! Olen staaziga vanaduspensionär.\nKas selline peab vanadus olema?\nTeie ei lahenda PROBLEEMI, vaid kleebite teda üle plaastritega. AINULT SOTSIAALHARTAGA TÄELIK ÜHINEMINE LAHENDAB SELLE. KÜLL AGA ÜHINETE KÕIGE MUUGA, MIDA SAAB JA ETTE PANNAKSE.\nLaiapindne riigikaitse, kus ühe raketi hind on kakssada tuhat euri ei kaitse meid kõigest hoolimata.Ainult diplomaatia.\nJura Koffimassin\t3 päeva ago\nSitaratas tahab sigida teiste arvelt jälle.\nJane\t3 minutit ago\nValitsus peabki seisma oma rahva heaolu kaitsel ja keskerakondlased teevadki seda. Aga reformierakondlased ei tee midagi positiivdet. Võimule saadakse mitte töötulemuste põhjal vaid lükates valesüüdistuste abil teelt kõrvale segajaid. peavoolumeedia on nende hääletoru ja edukas sest näe imet reformierakondlased saavad palju hääli kuna on inimesi kes usuvad valet ja vassimist ja ähevad õnge. Neile ei loe see mis tegelikult toimub.


Tütarlaps Tšuvaši vallutanud Pariisi. Venemaa on määratlenud oma kõige ilusam tüdruk. See oli 18-aastane Julia Polyachihina lähtekohast Tšeboksarõ ja nüüd ta esindab oma riiki on "Miss World" ja "Miss Universe".\nJulia sündis 8. veebruaril valdkonnas Trans-Volga lähedal Tšeboksarõ tavalise pere. Olga ema - erialalt raamatupidaja ja Sergei isa - jahimees. Ka tüdruk on noorem õde, ta oli vaid 7 aastat vana. Perekond on alati toetanud Julia tema soov osaleda iludusvõistlusel.\nKuna lapsepõlves, tüdruk oli kiindunud sport, tantsimine ja fitness aeroobika, isegi sattus rahvuskoondises riigis. Zavolzhskaya lõpetas keskkooli kuldmedaliga. Pärast keskkooli, Julia sisenenud tšuvaši Riikliku Ülikooli "Ajakirjandus" eriala. Tema sõnul oli see kõik, mis oli toonud teda hetkel triumf, sest ta on alati unistanud saada iluduskuninganna.\n2015. aastal oma karjääri rohkelt. 15-aastane tüdruk teise koha konkursil "Miss Tšuvaššia" ja kohe sõlminud modelliagentuuri Volga mudelid. Aasta hiljem oli ta juba võitnud esimese koha, samuti teise koha "Miss Tourism Venemaa."\n2016. aastal Julia sattus top 10 rahvusvahelises konkurentsis Miss Globe Makedoonia, ja võttis kolmanda koha "Miss Apollo" 2017. aastal Türgis. Ka eelmisel aastal, töötas ta mudeli Jaapan ja Prantsusmaa.\nOn konkurentsi tüdruk ütles üksikasjalikult oma Instagrame oli ainult 10000 liitujat, kuid pärast võitnud arv kasvab iga minut.\nNaine oli elanud mitu kuud koos kolju kõhus


Oled siin:Home»UUDIS»FOTO JA VIDEO»Möödakäija kutsus Tesla omanikule lapsepiinamise eest politsei\nOlge endale Teslat soetades edaspidi ettevaatlikumad! Kui peres on lapsi või koduloomi, kelle otsustate istuma panna istmeritta, millele pääseb juurde Tesla tagaluugist, võib nõrganärvilisem möödakäija või ülihoolitsev naaber teile politsei kaela saata.\nJust nii juhtus Ühendriikides, kus tähelepanelik möödakäija märkas, kuidas isa oma väikese tütre auto tagaluugist sisse surus. Hea inimene otsustas selle peale politsei jalule ajada, sest olukord tundus enam kui kahtlane.\nPolitsei sõitis kohale ja palus pereisal auto tagaluugi lahti teha. Selgus, seal oligi laps! Aga et tegu on Tesla Model S 7-kohalise versiooniga, mille tagumine istmerida on paigutatud nii, et sellele pääseb juurde auto tagaluugi kaudu, ei olnud märgikandjatel muud teha, kui südamest naerda.\nACCELERISTA KOMM Tesla tagumine istmerida on nutikas lahendus peredele, kus on lapsi rohkem kui kaks. Turvalisus ja mõningane sõidumugavus on tagatud, ehkki seljaga sõidusuunas istumine võib mõne inimese jaoks olla ebamugavam ja põhjustada näteks südame pahaks minekut.\nKui aga lapsele või mõnele pereliikmele meeldib just selles tagareas istuda ja ta on korralikult turvavööga kinnitatud, siis ei tohiks mingeid probleeme olla. Iseasi, mida sellest naaber arvab… Äkki aitab, kui teete naabrile väikese presentatsiooni ja proovisõidu? “Lase naaber tagaritta istuma” – kampaania näiteks?\nAmeerika ongi muidugi puhtakujuline imede maa. Kaaskodanike aktiivsus teiste ellu sekkumisel on kahetiselt võetav – ühtpidi on vabadus teha kõike, mida hing ihkab, aga vaid siis kui oled täiskasvanu. Kõik, mis puutub lastesse, on kogukonna suure tähelepanu all.\nEelmine artikkelKa Hyundai kutsub autosid tagasi\nJärgmine artikkel Ford tegi narkojoobes kostüümi


Trip.ee | ruhnukaru\n29. aug 2008 10:49\nVaatasin järgi kindlustus korvab, siis kui ümberistumise aeg on vähemalt 2 tundi. Veel see, et Aurinkomatkad reisid on tellimusreisid, st. kohvrid tuleb Helsingis vahepeal välja võtta, otse Tallinnasse ei saadeteda (liinilendule läheks otse).\n29. aug 2008 10:22\nIse reisi bronnides küsisin nõu ülemuselt, kes nendega palju reisinud ja tema ütles, et kui vahepeal on tankimine, siis nad kipuvad hilinema. Endal seda muret ei ole sest lennuk saabub Helisngisse öösel 2.15 ja siis jään hommikut ootama, et esimese lennuga TLN tulla. Aga kui sul lennuk hilineb ka siis kindlustus ei korva seda?


