Ivar nõukogude armeest meenutab – hellõu viin II Remix | Persona in fieri\nIvar nõukogude armeest meenutab – hellõu viin II Remix\n28 okt. 2016 24 kommentaari\nNonii, patsaanid ja plikad, kohe on kätte jõudmas kolmanda Eesti uus rahvuspüha – halloo, viin! Kui aga küsite, kuidas selline püha meie kalendrisse tekkis, siis tuleb tagasihoidlikult meenutada minu ja minu kunagiste Musta mere laevastiku teenistuskaaslaste üldsegi mitte tagasihoidlikku panust uue traditsiooni juurutamisel. Algas aga kõik sellest, et kui minu pliksid Liisi ja Laena olid veel sellised parajad tiinekad ja käisid meie linna keskkooli viimastes klassides, siis tulid nad ühel päeval linnast suurte kilekottidega. Läksin kohe uurima, mida nad on koju vedanud, sest teinekord oli mul õnnestunud neilt ka pudel märjukest heategevaks otstarbeks konfiskeerida. Tead, need tänapäeva noored on ju nii hukka läinud, joovad ja suitsetavad, mitte nagu meie ajal, kus sind tunnistati kõigepealt tõeliseks meheks ja alles siis võisid pudeli suu peale tõsta. Kottidest ma neile keelatud alkohoolseid jooke ei leidnud, aga seal olid mingisugused arusaamatud kostüümid. Selge, mingi naiste värk, et tassivad kaltsukast endale pidevalt uusi riideid koju. Mina käin juba aastakümneid triibulise madrusesärgiga, ainult teinekord pööran pahupidi, kui mingid kahtlase välimusega plekid on triibud ära varjanud.\nPärisin aru, miks nad raha riiete peale kulutavad. Seda ma neilt siiski ei küsima ei hakanud, miks nad parem viina ei toonud. Tüdrukud ütlesid, et varsti toimub kultuurimajas halloo viina kostüümipidu, neil on selle tarvis riideid vaja ja üldse on praegu väga kiire ja ärgu ma väga pabistagu, kui nad kella kümneks õhtul kodus ei ole. Mis kuradi halloo viin? Jooma lähevad ve? Nojah, ma juba rääkisin, et noored on hukka läinud. Algul mõtlesin, et kütan pliksidel kere kuumaks. Mis kuradi joomine see päise päeva ajal olgu? Ise on vaevu passiealiseks saanud, aga juba aelevad mingite lödipükstest tattninadega ringi, kes nende ees uhkeldavad oma vanemate Soomest ja Saksast toodud autoromudega ja tüdrukutel pea segi ajavad. Sellised ribamokad pole isegi nõukogude armees teeninud ja meheks saanud, aga juba vahivad naisi ning autod on ka teistel perse all. Korraga aga süttis mul peas Pavlovi lambikene. Halloo! Halloo, viin! Missugune normaalne inimene tahaks maha magada sellist toredat pidu, kus tervitatakse viina? Pavlov oli muide see kuulus vene nõukogude teadlane, kes ühendas koerad vooluvõrku ja pani neil lambid põlema, kui ta neile viina või defitsiitset suitsuvorsti näitas. Katsetasin seda ühe korra Šarikuga. Šarik jõi viina ära nagu tõeline mees kunagi, röhatas, hammustas suitsuvorsti peale, aga lamp ikkagi põlema ei läinud. Vähemalt hoidsin elektriarves kokku. Inspiratsiooni sai Pavlov oma katseteks ei kelleltki muult, kui kuulsalt akadeemik Starohujevilt, meie kapteni Vana Tyra vaarisalt. Tsaariajal tehti katseid inimeste, mitte koerte peal ja vana Starohujev, uurides tingitud ja tingimatute reflekside omandamisega seonduvaid teemasid, ohverdas teaduse altarile oma maksa. Ta katsetas tingitud reflekside omandamist viina, hapukurkide ja seentega iseenese peal ja lõpuks see suur huvi teaduse vastu ta hauda ajaski, sest pärisorjuslikul tsaari-Venemaal ei antud veel tervistkahjustava töö eest tasuta piima.\nPeole päris üksi ma minna ka ei tahtnud ja mõtlesin, keda kaasa kutsuda. Anfissat peole kutsuda tundus ohtlik, kuid õnneks oli ta Krimmi poolsaarele ema ehk minu ämma juurde külla sõitnud ja selles osas valitses korteris leebe pärituul. Helistasin oma vanale sõjakaaslasele nõukogude armeest ja sõjalaevastikust, mitšman Volkovile, kes tundis hästi mitmeid võõrkeeli ja küsisin üle, mis seal halloo viina peol tehakse? Mitšman seletaski lahkesti, et seda hääldatakse üldse ameerika moodi hellõu, mis tähendab kapitalistide keeles “Tere!” Sellest mulle piisas ja katkestasin teda poole lause pealt, sest mis on viin, tean ma ju isegi väga hästi, olgu siis teie, meie või kapitalistide keeles. Mitšman Volkov teadis muide peast, kuidas on suitsud, viin ja õlu kõikides endiste liiduvabariikide keeltes, sest