Arvustus: Kui sõnad saavad otsa ja jääb vaid hüsteeria | Müürileht\n„Hüsteeria” tundub kui järg Semperi 2004. aasta videoteosele „Untitled”, mille ajendas tema abikaasa truudusetus, kirjutab Piret Karro Eesti Päevalehes.\nMuidugi võib öelda, et soololavastust on meelevaldne ainult ühe fookuse kaudu tõlgendada. Esimesed 20–30 minutit ei tee viis naeruväärsetesse roosadesse kostüümidesse riietatud näitlejat laval muud, kui naeravad hüsteeriliselt ja sunnitult. See on kohutavalt tüütu, aga küllap millegi sissejuhatus. Lavakujundus näib olevat mõne kaasaegse kunsti performance’i või installatsiooni paroodia. Roosad retuusid ja karvakampsunid vihjavad naistele, feminismile, noortekultuurile vms. Võib-olla naljatab Semper tänapäeva kunsti üle, mille osa ta on – äkki on see siis irooniline kriitika nii enda kui ka kunsti pihta? See ei ole huvitav rada, mida mööda tõlgendusega minema hakata.\nMarika Vaarik ja Eva Koldits „Hüsteerias” Foto: Ene-Liis Semper\n*Tõbrastest filmirežissööride ja ahistajatest meelelahutajate tõttu on tekkinud küsimus, kas ja kuidas vaadata nende inimeste (enamasti meeste) kunsti, kes on eraelus või töökohal vägivaldsed (enamasti naiste vastu). Võib öelda, et ahistajate kunsti boikottimine tõmbab alla ka mitteahistajatest kaastöölised, aga fänluse jätkamine toetab võimupositsiooni, millelt neid tegusid on sooritatud. Mina olen teinud tundepõhise valiku: kui tuleb välja, et mõni autor on andnud oma kaks senti niigi vohavasse naistevastasesse vägivalda, veedan oma aja tema teose asemel mõne teise vaimustava autori teose seltsis. Milleks kembelda ühe võimutipust ämbrisse astunud tüübi pärast, kui maailmas on nii palju teisi häid lavastajaid, režissööre, koomikuid?\nArvustus ilmus esialgselt Eesti Päevalehes 10. jaanuaril 2018 pealkirja all „Ene-Liis Semperi „Hüsteeria”. Kui sõnad saavad otsa ja jääb vaid naer”.\nLoe lavastuse kohta lisa Teater NO99 kodulehelt.


EESTLASE TOIDULAUD LUUBI ALL | DJ Andres Puusepp sööb seda, mis parasjagu kätte saab: bensiinijaamades müüdav toit pole päris see, mida iga päev sööma peaks - NAISTEKAS\nEESTLASE TOIDULAUD LUUBI ALL | DJ Andres Puusepp sööb seda, mis parasjagu kätte saab: bensiinijaamades müüdav toit pole päris see, mida iga päev sööma peaks\n05.mai 2019 12:01\nPower Hit Radio saatejuht ja DJ Andres Puusepa sööb kiire elutempo tõttu sageli seda, mille parasjagu kätte saab. Ta otsustas osaleda Tervise Arengu Instituudi (TAI) tervisliku toitumise kampaanias ja kirjutas nädala jooksul üles iga oma suutäie. Tema toidupäevikut analüüsis ja võrdles soovitatava toidupüramiidiga TAI toitumisuuringute projektijuht ja riikliku kutsetunnistusega toitumisnõustaja Kristin Salupuu.\nAndres, kuidas Sa iseloomustaksid oma igapäevast toitumist?\nToitun igapäevaselt suhteliselt erinevalt. Söön seda, mida saan ja kuidas jõuan. Ma tean väga hästi, et valmistoit poest ja bensiinijaamades müüdav toit pole päris see, mida iga päev sööma peaks. Minu toitumine ei ole kindlasti parim ja olen teadlik, et seda saab kindlasti palju parandada.\nMa tean teoreetiliselt, mis on tervislik toitumine, kuid paraku reaalsus on see, et igapäevaselt tervisliku toitumist ma ei järgi. Tihtipeale olen mõelnud, et nüüd hakkan toituma tervislikult, kuid kiire elutempo tõttu ununeb vahel mõni toidukord ära ja hiljem avastan, et kõht on väga tühi, siis söön, mida kätte saan. Üritan süüa toidu kõrvale salatit või lihtsalt värsket kurki või tomatit.\nVäga raske ei olnud. Tuleb oma toidud lihtsalt üles pildistada ja igal õhtul kindlasti päevikusse kirja panna. Tagantjärele toitumise kirja panemine ei ole väga hea mõte, sest kipun unustama ja on vaja palju ühe korraga kirja panna. Kuna söön tihtipeale kodust väljas, siis oli nende toitude koguste hindamine kõige keerulisem.\nEnda toitumist jälgides ja päevikusse kirja pannes avastasin ma üllatuseks, et mu toitumine minu enda jaoks ei olegi nii hull kui ma arvasin. Millegipärast arvasin ma, et mu toitumine on palju hullem kuigi, annan endale aru, et seda saab oluliselt parandama. Mille taha on see siiani jäänud ei oska öelda, on see laiskus või midagi muud, ei tea!\nKui sain oma analüüsi kätte, siis tegin oma toitumises väikeseid korrektuure. Üritan liha süüa veidi vähem ja kala veidi rohkem. Samuti vähendasin muna tarbimist, mida ka soovitati! Püüan ka rohkem puuvilju tarbida.\nRiikliku kutsetunnistusega toitumisnõustaja Kristin Salupuu: Andres peaks vähendama liha, muna ja majoneesi tarbimist\nAndres saab toidust enam-vähem parajas koguses energiat ehk 2500 kcal – tema hinnanguline päevane energiasoovitus sõltuvalt kehalisest aktiivsusest on ligikaudu 2300-2500 kcal. Samas puudus energia jaotumisel toidukordadele kindel korrapära. Mõnel päeval oli energia jaotunud põhitoidukordadele, kuid esines ka päevi, mil söödi kolmele põhitoidukorrale lisaks toekas oode. Hea on see, et toidukordade vahel ei esinenud laiaulatuslikku näksimist ja üldjuhul tarbiski Andres toidukordade vahel vaid magustamata kohvi. Siiski andis ühel päeval õhtu jooksul tarbitud jookidest (peamiselt alkoholist) tulenev energia ligi pool päevasest energiasaamisest.\nRasvadel on menüüs liiga suur osakaal, vähendada tuleks liha, eriti lihatoodete, aga ka muna ja majoneesi tarbimist. Samas jääb Andresel puudu süsivesikutest, mis võiksid anda vähemalt 50% energiast. Süsivesikute parimad allikad on teraviljatooted, eriti täisteratooted, puu- ja köögiviljad ning marjad.\nVäheks jäi ka kiudainete saamine – keskmiselt ainult umbes 14 g päeva kohta. Minimaalne soovitus on meestel vähemalt 35 grammi päevas. Kiudainete saamise suurendamiseks tasuks eelistada kõrge kiudainesisaldusega täisteratooteid, tarbida ka täisteraputrusid, pudrule või jogurtile/keefirile võiks lisada ka kliisid ja seemneid, valge riis asendada täisterariisi või tatraga. Ka puu- ja köögiviljad ning marjad on head kiudainete allikad. Kiudaineid on ennekõike vaja seedimisele kaasa aitamiseks ning normaalse mikrobioota hoidmiseks oma soolestikus.\nAndrese kolesterooli saamine oli keskmiselt 792 mg. Päevane soovitus pikaajaliseks saamiseks on kuni 300 mg päeva kohta. Kõige rohkem on toidukolesterooli munakollases, rupskites, rasvastes liha- ja piimatoodetes, aga ka näiteks majoneesis.\nAndres jõi nädala jooksul kaks korda alkoholi kokku 24 alkoholiühikut. Ühel päeval tarbitud alkoholikogus ületas viiekordselt päevast ohutut kogust, milleks loetakse täiskasvanud meestel neli alkoholiühikut. Samuti tuleks jälgida, et nädalasse jääks kolm alkoholivaba päeva. Alkoholi ühikute kohta saab lisa uurida siit.\nPeamised soovitused Andresele on järgmised:\nSuurendada täisteratoodete, puu- ja köögiviljade ning marjade söömist – see aitab kaasa süsivesikute (sh kiudainete) ning paljude vitamiinide-mineraalainete piisavale saamisele\nSüüa kala ning pähkleid-seemneid, vähendada liha ja lihatoodete tarbimist – saab rohkem vitamiini D ja teisi vitamiine ning mineraalaineid, väheneb küllastunud rasvhapete ning suureneb küllastumata rasvhapete osakaal\nVähendada muna, majoneesi ja rasvaste lihatoodete tarbimist – see aitab kaasa kolesterooli ja küllastunud rasvhapete saamise vähenemisele.\nEESTLASE TOIDULAUD LUUBI ALL | DJ Andres Puusepp sööb seda, mis parasjagu kätte saab: bensiini...\nVürtsidega erinevate haiguste vastu! Need on ürdid ja vürtsid, mis sa peaksid kindlasti kohe oma menüüsse lisama 07.06.2019\nEESTLASE TOIDULAUD LUUBI ALL | Kinnisvaramaakler Kristiina: armastan šokolaadi, aga kui iga šokolaadikommikese toidupäevikusse üles pidin märkima, pani see ikka mõtlema küll 09.11.2019\nEESTLASE TOIDULAUD LUUBI ALL | Laulja ja saatejuht Helen Adamson: olen toidu osas üsna pirtsakas, valin hoolega, mida endale sisse söön (5) 17.11.2019


Tuleviku linnaliikuvus on isejuhtiv\nLahenduste leidmiseks on Citroën, Accor ja JCDecaux alustanud loomingulist koostööd, mis kannab nimetust Urban Collëctif. Kantud veendumusest, et tuleviku liikuvus peab olema nii turvaline kui ka mugav, on koos loodud revolutsiooniline liikuvuskontseptsioon – isejuhtiv ja elektriline liikuvusplatvorm Citroën Skate.\nErinevad kered ehk Pod’id\nPod’il on automaatselt avanevad ja sulguvad liuguksed, kaks kuni kolm reisijat mahuvad koos mugavalt pardale. Pagas paigutatakse selleks mõeldud panipaika. Leedriba näitab reaalajas infot: isiklikke sõnumeid, uudiseid, ilmateadet, saabumisaega ja reisi kestvust.\nCitroën Skate on platvorm, mis võimaldab Pod’e vahetada vastavalt vajadusele ja tellimustele. Pod’e saab vahetada vähem kui 10 sekundiga. Citroën Skate on universaalne liikuvusplatvorm, mida saab kasutada kõikvõimalike kerede liigutamiseks, mis teeb tehnoloogia argielus paremini kasutatavaks.\nSee on varustatud kogu tehnoloogiaga, mis on vajalik transpordi- ja logistikaüksuste liigutamiseks, võimaldades neil loobuda üleliigsetest ja kallistest seadmetest ning tehes nii isejuhtiva tehnoloogia kasumlikuks. Võrdluseks, sõiduautod on 95% ajast pargitud ega suudaks eales kasutada tehnoloogia täit potentsiaali. Nagu ultratehnoloogiline rula, ühendab Citroën Skate tehnoloogia, mida on vaja autonoomseks ja elektriliseks transpordiks: akud, elektrimootori, sensorid jne. Tippkiirus on piiratud 25 või 5 km/h, et tagada reisijate turvalisus sõltuvalt piirkonnast. Kiirus sõltub ka sellest, kuidas Pod’e kasutatakse, et tagada nõudluse kõige efektiivsem täitmine.\nRattad on revolutsioonilised nii kontseptsioonilt kui ka disainilt ja nende loojaks on Goodyear, kes on olnud Citroëni partner 19-19 ideesõiduki juures, luues silmatorkavalt kujundatud rattad. Citroën Skate’i jaoks arendas Goodyear mitmesuunalised Eagle 360 rattad, mille eeskujuks on Goodyeari logo. Ratastes on väikesed elektrimootorid, mis annavad robotile 360-kraadise liikumisvabaduse, nii et see saab liikuda igas suunas nagu arvutihiir, pöörata kohapeal ringi ja pugeda kõige kitsamatesse kohtadesse muretsemata sõidusuuna pärast.