iial ei tea, millises olukorras võib võõrkeeli vaja minna. Ükskord, kui me käisime Musta mere laevastiku kultuuripäevade raames Dušanbes ja andsime kohalikul bazaaril seitsmeteistkümnele Tadžiki NSV miilitsale poksisimultaani, siis tervitas mitšman neid kohalikus dialektis nii soravalt, et nood karjas nokauteerusid, alla andsid ja armu palusid. Selline fantastiline polüglott on meie mitšman, kes õpetas meid laevastikus rahvastevahelises suhtlemise keeles kolme sõna abil kommunikeeruma! Näitasin neile veel demonstratsioonesinemise korras mõningaid Anfissalt õpitud sambovõtteid, mille järel läksid miilitsad lendu nagu varblased tuules ja kadusid.\nNiisiis, tere viin ehk teemapidu, nagu tänapäeval peenelt öeldakse! Kuigi mitšman Volkovi teada oli see mingi imelik ameerika komme, oli see ka korralikule nõukogude inimesele igati arusaadav ja kiiduväärt üritus, mis vajas tähistamist küll. Otsisin välja vanade sõprade telefoninumbrid üle terve endise Nõukogude Liidu ja hakkasin neid läbi helistama, et neid halloo viina peole meelitada. Nii oligi, et helistasin ja tervitasin neid rõõmsasti: „Aljoo, u nas prazdnik zdrastvui vodka!“ Suurem osa neist olid kohe nõus peole tulema, välja arvatud lõunavabariikidest pärit motorist Abezjanov, kes oli vahepeal Kaug-Põhja elama sattunud ja tegeles seal arbuuside ekspordiga lõunavabariikidest. Ta, kuramus, kuulus nüüd uusrikaste klanni, võttis endast kolm pead pikema pesumodelli naiseks, vahetas päevinäinud Lada tuliuue Lexuse vastu ja käis nüüd prill nina peal ning mapp kaenla all ringi. Pidas end soliidseks ärimeheks ja ei tahtnud mingisugusest hellõuviinatamisest kuuldagi! Arbuuside müük edenes nüüd nii suure hooga, et tema olla nii peen musjöö, et joob ainult prantsuse konjakit, mida äripartnerid talle tänutäheks toovad. Õige meremees ei anna kunagi alla! Mul kulus tema pehmeks rääkimiseks kaks kõnekaarti, aga kui ma viimases hädas lubasin Olimpiada peole kutsuda, jäi värske abielumees Abezjanov kohe nõusse, sest Olimpiada oli tema suur armastus mereväe ajast, kuigi see oli talle tavaliselt õnnetust armastusest tingitud südamevalu ja Olimpiada vasakhaagist tingitud ninaverejooksu kaasa toonud.\nPaljud teenistuskaaslased jäid siiski tulemata, sest vahepeal oli minu elukoht piiride korrigeerimise tagajärjel kapitalistide poolele sattunud ja paljude seltsimeeste jaoks ei olnud tulek enam nii lihtne kui varem, kui istusid suvalises jaamas rongi ja sõitsid mööda suurt kodumaad mõnusasti kohale. Nüüd nad pidid kõigepealt viisat küsima nagu tahaksid Saaremaale sõita! Isegi vanemabi Puškin oli käega löönud ja kurtis kehva tervist, aga tuumik oli sellegipoolest kohal. Kui sõbrad, mitšman Volkov, motorist Abezjanov, teine motorist Agdam Pohmelidze Gruusia vennasvabariigist, kaks leedukat ja kasahh lõpuks meie hruštšovka ees kokku said, siis selgus, et mitte keegi meist ei olnud ennast kostümeerinud vastavalt hellõu viina peo nõuetele, et kole välja näha. Seda, et hellõu viina peol peaks kuidagi teistmoodi kole olema kui muidu, oli mulle trepikojas seletanud naabrimutt Loreida Loo, abiellunud Reha, kui tema tähelepanu äratanud Liisi ja Laena kilekottide sisu jutuks tuli. Mina ise poleks sellise asja pealegi tulnud, et juua tuleb mingis teatrikostüümis, sest tavaliselt juuakse end lõpuks ikka maika ja trussikute väele, kuna joomise ajal hakkab harilikult palav, nii et tuleb isegi talvel külmaga rõdu uks lahti teha. Anfissa jutu järgi tean, et olen juba loomupäraselt üsna kole, aga miks peaksin nüüd ekstra ennast veel üles lööma, kostümeerima ja meikima? Enamik seltskonnast oli igati ontlikes riietes. Mitšman Volkov oli isegi ülikonnas kohale tulnud, sest meremehe univorm oli ajapikku keskelt kitsaks jäänud, seda ilmselt rohkest pesemisest. Abezjanov oli end muidugi eriti uhkesti üles löönud, kutšid ja armaanid ja mis kõik veel nimedega uhked ürbid selga ajanud ning tema kaela kaunistas eriliselt jäme kuldkett.