Metodistliku töö iseseisvumine Eestis – Koduteel\nNr 142 – 3 2021 Ajalugu Toimetus\nKäesoleval aastal möödub sada aastat Eesti metodistide esimesest iseseisvast aastakonverentsist Haapsalus. Toomas Pajusoo on koostanud ülevaate metodisti töö algusaastatest Eestis.\nEsimeste metodisti kiriku teerajajate Vassili Tähe (Peterburist) ja Karl Kuuma (Tapalt) evangeelse kuulutustöö tulemusena kinkis Jumal Saaremaal vaimuliku ärkamise, mille alguseks peetakse 9. juunit 1907. Nende vendadega liitus usule tulnud Martin Prikask Arensburgist (Kuressaarest).\n1908. aasta sügisel mälestasid esimesed pöördunud metodistid ühes Kuressaare erakorteris omavahel Issanda surma, mida võiks sisuliselt nimetada koguduse alguspäevaks. Evangeelse äratustöö tulemusena rajati Kuressaares peakogudus (26. aug 1910) ja esimene puitkirik pühitseti seal dr Simonsi poolt (28. okt 1912). Metodistide vaimuliku töö keskuseks sai Kuressaare. Alustati uute tööpunktide rajamisega, nagu Reeküla ja Tõlluste, mis 1910. aastal said Kuressaare emakoguduse osakondadeks, kuid nende koguduste ametlik registreerimine ja palvelate ehitamine jäi palju hilisemasse perioodi.1 Omariikluse ajal registreeriti peakogudus nimega Eestimaa Piiskoplik Methodisti Kogudus (23. sept 1919, kirjaviis originaalkujul).\nÄrkamistuli levis algul üle Saaremaa ja sealt edasi 1912. aastal Tapale, kus rajati esimene Mandri-Eesti piiskoplik metodisti kogudus (15. juuli 1912). Seejärel tekkisid uued kogudused Haapsalus (9. märts 1918), Rakveres (24. sept 1920) ja Pärnus (30. aug 1921). Aastaks 1921 oli lisaks Kuressaare peakogudusele rajatud neli kogudust mandri-Eestis, mis tollase seisuga olid kõik Eestimaa Piiskopliku Methodisti Koguduse osakonnad. Kolm neist said ametlikult registreeritud enne 1921, välja arvatud Pärnu, mille registreerimine lõppes hiljem teisel katsel.\nTähtsamad sündmused, mis mahtusid aastasse 1921, olid Haapsalus kirikuhoone krundi ostmine (26. mai 1921) ja ehitustööde alustamine ning Tallinnas kahe maja ostmine (9. dets 1921) aadressil Suur Pärnu maantee 19 ja 21, mis olid planeeritud vaimulike koosolekute pidamiseks ja lastetööks. Kahtlemata mängisid selles suurt osa dr George A. Simons ja esimene eestlasest superintendent Martin Prikask. Ühtlasi oli majade ostmine ettevalmistus Tallinna koguduse rajamiseks, mis teostus üsna pea, 3. märtsil 1922.\nSoome Konverents, mis peeti 11.–16. augustil 1920 Helsingis, jäi Eesti ja Soome metodistidele viimaseks ühiseks aastakonverentsiks. Ameerikas Des Moinesʼis (Iowa) toimunud Peakonverentsil (General Conference) anti Venemaa Keisririigi võimu alt vabanenud riikidele luba moodustada iseseisvad misjonikonverentsid. Nii peetigi 27.–31. juulil 1921 Haapsalus esimest korda ajalooline Piiskopliku Metodisti kiriku pastorite ja kaastöötegijate aastakonverents, mida juhatas kindral-superintendent dr John Louis Nuelsen (praeguse ametinimetusega piiskop).\nKonverentsi kava järgi oli aastakonverentsile registreeritud 33 delegaati, neist 8 pastorit, 17 jutlustajat ja veel 8 kutsutud külalist. Fotole on jäänud neist 27, sh puuduvad Vassili Täht ja Oskar Põld, kes ilmselt ei saanud poliitiliselt keeruka olukorra tõttu Venemaalt Eestisse sõita.\nKonverentsi istungid peeti üüritud ruumides Jaani tn 6. Kõik jumalateenistused toimusid EELK piiskopi Jakob Kuke lahkel loal Haapsalu lossikirikus. Konverentsil lauldud ühislaulud on väga tuttavad veel sada aastat hiljemgi: „Võta nüüd Issandat“, „Tee tööd, öö ligi jõuab“ ja „Oh võta mind, mu Jumal“. Koosolekul, mis algas õhtul kell pool kaheksa, vaheldusid neli kõnet koorilauludega. Kõnelejateks olid August Mikkov Haapsalust avatervitusega, järgnesid Martin Prikask, Balti riikide superintendent dr Georg A. Simons ja pikema kõnega piiskop dr John L. Nuelsen, mis nii Jumala riigi töötegijaid kui ka kõiki kuulajaid vaimulikult kosutas. Tervituskoosolek lõppes palve ja ühislauluga.\nKonverentsil moodustati kolm ringkonda ja määrati piiskopi poolt superintendendid aastaiks 1921–1922. Nendeks said Heinrich Holzschuher (Läti-Leedu), Hjalmar Salmi (Venemaa ja Karjala) ja Martin Prikask (Eesti). Märkimist väärib uute töötegijate lisandumine.\nKolm ringkonna superintendenti: Heinrich Holzschuher, Hjalmar Salmi ja Martin Prikask\nKonverentsi prooviliikmeteks võeti vastu Fritz Eidin, John Witt, Karl Beike, Adam Varonen, Ernst Bahn, Eugen Grigorjev, Vladimir Rafalovsky ja Hans Söte – kokku 8 uut liiget. Prooviliikmena jätkas George F. Robinson. Sõjategevuse tõttu varem ordineerimata jäänud Rudolf Brenneiser, Alfred Hühn ja Johannes Karlson valiti täisliikmeks ja õnnistati diakoniks.\nPiiskop dr Nuelseni määramised Eesti ringkonnas:\nSuperintendent – Martin Prikask (elukoht Reval/Tallinn)\nArensburg/Kuressaare ja ümbruskond – Hans Söte\nDorpat/Tartu – määramisel\nFellin/Viljandi – määramisel\nHapsal/Haapsalu – määramisel\nNarva – määramisel\nPernau/Pärnu – määramisel (Karl Kuum)\nReval/Tallinn – Martin Prikask\nTaps/Tapa – Johannes Karlson\nWeisenstein/Paide – määramisel\nWesenberg/Rakvere – Johannes Karlson.\nMida tähendab siin piiskopi märge „määramisel“? Eeskätt seda, et antud hetkel ei leidunud olemasoleva või rajatava koguduse jaoks teoloogilist haridust omavat töötegijat. Samas tähendas see valmisolekut seada sihte tulevikuks, et kõik nimetatud koguduse tööpunktid saaksid kvalifitseeritud tööjõuga varustatud. Seniks tegid seal tööd kohalikud jutlustajad, kes olid otsustanud läbida vastava teoloogilise ettevalmistuse.\nAasta 1921 oli Eesti metodistidele ajalooline, sest Haapsalus toimus nende esimene iseseisev pastorite ja kaastööliste aastakonverents. Eesti ei olnud enam Soome Aastakonverentsi ja selle alluvuses oleva Vene Misjoni liige. Eesti PMK Aastakonverents koosnes nüüdsest Eesti, Läti-Leedu ja ka Venemaa-Karjala ringkonnast. Haapsalus toimunud konverents sai oluliseks verstapostiks edasisel integreerumisel ülemaailmse Piiskopliku Metodisti Kirikuga.\n Esimene taotlus (13.02.1922) lükati tagasi (RA, ERA.14.11.1046). Kogudus registreeriti 11.06.1923 (RA, ERA.14.11.1047).\n Kristlik Kaitsja, nr 2, 1922, 25.\n Kristlik Kaitsja, nr 6, 1920, 89.\n „Russia Mission Conference and Baltic Mission“. Held in Hapsal, Estonia, July 27–31, 1921. Minutes of the Annual Conferences of the Methodist Episcopal Church. Fall Conference 1921 (June–October). The Methodist Book Concern, New York–Cincinnati, 612–613. Aastakonverentsi protokoll on hoiul ÜMK Ajalooarhiivis (GCAH).\n Vassili Täht sai määramise Volossovos Venemaa-Karjala ringkonnas.\nArtikli fotol: Aastakonverents 1921 esireas keskel piiskop dr John L. Nuelson, tema paremal käel dr George A.Simons ja vasakul Martin Prikask\nJärgmine artikkel Järgmine Meenutusi EMK suvekonverentsist\nEelmine artikkel Eelmine Juubilar Mark Philip Nelson\nSinu sõna on mu jalale lambiks ja valguseks mu teerajal (PS 119:105)


Pool aastat lõikusi, et pääseda haruldase haiguse küüsist | Õhtuleht\nPool aastat lõikusi, et pääseda haruldase haiguse küüsist (8)\nEI SAA ISE SÜÜAGI: Puuoksasarnased tüükad kätel piinavad Abul Bajandari juba aastaid. Peaaegu sama hullud tüükad katavad ka ta jalgu.Foto: AFP / Scanpix\n"Me ei ole kunagi varem teinud selliseid operatsioone. Jumal aidaku meid," ütles CNNile Bangladeshi tuntuim plastiline kirurg Samanta Lal Sen Dhaka, kui alustas haiglas esimest lõikust pikas operatsioonide reas, mis peavad lõpuks jagu saama Abul Bajandari haigusest, mis on ta käed ja jalad tundmatuseni moonutanud.\nPraegu 25aastane Abdul Bajandar märkas kümmekond aastat tagasi oma jalgadel kõvendeid ja läks arsti juurde, kes talle rohu määras. Abi sellest ei olnud, kolme aasta pärast kasvasid tüükad ka kätel. Need kasvasid ja kasvasid – praegu kaaluvad tema pigem puuoksi meenutavad käed üle viie kilo. See on geneetiline haigus, mida maailmas põeb veel vaid üks inimene.\n"Ainus, mida ma kätega teha saan, on kaela kratsida," kurtis Bajandar CNNile.\nKAS NN PUUMEHE HAIGUS? 10aastase india tüdruku näol vohavad käsnad\n"Geneetika vastu ei saa. Raske puudega laps võib sündida igaühel."\nPuumees unistab normaalsest elust


Jalgpallipodcastid - Lehekülg 17\nLehekülg 17, kokku 18 Esimene ... 7131415161718 Viimane\nNäidatakse tulemusi 321 kuni 340, kokku 343\n31.10.19, 13:06 #321\n04.11.19, 20:54 #322\nTeadaanne "Pikk ette (ja ise järele)" kuulajatele: näitlejate haigestumise tõttu täna saadet ei tule. Äkki homme on parem päev.\n04.11.19, 21:24 #323\nVutikohus samuti kuulatav. Kuid ma ikkagi kaldun arvama, et kõik liialt ühte auku. Võiks peale inglise liiga ka mingit juttu olla. Top 5 liigadest. Kuigi tihtipeale on koondise tegemised nagu mingi erakonna propaganda raadiosaade. Kunagi oli mingi hea kord, kui eurosarjas kõigil pekki läks ja korralikult puid alla valati. Ilma ilustamata.\n05.11.19, 18:50 #324\nÄkki homme on parem päev.\nPõhiteemadeks värske koondisenimekiri, vanameistrite Kamsi, Neemelo ja Ilvese karjäärilõpp ning see, kuidas õnnestub Levadial lähiajal pakkuda mänguvõimalusi nendele noortele talentidele, kes minuteid vääriksid.\n08.11.19, 17:39 #325\nViimast Kolmandat Poolaega ei olegi siin veel promotud. Minu jaoks oli see vist läbi aegade kõige põnevam jalgpallipodcast, kusjuures ma ei ole ei Bundesliga ega Saksa jalgpalli huviline. Aga nagu Andres Must oma pika loengu lõpus ütles, Bayern ei jäta kedagi külmaks. Ma kuulasin seda jooksu ajal ja kui ma tavaliselt ei pane poolt mula tähelegi, siis selle saate kuulasin küll algusest lõpuni ülima tähelepanuga ära (v.a. panustamisrubriik).\n09.11.19, 09:30 #326\n+1, selliseid osasi võiks rohkem olla. Kui kuulad mitut Eesti podcasti, on ikka üks ja sama jutt kõigil, aga taolised ülevaatllikud ja detailsed osad - puhas kuld.\n11.11.19, 21:16 #327\nMartin Reim ja Levadia, Premium liiga hooaja kulminatsioon, Eesti koondise mäng Ukrainaga.\n19.11.19, 13:12 #328\nSeekordne koondise-saade sai lindistatud Amsterdamis. Spotify failiga on mingi anomaalia, seega kuulake Soundcloudist.\n19.11.19, 14:12 #329\nKuule futboliit. Korralikud jalkamahed saanud stuudiosse, aga andke neile mikker ka ette ja kerige mingid settingud peale, et neid kuulda ka oleks ikka. Vaiksed tüübid, need jalgpallurid.