\nOstsime hakatuseks poest mitu hellõu viina ja hakkasime köögis õhtuse peo soojendusega pihta. Iga joodud hellõu viinaga meie laevukese kiirus kasvas ja peale kolmandat pudelit läksime maja ette suitsu tegema ja värsket õhku hingama. Maja ees trepil istus Olimpiada kass Muska, kellele Abezjanov härdusehoos millegipärast oma kalli Šveitsi päritolu Rolexi käekella kaela riputas. Olimpiada ise oli pärast seda, kui informeerisin teda kalli kaasvõitleja Abezjanovi saabumisest, asjad pakkinud ja hommikuse bussiga pealinna šoppama sõitnud nagu infoagentuur Naised Saunas Rääkisid ehk kõiketeadev Loreida teatas. Nojah, ilmselt tahtis ta kauget külalist väärikalt vastu võtta ja end hellõu viina tarvis üles lüüa, kuigi ette oli nähtud, et riided peavad koledad olema. Kass marssis maja ees edasi-tagasi, tähtis nägu ees, saba uljalt püsti ja kuldkell kaelas, mis tegi meile kõigile kõvasti nalja. Siis tuli aga Šarik, kellel olid Muskaga omamoodi ja keerulised suhted, viinalõhna peale kuudist välja, mille peale kass ehmatas, kaapis jooksuga minema ja ronis kõrgele puu otsa. Abezjanov muutus selle peale millegipärast kurjaks ja uuris, kas meil majapidamises mootorsaagi on, et saaks puu maha võtta, sest tema tahtis oma kuldset Rolexit tagasi saada. Temal oli plaatinast ja kullast sihverplaadiga originaalajanäitaja, mitte mingi vuffelkoopia, sest peale edukat arbuusiäri ta enam mingite nõukaaegsete Zarjade või odavate plastmassist Casio kelladega ei tegelenud. Teistel oli Abezjanovi materialismist, kellast, mahasaagimist ootavast puust ja puu otsa põgenenud kassist sügavalt pohhui. Hirmsasti ajas janutama ja viinavarud vajasid täiendamist. Üldsuse survel liikusime edasi poe suunas.\nPoe ees tegi kamp parkunud näonahaga ja suurte tammiste rusikate töötuid kaevureid aega parajaks. Võib-olla polnudki nad kaevurid, vaid tavalised kaagid, aga peale mitut hellõu viina nägid nad kangesti sedamoodi välja. Meid märgates astusid nad ligi ja küsisid keigarliku välimusega Abezjanovilt: “Peremees, anna suitsu!”. Abezjanov, kes oli nüüd väga tähtis mees ja joodud jookide ning halvasti lõppenud kellaloo mõjul minetanud elementaarse ohutunde, saatis kaevurid kuraasika otsekohesusega momentaalselt nahhui. Iga mõtlev inimene teab, et kui tundmatud isikud tulevad õhtusel ajal suitsu küsima, siis on sul lahinguolukorras kaks taktikalist lahendust, kas annad jalgadele valu või tõmbad küsijale esimesena mööda lonti. Parim kaitse on rünnak, nagu ütles Spartakus, kui ta kolmesaja spartaklasega Termopüülide lahingus Dünamo vastu võitles. Selline Abezjanovi poolne diplomaatiline fopaa tingis suhete järsu jahenemise. Kaevurid, kui nad ikkagi kaevurid olid, muutusid väga vihaseks, kuulutasid , et oleme tunginud nende territoriaalvetesse ja lasid kohe rusikad käiku. Suure sõja käigus löödi Abezjanovil silm siniseks. Ta ise lõi küll tervelt kaks silma siniseks vastu, aga jõud olid liiga ebavõrdsed ning pidime vastu võtma strateegilise otsuse poe eest taganeda nagu Kutuzov oli sunnitud 1812. aasta isamaasõja käigus Moskva maha jätma. Abezjanov jäi ilma veel kahest kullatud esihambast ja rüseluses hammustati tal ära tükk kõrvalestast, mille tõttu veri hakkas voolama ja rikkus ära tema peene Armani ülikonna ja helebeeži meriinovillase Gucci sviitri. Volkovi ülikonnal rebiti üks varrukas küljest ja vastastikku vahetatud arvamuste paljususes sai kannatada mitšmani nina, nii et sealt valgunud veri värvis tema valge triiksärgi veripunaseks. Mulle tehti aga kiirabis neli põseõmblust ning pea pandi sidemesse, sest juustepiirile oli vastu äärekivi kukkumisest tekkinud päris korralik marrastus.\nTõelised mehed ei alistu, eriti veel sellised, kes on nõukogude armees läbi käinud tulest, veest, punase piduriõli voolikust ja vasktorudest. Peale traumapunkti läksime otsejoones poodi, mille eest kaagid olid leebet tõmmanud ja sealt kohe peale varude täiendamist edasi kultuurimajja, kus hellõu viina pidu oli vahepeal käima läinud. Uksel seisev turvamees vaatas meie räsitud välimust ja tõstis tunnustavalt püsti parema pöidla! Tõelise ohvitseri tunneb alati ära. Kohe näha, et kunagine kaasvõitleja nõukogude armeest. Läksime sisse. Klubis käis parasjagu parimate kostüümide valimine. Üks litsaka välimusega neiu, kellele oleks jalgade järgi võinud pakkuda kakskümmend aastat, aga näo järgi julgelt sada aastat