\n19.11.19, 15:05 #330\nSpotifyst oli kõik ilusti kuulda, probleemideta.\n19.11.19, 15:24 #331\nMa kuulasin beyondpod'iga ja noh, poolt juttu ju kuulsin kah\n25.11.19, 19:15 #332\nEesti elu võtmeküsimus: kes on süüdi?! Okei, päris nii me ei lähenenud, püüdsime natuke konstruktiivsemalt arutada.\n26.11.19, 15:44 #333\nSee podcast ei suutnud mind veenda, et tasub mängida lühikeste söötudega ehitavat mängu meestega, kes jäävad vastastele tehniliselt, füüsiliselt, taktikaliselt nii palju alla nagu meie A-koondise mängijad Hollandi ja Saksa tippudele. Ma saan aru kui noori õpetatakse niimoodi mängima. Aga täiskasvanud pallurid, kes pole võrdlusena vastastega tegelikult selliseks mänguks võimelised - milleks? Tuleks ikka mängida seda mängu, mida meeste võimed lubavad.\n03.12.19, 21:56 #334\nKristal, EM-finaalturniir, Inglismaa, treenerivahetused, Messi, Ronaldo.\n09.12.19, 15:32 #335\nPäris paljud meie podcastide tegijad võiks õppida Luigendi pealt, kuidas rääkida nii, et kuulajal oleks põnev. Üsna tihti on seda ühesuunalist ebavajalikku möla liiga palju. Viimane kolmas poolaeg oli väga top notch.\n09.12.19, 16:17 #336\nNaljakas, ma tajusin seda episoodi just teistmoodi. Nii pikk ja mittekuhugi jõudev möla kogu aeg. Lisaks nämmutas pidevalt ühe ja sama asja ümber. Ja lõpuks olid argumendid täiesti ebaveenvad.\n09.12.19, 16:20 #337\nMu arust ka oli Luigendi jutt üsna igav. Midagi uut ma ka teada ei saanud sealt.\n10.12.19, 00:05 #338\nKui igav järgnev jutt on, jäägu samuti kuulajate otsustada, aga Premium liiga üleminekud andsid ette löödud pikale seekord sellise ilme:\n10.12.19, 11:16 #339\nKas mitte Ott Järvela ei öelnud augusti lõpus, et üleminekud ja võimalikud üleminekud on igav teema?\n10.12.19, 13:16 #340\nKui juba meenutamiseks läks ,siis Kangur ütles 2 või 3 saates valikgrupi kommenteerides : " Noh ,ega Holland ja Saksamaa midagi erilist küll pole ,annab mängida " . Haloooo : )


Tasakaalukunstnik: Veel arutlusi õpetamise teemal\nKui ma eile loengutepidamiselt kodupoole lonkisin, siis leidsin endalt küsimast, et kuidas ma nn õpetamiseni olen jõudnud? “Niinimetatud” sõna õpetamise ees kasutan sellepärast, et ma juba jupp aega ei pea õigeks (tekitab minus väga vastakaid tundeid) selle mõiste kasutamist oma tegevusele.\nNii et jätkuks eelmisele postitusele vahendan enda ja ühe koolitaja mõtteid/arutlemist mõistete õpetaja/õppimine kohta. Olen kirjutanud ka eelnevalt, et nn klassikalise kantslijutluse ajad on jäädavalt möödas.\nÜks meie koolitajatest Kristel Jalak arutles õpetaja/lektor/koolitaja mõiste üle ning ütles muuhulgas, et tema jaoks on lektor pigem solvava maiguga. Kaasneb see tunne sellepärast, et kui koolitatavad vaatlevad loengupidajat muigvel näoga, et tuleb keegi kuskilt ja hakkab targutama, et tegelikult.... osalt õige ka ja osalt...aga mitte see pole oluline. Tagasi mõtte juurde.\nArutluse käigus jõudis ta ajalooni, et klassikaline õpetamise meetod (loeng) on pärit ajast, kus kogukonnas oli üks (või siis mõni, aga igal juhul vähemus) lugemisoskusega inimene ja selleks, et algselt piiblit lugeda või raamatutest tarkusi või ajalehtedest uudiseid (ehk siis uusi teadmisi) edasi anda, siis see üks oskaja luges kuulajatele tekste ning sealt kasvas välja klassikaline õpetamise meetod.\nAjad on muutunud ja inimesed koos nendega. Me oleme ammu kirjaoskaja rahvas. Tänasesse päeva ja eriti täiskasvanud inimesele uute teadmiste/kogemuste edasiandmiseks/omandamiseks ei sobi enam monoloogi pidamine. Põhus lihtne - see pole efektiivne. Kasutegur on madal ja ressursikulukas ka. Lisaks on vahepeal teadlased uurinud, kuidas täiskasvanud inimene kõige paremal moel uusi teadmisi/kogemusi omandab.\nSestap jõudis Kristel Jalak aruteluga sinnamaale, et tema isikliku nägemuse kohaselt sobiks tänasele täiskasvanud inimese koolitajale mõisted: arengunõustaja või arengukonsultant, mis sellele tegevusele ja selles kasutatavatele meetoditele oleks kohasem kasutada.\nSee arutluskäik ja tulemus vastab ka minu sisemisele äratundmisele. Ma ei saa/ei edasta kuulajatele pelgalt fakte ega ka mitte absoluutset tõde, vaid vahendan võimalusi uute teadmiste/kogemuste omandamiseks. See on interaktisoon, mis eeldab auditooriumisolijate aktiivset osavõttu. Ma saan edasi anda seda, mida kuulajaskond on valmis vastu võtma. Ja kuidas seda teha, see on peamine efektiivsuse võti. Õnneks on palju-palju erinevaid meetodeid, mis ei abista ainult mind, vaid on abiks ka uute teadmiste omandamisel.\nAga kuidas ma siis oma näpu nn kuradile andnud olen? See on tulnud täiesti salamisi. Kunagi sajandi algusaastatel pöördus minu poole ühe ülikooli esindaja ja uuris, kas ma oleksin huvitatud tudengitele edasi andma teadmisi Euroopa Liidu institutsioonidest ja dokumentatsioonist. Olin sellel ajal aktiivselt EL-i institutsioonide vahel toimetamas ja osalesin ka mitmes töögrupis ning sellealane teadmine alles hakkas Eestis levima. See oli uus ja põnev väljakutse ning muidugi olin ma nõus (peale sügavat nõupidamist perekonna ja oma ajakvaga).\nJa sealt edasi tuli kõik kuidagi sujuvalt: üks aine ja siis järgmine ja veel ja järgmine kool...avatud koolitused jnejne. Tänaseks on ilmselgelt ülekaalus teadmiste edasiandmine ja vähemuses reaalne töö neis nn õpetatavates teemades. Kuigi täiesti reaalset töötegemist ma ei lõpeta, sest valdkond muutub nii kiiresti, et ma kaotaks oma professionaalsuse ja ei oleks enam pädev nn õpetajana. Ka on see töö siiani piisavalt põnev, et ma ei raatsiks loobuba...ei ühest ega teisest, sest mõlemad suunad on siiani väga suurt rahuldust pakkuvad. Eks aeg näitab. Kogemus ütleb seda, et mingil ajal tulevad ristteed, kus tuleb valikuid tegema hakata.\nLoe veel: areng, hetked elust, minevik, mõttepuu, olevik, tulevik\nnotsu 24. september 2017 07:35\nKadunud Urmas Petti rääkis omal ajal ühes loengus midagi sellist, et loenguvorm tuli koos reformatsiooni ja vastureformatsiooniga. Keskajal oli vähemalt ülikooliõpe käinud rohkem seminari ja väitluse vormis, sest sklolaarilt eeldati väitlusoskust ja seda pidi üksteise peal teritama. Aga usulõhega tekkis kohe mure, et kui tudengid oskavad hästi loogikat ja väitlust, siis võivad nad oma peaga mõeldes valele poole lõhet sattuda - ja niimoodi siis asuti kummalgi pool lõhet rangelt loenguid pidama, et oleks kindel, et õppurid ikka õige õpetuse saavad.\nNii et suhteliselt uus asi - varauusajast saadik.\nTasakaaluKunstnik 24. september 2017 22:57\ntundub täiesti loogiline. täna mitte enam asjakohane, kuigi mõnedes riikides võib see ka nii praegu olla. aines (st kuidas õpetada) on põnev. olen päris palju lugenud selle kohta ja ka aegade jooksul kuulajaskonnalt uurinud, et mis on nende jaoks sobivam, kas ainult kuulata või siis aktiivselt osaleda. aktiivse osaluse all mõtlen just neid väitlusi, arutlusi, seminare jms. viimased viis aastat olen täheldanud ka seda, et pelgalt loengutest ei piisa. sestap olen modifiteerinud meetodeid ning see kombinatoorika on andnud palju paremaid tulemusi just õppurite jaoks. kuidas ma seda tean? olen aastate jooksul anketeerinud kuulajaskonna ning analüüsinud tulemusi. väga üheselt võib järeldada, et kui uusi teadmisi saab kohe rakendada, siis on kasu nende jaoks suurem.\nAnonüümne 24. september 2017 09:28\nIgasugune info jagamine millele järgneb kontrollimine on õpetamine ja kui õigesti meeles on, siis kiidetakse heaks. õpetamisel ja õpetamisel on vahe üks on hariduse andmine teine võimule allumise õpetusega kiiritamin meetodid on sarnased vajadus pidevalt muuta kuna muidu kaob võim käest.\nma sooviks õnne selle kadalipu läbimiseal nii,et kes piruka juures need on õnnelikumad nendel ongi palju head alati. :)\nTasakaaluKunstnik 24. september 2017 23:03\nma ei saanud päris hästi aru, mis kommentaari sõnumi sisuks on. algus on arusaadav, st õpetamise osa. võimuteemast laiemas mõttes ma ei kirjutanud. arutlesin teemal, kuidas täiskasvanud õppijale uusi teadmisi ja kogemusi võimalikult sõbralikul ja efektivsel moel edasi anda.\nkui kommentaari Autor mõtles, et ka õpetaja realiseerib võimu läbi õppuri, siis see pole päris see mõte. kindlasti saab ka läbi autoritaarsuse ja autokraatia õpetaja olla. iseasi, milliseid tulemusi see annab.\ntänasel päeval siin meie maal uurivad kõik koolid õpilaste tagasiside kaudu õpetajate sobivust keskkonda ja arvestavad ka sisuliselt nende küsitluste tulemustega. ning käskivas ning patroneerivas vormis teadmiste edasiandmine jääb üsna lühikeseks.\nvõimumängud üldises plaanis las jäävad mõneks teiseks arutelukohaks. kuigi ka see eema on intrigeeriv.\nAnonüümne 24. september 2017 18:52\nOlgem ausad - õpetajal/juhendajal/õppejõul/mentoril/lektoril peab olema karismaatilisust, esinemisoskust ning teadmised sellest, millest ta räägib ja kogu auditoorium sööb tal peost.\nPoleks paha tuletada meelde ka retoorika nurgakivi - tunne oma publikut (ma arvan, et pole vaja öelda, kes seda lausus) elik kohanda oma õpetused vastavalt kuulajaskonnale.\nTasakaaluKunstnik 24. september 2017 23:14\ntäiesti nõus. nii või naa (eeldusel, et teadmised on edasiandmiseks piisavad) taandub kõik isiksuseomadustele. seda on ka elu näidanud, et ülihead eksperdid ei pruugi olla head õpetajad ja vastupidi.\nretoorika ja artikuleeritud kõne jms esinemisoskused on ääretult vajalikud ning palju muud veel. õige on ka see, et peab tajuma publikut. mingil ajalhetkel tajusin, et õpetamine sarnaneb mingis mõttes lavakunstiga, kuid sisuks on teadmiste edasiandmine.\nüks suurematest tunnustustest omal ajal oli olukord, kus tudengid aine lõppedes uurisid, et ka mul nendega veel mingeid tunde tuleb ja kui ma vastasin, et ei, siis nad läksid ja kirjutasid õppeosakonda sellekohase pöördumise. selline tulemus liigutas mind väga. ja alati on õpetajal ju sisemine teadmine olemas, kas kuulajaskonna tähelepanu on teemal või kuskil mujal.\naga selleks, et auditoorium tahaks olla selles teemas ja ruumis koos õpetajaga on vaja ka õpetajapoolset soovi teha seda tööd ja pühendumist. pelgalt nn ärategemisest on vähe kasu. isegi siis, kui olla karismaatiline, esinemisoskuse ja piisavate teadmisega.\nehk siis kogum saab olla tervik ning jah, vaja on mõlemapoolset soovi.