juurde, tiris meid ukselt otse lavale. Rahvas klubis kiljus vaimustusest, kui see mikrofoniga varustatud väikese nõia eakaaslane nimetas meid mädanevateks zombideks, tutvustas publikule meie suurepäraseid lahinguhaavu ning kiitis grimeerija, stilisti ja rekvisiitori tööd. Neiu toonitas, et kõik see meikapp näeb välja äge, väga ehe ja “nagu päris”. No aga oligi ju päris, sest peale kaevuritest stilistide käest pääsemist võis meid vabalt võrrelda õudusfilmist välja karanud marduste või Kariibi mere piraatidega, lõustad lömmi löödud ja riided verd täis! Igatahes kuulutati meid rahva huilgava kisa saatel peo parimate kostüümide preemia vääriliseks meeskondlikus arvestuses. Liisi ja Laena sosistasid oma kuttidele uhkelt kõrva: “Näed, see on meie isa, tõeline mees, aga mis sina oled? Pole veel armeeski teeninud!”\nPubliku menu oli mulle alati meeldinud, kuigi publikule naeratamisega oli natuke raske, sest põseõmblused segasid ja paar hammast oli õhtu jooksul kaduma läinud. Viskasin nende rõõmuks ühe hundiratta ja tegime poistega rahvale tänutäheks marulise meremeeste kükktantsu. Hellõu viin lõi meil silma särama ja hakkas kergesti pähe, võitluses saadud haavad ununesid, nii et pidu meie depressiivse väikelinna kultuurimajas jätkus hommikuni. Rampväsinutena jõudsime tagasi minu ja Anfissa korterisse alles koidikul ning hakkasime kohe pead parandama. Mis sai aga Olimpiada kassi kaela jäänud kuldsest Rolexist? Linnast tagasi jõudnud Olimpiada leidis Muska kaelast kalli kella ja hakkas kõiki kohalikke küsitlema, kuidas kass endale kella sai. Loreidalt sai ta teada, et imeväel tema majapidamisse ilmunud rikkuse taga on kuulus lõunamaine ärimees Abezjanov. Olimpiada pidas kassi toodud kella abieluettepanekuks ja viis läbi väärtuste ümberhindamise. Varem pidas ta Abezjanovit mõttetuks meheks ja tühja tuule tallajaks. Nüüd oli ta kosjade vastuvõtmisega kohe päri, sest aegade algusest saati on varakad mehed naiste südametele suutnud muljet avaldada. Ta murdis meie korteriukse toorelt maha, kuna keegi tema helistamise peale ei avanud, võttis köögipõrandalt väsinud olekus Abezjanovi õlale ja tassis mehikese oma koopasse nagu seda kõik tõelised naised ehk amatsoonid tegid juba kümme tuhat aastat tagasi, kui mõni mees neile tõeliselt meeldis. Ma ei tea, mida ütlevad Abezjanovi kodukoha perekonnaseadus ja tema pesumodellist abikaasa, aga niimoodi sai Abezjanovist hellõu viina peoga seoses ebaametlikult mitmenaisepidaja, olgu prokuratuur talle armuline! Niisiis juhtuski, et käisime hellõu viina peol, mida on õpitud hindama nüüd ka meil. Kuigi see olla üks väga vana ja võõras ameerika kauboide komme, on pool sellest siiski nimetatud ühe meie koduse armsaks saanud joogi järgi.\nPrevious Divide et impera ehk uued tuuled ühiskonnas Next Riiklik tarbijakaitseamet ja demokraatia võimalik areng käesoleval sajandil\nokt. 28, 2016 @ 22:06:46\nPeaosas Laena ja tema kutt, kõrvalosades Ivar, Anfissa, Šarik, Liisi, Abezjanov jt\nokt. 31, 2016 @ 16:43:58\nSlõsh, glaza ut´ja krassivõje…\n😀 ja nii noored tutvusidki…\nokt. 28, 2016 @ 22:09:26\nNii see hellõu viin maale toodi\nokt. 28, 2016 @ 22:13:17\nokt. 28, 2016 @ 22:15:39\nokt. 29, 2016 @ 14:30:24\nOlimpiada ise… 🙂\nokt. 29, 2016 @ 14:45:34\nPidu elab… 🙂\nokt. 29, 2016 @ 14:50:39\nMitmeid tuntud tüüpe Hellõuviina peolt\nokt. 29, 2016 @ 14:58:59\nIvari külalised viisid teadmuse ehk kapitalistide keeles knowledge kaasa ka vennasvabariikidesse ja nüüd tähistatakse Hellõuviina pidu mitmel pool üle suure kodumaa… 🙂\nokt. 29, 2016 @ 15:17:36\nokt. 29, 2016 @ 18:22:31\nokt. 29, 2016 @ 18:26:44\nokt. 29, 2016 @ 18:30:06\nokt. 29, 2016 @ 18:33:23\nokt. 29, 2016 @ 19:54:55\nokt. 30, 2016 @ 11:27:09\nabezjanov ja tema pesumodellist abikaasa\nokt. 30, 2016 @ 11:31:54\nokt. 30, 2016 @ 22:49:38\nokt. 31, 2016 @ 16:52:34\nAndekust juba vaka all ei hoia… 🙂\nokt. 31, 2016 @ 16:55:30\nnov. 18, 2016 @ 20:17:11\n🙂 Täitsa tore muinasjutt…\nnov. 19, 2016 @ 15:41:09\nKuradi saarlased…. 😀 10000 tükki…\nmai 14, 2017 @ 08:07:37\nMitšman Volkov, motorist Abezjanov, teine motorist Agdam Pohmelidze Gruusia vennasvabariigist, kaks leedukat ja kasahh .


Venemaa uus ajalooõpik: baltlased idealiseerisid iseseisvusaegset elu, nende majanduslik ja kultuuriline tõus toimus tänu Moskvale - Delfi\nVenemaa uus ajalooõpik: baltlased idealiseerisid iseseisvusaegset elu, nende majanduslik ja kultuuriline tõus toimus tänu Moskvale\nVenemaal on sõjaajaloo seltsi toetusel ja president Vladimir Putini nõuniku Vladimir Medinski juhtimisel välja antud uus ajalooõpikute sari, mida peetakse märgiks selle kohta, mida Kreml tahab nüüd lastele rääkida. Soome ajaleht Helsingin Sanomat luges, mida õpikus kirjutatakse.\nVenemaal on sel õppeaastal ajaloost palju räägitud. Kohe õppeaasta alguses läks õpilastega kohtunud Putinil kaks 18. sajandi sõda segamini, mille kohta üks koolipoiss kaamerate ees märkuse tegi. Sellest räägiti veel mitu päeva.\nTeine põhjus on uus ajalooõpik 10. klassile ehk 16-aastastele. Kirjastuse Prosveštšenija välja antud õpik on koostatud Venemaa sõjaajaloo seltsi toetusel ja Putini nõuniku Medinski juhtimisel.\nÕpik on osa uuest sarjast, aga enim tähelepanu on äratanud just 10. klassi õpik, sest käsitleb perioodi 20. sajandi algusest tänapäevani.\nVenemaa sõjaajaloo selts asutati ligi kümme aastat tagasi Putini ukaasiga. Varem kultuuriministrina töötanud Medinski on selle esimees. Medinski ütles aasta alguses, et ajalooõpikutes tuleb arvesse võtta ka riiklikke huvisid.\nKa kriitilised eksperdid on tunnistanud, et tegemist on oskuslikult koostatud tänapäevase õpikuga. Kõigist olulistest sündmustest on juttu, tihti elavalt ja innustavalt.\nNegatiivsetest ja piinlikest asjadest kirjutatakse aga kuivalt ja lühidalt, on kriitikud märganud. See puudutab näiteks 1930. aastate näljahäda või tuhandete Poola ohvitseride hukkamist Katõnis.\nKa Jossif Stalini aegsete repressioonide kirjeldus on napp. Ohvrite arvu nimetatakse „tohutuks”, aga hukatute ja vangistatute koguarvuks öeldakse „üle kolme miljoni”. Hinnanguliselt oli aga tegelikult laagrites 17–18 miljonit inimest.\nPutini enese valitsemisaja kirjelduse üle on aga üldiselt irvitatud, sest seda esitatakse nii hea ja probleemituna.\nTeist maailmasõda kirjeldatakse loomulikult ulatuslikult, eriti Suurt Isamaasõda.\nNõukogude Liidu ja Saksamaa koostööd ja mittekallaletungilepingut ehk 1939. aasta augustis sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti koos salajaste lisaprotokollidega kujutatakse diplomaatilise võiduna: „Nii ei lasknud Nõukogude Liit tõmmata end sõjalisse konflikti Saksamaaga ja nihutas oma piiri tähtsamatest poliitilistest ja majanduslikest keskustest lääne poole.”\nViimasega viidatakse Lääne-Ukraina ja -Valgevene ning Balti riikide okupeerimisele, mida õpikus nimetatakse Nõukogude Liiduga ühinemiseks.\nSamasugune nõukogude lähenemine on ka kirjelduses Balti riikide iseseisvusliikumisest 1980. aastatel. Õpiku järgi „paljud eestlased, lätlased ja leedulased idealiseerisid iseseisvusaegset elu” ning mõtlesid, et vabanemine „parandab märgatavalt nende elu”. Õpikus korratakse Venemaal taas tavaliseks saanud väidet, et Balti riikide „majanduslik ja kultuuriline tõus” toimus nõukogude aastatel tänu keskvõimu toetusele.\nSoome Talvesõjast on õpikus ligi kaks lehekülge.\nÕpiku järgi oli Nõukogude Liidu julgeoleku jaoks tähtis, et Saksamaa või mõni teine riik ei saaks kasutada Soomet rünnakuks, mistõttu pakkus Stalin Soomele territooriumide vahetamist, mille raames oleks Karjala Kannase asemel Soomele antud kaks korda suurem piirkond Nõukogude-Karjalast. Soome ei nõustunud.\n„Pidades vältimatuks kindlustada Leningradi julgeolek iga hinna eest, oli Nõukogude valitsus sunnitud lahendama probleemi sõjaliste vahenditega. Mainila külas toimunud piiriintsidendi järel, mille eest Nõukogude valitsus pidas vastutavaks Soomet, ületas osa punaarmeest 1939. aasta 30. novembril piiri.”\nÕpikus räägitakse, kuidas propaganda seletas sõda püüdega vabastada Soome töölised kodanlaste ikke alt. Lisaks on juttu Otto Ville Kuusineni nukuvalitsuse ehk „rahvavalitsusega” sõlmitud lepingust, propaganda vähesest mõjust, Soome oodatust tugevamast vastupanust ja löögist Nõukogude Liidu rahvusvahelisele positsioonile.\nÕpiku järgi Soome rahulepingu järgsed territooriumi loovutused „parandasid märgatavalt Nõukogude Liidu sõjalis-strateegilist positsiooni”. Öeldakse ka, et sõda paljastas punaarmee tõsised puudused, tänu millele alustas Nõukogude Liidu juhtkond armee reformimist.