Intervjuu: Tõnis Vanaselja ehitab Eesti kõige kiiremat autot, mis sõidab juba järgmisel aastal - Autogeenius\nFotod: Tarmo Tomson (Petrolheads), Oldbac\nKuidas see siis nüüd nii läks, et ühel päeval ehitad 3D-skannerit, järgmisel aga juba Eesti kõige kiiremat autot? Oldbaci omanik Tõnis Vanaselja annab seletust.\n15. sept. 2021 kell&nbsp08:30\nKui võidusõitjal on Eesti üks moodsamaid konstrueerimis- ja metallitöökodasid, on ainult aja küsimus, millal tal tuleb kihk ehitada üks kiire auto. Väga kiire, lausa Eesti kõige kiirem ringraja-\nauto. Sest vähemaga leppida pole mõtet.\nKas Oldbac tõesti peab ehitama ise sellise auto, mis teeb Audru rajal ringi vähem kui minutiga? Et ühtki teist nii kiiret autot maailmas veel polegi?\nTõnis Vanaselja (TV): „On muidugi! Näiteks F1-auto sõidaks Porsche Ringil samuti alla minuti nagu ka Le Mansi prototüübid LMP. See alla minuti ringiaeg oli lihtsalt minu arvates piisavalt ambitsioonikas eesmärk, kui hakkasime oma autoehitust kavandama.“ (Vanaselja on aastaid sõitnud vormelautoga, küllap sealt need Audru ringraja läbimise ajad kummitama on jäänud.)\nTõnis Vanaseljal on kindel tahtmine ehitada auto valmis, mitte piirduda ainult ulmelise unistusega.\nMis imepill sellest siis tuleb? Tehtud kullast, karrast ja kevlarist?\nTV: „Kaalusime kaua, kuidas ehitada kandmik. Lõpuks otsustasime süsinikplastmonokoki asemel siiski terastorudest kokku keevitatud raami kasuks, sest see on lollikindel lahendus. (Lisaks ka palju odavam, toim.) Ja meie eesmärk on teha auto valmis (mitte jätta futuristlikuks poolikuks unistuseks). Seetõttu toruraami valisimegi, sest seda saab vajadusel töö käigus siit-sealt natuke ümber teha, erinevalt komposiitvannist.“\nTV: „Katmiku ehitame süsinikkomposiidist, mida on tarvilikest kohtadest tugevdatud alumiinium- ja/või Nomex-kärjega. Sellise asja tegemise kogemust Eestist ega naaberriikidest eriti ei leia. Eriti just ses suhtes, kuhu ja tehnoloogiliselt kuidas täpselt ehitada-lamineerida tarvilikud metallist kinnitusdetailid. Seda tööd teemegi praegu Itaalias Manifattura Automobili Torinos (M.A.T.). Sest minu arvates ei tohi häbeneda abi küsida välismaalt. Seda enam, et kõike ise leiutada pole lihtsalt mõtet, ei ajaliselt ega rahaliselt.\nKuidas eestlane Instagrami abil Tartust New Yorki disaineriks jõudis?


Vägivallast rabatud Venemaa alaliit esitas ametliku protesti - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVägivallast rabatud Venemaa alaliit esitas ametliku protesti\n28. märts 2015, 13:58\nVenemaa jalgpalliliit esitas protesti eile õhtul toimunud Montenegro-Venemaa EM-valikmängu kohta. Mängu varjutas Montenegro fännide vägivallatsemine ning lõpuks pidi kohtunik kohtumise katkestama.\nVenelasi pahandas sakslasest väljakukohtuniku Deniz Aytekini otsus kohtumisega jätkata, ehkki venelaste väravavaht Igor Akinfejev sai juba paarkümmend sekundit pärast avavilet pihta tribüünidelt visatud põleva raketiga. Vastu pead tabamuse saanud Akinfejev ei olnud võimeline kohtumist jätkama ja nii tuli venelastel kohe teha esimene vahetus, kui postide vahele saadeti Juri Lodõgin. 33 minutit hiljem mäng jätkus, kuid teisel poolajal hakkasid fännid taas venelasi erinevate esemetega pilduma, lisaks läks ka platsil mängijate vahel kähmluseks ja Aytekin lõpetas kohtumise enneaegselt.\nUEFA teatel peavad nad enne otsuse langetamist ära ootama kohtuniku ja mängu delegaadi raporti. Venemaa peatreeneri Fabio Capello arvates oleks samuti tulnud mäng esimese intsidendi järel katkestada. «Tegime nii, nagu mängu delegaat käskis – läksime väljakule ja mängisime. Me ei oleks saanud lihtsalt keelduda ja minema kõndida,» sõnas Capello pressikonveretsil.\nVenemaa kaitsja Vassili Berezutski sõnul hoiatati publikut, et kui keegi veel mängijaid millegagi viskab, jääb mäng pooleli. «Aga täpselt nii läkski. Dmitri Kombarov sai vist välgumihkliga pihta. Siis juhatas kohtunik meid tagasi riietusruumidesse,» kirjeldas Berezutski Venemaa telekanalile Rossija 2 juhtunut. Mäsu sai alguse olukorrast, kus võõrustajate väravavaht Vukašin Poleksic tõrjus Roman Širokovi penalti. Auti sisse viskama läinud venelasi tabas aga prügirahe.\nVenemaa koondise arsti Eduard Bezuglovi sõnul on Akinfejevil peapõrutus ja põletushaavad kaelal. «Ta läbis kohalikus haiglas kontrolli ja lendas siis koos ülejäänud koondisega tagasi Moskvasse,» sõnas Bezuglov.\n«Kahju, et Montenegro toetajate käitumine rikkus mängu, mis oleks võinud olla väga huvitav,» nentis Venemaa alaliidu president Nikolai Tolstõhh vestluses kodumaise ajalehega Sport Ekspress. «Kohe pärast mängu andsime protesti sisse. Meie meelest oleks mäng tulnud lõpetada esimesel minutil.»