Kuidas planeerida StaffLogicus teeninduspunktide töögraafikuid, kui töötajad liiguvad teeninduspunktide vahel? | StaffLogic ajaveeb\n← Tasuta StaffLogic koolitused Tallinnas 27.02.2013 ja 13.03.2013\nOsakoormusega töötaja tööajanormi arvutamine puhkuste korral →\nPosted on 27.02.2013 by Geete Haljas\nTeeninduspunktide all võib ka mõelda ettevõtte erinevate kaupluste, osakondade peale, kus töötajad töötavad tavaliselt ühes kuni paaris asukohas, kuid asenduste korral liiguvad ka mujale.\nSellisel juhul oleks SaffLogicus mõttekas lisada kõik sama piirkonna töötajad ühe osakonda (nt Tallinn ja Tartu) alla ning erinevad teeninduspunktid kirjeldada meeskondadena.\nStaffLogic on arendatud nii, et töötaja saab töölepingu järgi kuuluda korraga ainult ühte osakonda, kuid samaaegselt võib töötaja olla mitme erineva meeskonna liige.\nSeega kui teeninduspunktid on kirjeldatud meeskondadena, saab töötajat määrata kõikidesse meeskondadesse, kus ta aegajalt või tavaliselt töötab.\nTöötajate töögraafikut saab filtreerida nii osakonna kui ka meeskondade järgi ehk programmist on lihtne välja võtta terve piirkonna töögraafikut (nt kogu Tallinna prk) või ainult teatud teeninduspunkti töögraafikut (meeskonna järgi filtreerides).\nOletame, et Tallinna piirakonna teeninduspunktid asuvad Kristiines, Ülemistel, Rocc al Mares, Järvel ja Lasnamäel. Kristiine teeninduspunkti töötaja haigestub ja eelkõige soovib planeerija leida asendust Ülemiste teeninduspunkti vabade töötajate hulgast.\nSellisel juhul saaks StaffLogicu töögraafikut filtreerida nii, et graafikusse valitakse Kristiine ja Ülemiste meeskondade graafikud. Kui Ülemistel leidub sobiv vaba töötaja saab temale lohistada haigestunud töötaja töövahetuse.\nKui Ülemiste teeninduspunktis sobivad töötajat ei leidu on kasutajal võimalik osakonna järgi filtreerida kogu Tallinna piirkonna töögraafik ja otsida siis sobivad asenduskandidaati, kellele vajalik vahetus määrata.\nKui asendustöötaja ei ole määratud vastava meeskonna liikmeks (nn erakordne asendamine võõras teeninduspunktis), siis asendatava meeskonna töögraafikus kuvatakse ta ikkagi välja, kui töögraafiku filtris on valitud linnuke „Meeskonna vahetuse töötajad“.\nSamuti peab sellisel juhul olema defineeritud igale meeskonnale ehk teeninduspunktile oma vahetuse mallid.\nIgale teeninduspunktile on soovituslik defineerida oma vahetuse mallid, sest siis on võimalik igale teeninduspunktile määrata:\nNädalapäevade lõikes, mitu töötajat just seal töötama peab (nt esmaspäevast – reedeni 3 töötajat ja laupäeval – pühapäeval 4 töötajat)\nMilline oskus peab töötajal olema just selles teeninduspunktis teatud vahetuses töötamiseks (nt Lasnamäe piirkonnas vene keele oskus ja sadama piirkonnas soome või inglise keele oskus)\nSamuti võimaldab täpselt kirjeldatud vahetuste struktuur kasutada töögraafikute automaatset planeerimist (arvuti genereerib töögraafiku, mida kasutaja saab vajadusel käsitsi muuta).\nIga teeninduspunkti kõik töövahetused võiksid olla tähistada teatud värviga. Sellisel juhul kui töötaja töötab mitmes erinevas teeniduspunktis on hea eristada värvi järgi, mis punktis ta parasjagu tööl on (nt Ülemiste omad rohelistes toonides ja Kristiine vahetused sinistes toonides).\nKui teeninduspunktis on keerulisemad mehituse nõuded, nt esmaspäevast reedeni tööl 3 töötajat, kellest 2 peavad oskama vähemalt kassas töötada ja vähemalt üks töötaja peab oskama saalis töötada, siis tuleks neile oskusnõuetele defineerida erinevad töövahetuse mallid:\nE-R kassa töötaja töövahetuse mall, kus mehituse nõuded esmaspäevast reedeni 2 ja oskuse nõue „kassa“.\nE-R saali töötaja töövahetuse mall, kus mehituse nõue esmaspäevast reedeni 1 ja oskuse nõue „saal“.\nAlati võib mõlemasse vahetuse planeerida töötajaid, kes oskavad nii kassas kui ka saalis töötada, kuid töögraafiku kontroll kontrollib, et ei planeeritaks olukorda, kus kõik töötajad oskavad ainult saalis töötada või vastupidi ainult kassas.\nAutomaatse planeerimise tööle seadistamine:\nTöötajate planeerimise meetodiks on määratud „Automaatne“ (Ava töögraafiku menüüs „Veerud“ loetelu ja lohista graafikusse „Planeerimise meetod“ veerg. Sellel veerul klikkides on võimalik muuta vajadusel töötaja planeerimise meetodit. Mitme töötaja korraga muutmiseks valida töötajad hoides all „Shift“ klahvi, teha valitud töötajate planeerimise veerul parem klikk ning valida menüüst „Muuda planeerimise meetodit“. Samuti näeb töötaja planeerimise meetodit töötaja detailvaate all Lepingud kaardil)\nTöötajale on määratud kõik oskused, mille järgi käib planeerimine (nt keelte oskused, kassas, saalid töötamise oskus).\nTöötajale on määratud meeskonnad, kus ta tavaliselt töötab (juhul kui teeninduspunktid on kirjeldatud meeskondadena). Töötajaid ei pea määrama meeskondadesse, kus ta teeb erakordseid ja ootamatuid asendusi.\nIgale teeninduspunktile on defineeritud oma töövahetuse mallid.\nAutomaatselt planeeritavate mallide vahetuse tüüp on „Automaatne“\nVahetuse mallile on määratud mehituse nõuded (ehk nädalapäevade lõikes kirjeldatud mitu inimest peab vastavas vahetuses töötama. Kui riigipühal toimub töö nagu tavalisel nädalapäeval, siis eraldi riigipüha valima ei pea. Kui riigipühal on teissugused nõuded, nt tööd ei toimu, siis tuleb valida ka riigipüha päev ja määrata täpselt 0 töötajat nõutud. Kui teatud nädalapäev on valimata, siis võib sinna käsitsi tööle planeerida suvalise arvu töötajaid ja töögraafiku kontroll ei kontrolli sellel päeval mehituse nõudeid.)\nVahetuse mallil on määratud oskusnõuded, mida töötaja peab omama, et teda võiks vastavasse vahetusse tööle planeerida (nt peab töötaja oskama inglise keel ja võimeline kassas töötama).\nVahetuse mall on seotud meeskonnaga (juhul kui teeninduspunktid on kirjeldatud meeskondadena).\nTöötajate töögraafiku menüü punkt „Koosta graafik“. Avanevas detailvaates vajutada veelkord „Koosta graafik“.\nEnne töögraafiku automaatset planeerimist on soovituslik vastavasse kuusse sisse kanda kõik teadaolevad puhkused, haigused ning käsitsi lisada töövahetused, kus töötaja kindlasti tahab töötada. Selleks, et automaatne planeerimine ei muudaks käsitsi lisatud töövahetuste asukohta, tuleks need eelnevalt ära kinnitada.\nKui enne planeerimist on teada perioodid, kus töötaja soovib kindlasti vaba aega (nt arsti juurde minek), siis lisada nendele perioodidele range piirang\nArvuti poolt soovitatud asendaja leidmine\nTöövahetusele, millele soovitakse asendajat leida teha paremklikk ja valida menüüst “Otsi asendajat“.\nKui programm koheselt kandidaate ei leia, siis valida „Kuva kõik töötajad“. Sellisel juhul pakub programm vasteks ka neid vabu töötajaid, kellel üks või teine tingimus saab rikutud (nt igapäevade/nädalane puhkeaeg või ei oma ta kõiki vajalikke oskusnõudeid jne).\nKui sobiv kandidaat on leitud, siis valida vastav rida ja vajutada „Asenda“.\nThis entry was posted in StaffLogic nipid ja trikid and tagged StaffLogic nipid ja trikid. Bookmark the permalink.


Tehnoloogiasektori aktsiad särasid - Äripäev\nTehnoloogiasektori aktsiad särasid\nEile ja kolmapäeval särasid nii USA kui ka Euroopa aktsiaturgudel tehnoloogiasektori aktsiad.\nUSAs tegi Nortel Networksi aktsia kolmapäeval läbi üle 19%se tõusu. Põhjuseks oli suurtellimus USA suurimalt telekomilt Verizon Communicationsilt. Investeerimisfirma Buckingham Research analüütiku sõnul peaks leping firmale järgneva pooleteise aasta jooksul sisse tooma kuni 400 miljonit dollarit. Investeerimispangad Merrill Lynch ja UBS reageerisid uudisele Norteli aktsiale antavate soovituste tõstmisega.\nTugeva tõusu tegi läbi ka Norteli konkurendi Lucenti aktsia, mille hind kerkis tänu tellimusele Brasiilia suurimalt mobiilside teenusepakkujalt üle 7%.\nTehnoloogiasektori tõus Euroopas jätkus eile hommikul ning sai tõelise hoo sisse pärast Nokia ootamatut teadet oluliselt paremini läinud nelja kvartali majandustulemustest.\nEricssoni aktsia oli eile kella 18ks tõusnud 13,1%, 14,70 Rootsi kroonile. Prantsuse Alcateli aktsia hind hüppas 10,5%, 12,11 eurole. Alcateli tõusu toetas Credit Suisse First Bostoni (CSFB) positiivne kommentaar. CSFB teatel peaks Alcateli aktsia turutootlust ületama, kuna kogu tööstuses on näha käivete kasvamist. Saksamaa Siemensi aktsia kerkis 3,4%. USAs tõusis Norteli aktsia eilse kauplemispäeva alguses veel 6% ja Lucent oli 5% plussis.\nVäljastpoolt tehnoloogiasektorit paistis tõusuga silma maailma suurim toiduainete- ja seebitootja Unilever. Deutsche Bank tõstis Hollandi päritolu Unileveri aktsiasoovituse tasemele ?osta?, aktsia kerkis Amsterdamis üle 2,2%.\nUSA aktsiaturgude peamised indeksid olid eile kauplemispäeva esimestel tundidel tõusnud 0,0?0,3%.


Albion Reisid | Maroko - 0 (18. okt 2021 kuni 29. okt 2021)\nEhedad kohalikud elamused!\n18. oktoober – 29. oktoober 2021\n18. okt – 29. okt 2021 / 3300 €\nMaroko reis on justkui mõne iidse üriku lehitsemine - igal leheküljel on üha kaunimad ja värvikamad kujundid ning peenemad jooned, mille autoriks on vapustav kultuuride ja religioonide segu. Kohas, kus Atlandi ookeani lained puudutavad Vahemere omi ning Atlase mäestik kompab Sahara kõrbe, põimuvad iidne ja moodne, Aafrika, Araabia ning Euroopa. Tolerantsuse ja külalislahkuse võrdkuju Maroko on pärinud igast vaid parima - Araabia suursugususe, Andaluusia keerukuse, juutide leidlikkuse ning berberite visaduse. Maroko värvilised mustrid on joonistatud siginat-saginat täis souk’idel heljuvatest vürtside lõhnadest, kindluslinnade medina’de tänava labürintidest, peenelt kaunistatud mošeedest, dekadentlikest paleedest, lumemütsiga kaetud Atlase mäestikust, rohelistest oaasidest ning Atlandi ookeani soojade tuulte paitusest. Ehedaimat Maroko külalislahkust kogeme võõrastemajades riadides. Sahara kõrbes kaameli seljas silmpiiri poole ratsutades, beduiinidega mündimaitselist teed rüübates ja öötaeva miljonite tähtede poole küünitades elustuvad Araabia Lawrence'i fantastilised seiklused. Mõnes maailma nurgas lihtsalt on rohkem maagiat kui teises. Üks selline maagiat täis paik on Maroko.\nRiiki sisenemise tingimused (23. augusti seisuga):\nEesti kodanikud võivad viibida Marokos viisavabalt kuni 90 päeva poole aasta jooksul.\nMarokosse reisimiseks on vaja tõendit negatiivsest COVID-19 PCR testist, sooritatud max 48h enne väljalendu.\nTäielikult COVID-19 vastu vaktsineeritud reisijad testi tegema ei pea - vajalik on vaktsineerimist kinnitav tõend. Vaktsineerimisest peab olema möödunud vähemalt 14 päeva.\nAlla 11-aastased lapsed PCR testi tegema ei pea.\nKõik reisijad peavad enne reisi täitma Hollandi ja Maroko tervisedeklaratsioonid ning enne Eestisse tagasi saabumist ka piiriületaja deklaratsiooni (juhendid saadab Albion).\nTallinn - Amsterdam - Casablanca\nKoguneme Tallinna lennujaamas kell 05.50.\nLend BT621 Tallinn-Amsterdam 07.35-09.00, lennuaeg 2h 25min\nLend AT851 Amsterdam-Casablanca 18.05-20.45, lennuaeg 3h 40min\nSaabume Casablancasse õhtul. Sõidame hotelli.\nMajutus: Casablanca Oum Palace hotell 4*\nHommikul tutvume tänapäeva Maroko suurima linna ja finantskeskuse Casablanca vaatamisväärsustega. Teeme peatuse Hassan II mošee ees, Habous kvartalis, Kuningliku palee juures, Mohamed V väljakul ning Anfa elamurajoonis. Jätkame teekonda Maroko praeguse ametliku pealinna Rabati suunas. Rabat on ühtlasi üks neljast kuninglikust linnast, mis on Maroko põneva ajaloo jooksul väärinud pealinna tiitlit. Rabatis väisame Mechouari, Kuninglikku paleed, Hassani torni ning Mohamed V mausoleumi. Õhtul võtame suuna Maroko Versaille’ks kutsutud Meknesi. Kokku on sõita umbes 250 kilomeetrit.\nCasablanca Hassan II pühakoda on üks uue aja Maroko sümboleid ja üks maailma suurim mošee. Pühapaiga 210 meetri kõrgune minarett on Casablanca tunnuseks. Mošee dramaatiline asukoht ookeani lainete kohal kajab vastu koraani värssides, mille kohaselt Jumala troon ehitati vee peale. Hiigelsuur mošee sirutub otse ookeanisse. 1993. aastal valminud ilmatu pühakoda ja selle siseõued mahutavad koguni 105 000 usukummardajat. Mošee koondab endasse Maroko käsitöö kauneimaid palad - kivist ja puidust käsitsi tahutud nikerdused, marmorpõrandad, seedripuust kullatud laed ning geomeetrilised mosaiikplaadid. Casablanca Habous kvartal või Nouvelle Medina (müüriga ümbritsetud vanalinn) ehitati prantslaste poolt 1930-ndatel lahendamaks elamukriisi, kui elanikkonna kasvades ei mahutud enam vanasse linna ära. Uus medina on kaunis segu Euroopa ja Maroko arhitektuuri stiilidest.\nRikka ajalooga Rabat on tänapäeval suur kosmopoliitne linn. Linna ehedus on hästi säilinud ja avastamist ootab hulk 1800-ndatest pärit vaatamisväärsust. Maroko pealinna üks ainulaadsemaid paiku Oudayas Kasbah kindluslinn asub Bou Regregi jõe suudmes. 12. sajandil rajatud linn on olnud koduks nii Araabia hõimudele, Andaluusia sisserändajatele kui ka Maroko kõige võimsamatele sultanitele. Kasbah’i käänulised teed viivad Rabati vanima mošee, kaunimate aedade, hipimate kohvikute, põnevate muuseumide ja ka võimsa Bab Oudaya väravani. El Mechouar Essaid palee ehk Õnne palee on Maroko kuningapere ametlik residents. Alates Maroko iseseisvumisest 1955. aastal on siin toimunud mitmeid riikliku tähtsusega sündmusi. Palee asub mechouar’i ehk paraadväljaku ääres. Rabati Hassani torniks kutsutakse minaretti mošee juures, mis kunagi valmis ei saanud. Minareti ehituse tellis 12. sajandi lõpus Almohadide kalifaadi kolmas valitseja Abu Yusuf Yaqub al-Mansur. Liivakivist ehitatud neljakandilisest tornist pidi saama maailma kõrgeim minarett ning mošeest suurim kogu lääneislami maailmas. Pärast al-Mansuri surma mošee ehitus jäi toppama. Minareti kõrguseks jäi 44 meetrit ja uhkeldava mošee asemel jäi maha pelgalt 348 sammast ja mõned poolikud seinad. Selle huvitava ajaloolise kompleksi juures asub ka Mohammed V ja tema poegade mausoleum.\nÖöbime kohalikus traditsioonilises kõigi mugavustega võõrastemajas, mida nimetatakse riadiks. Valisime spetsiaalselt just sellised majutused, sest need annavad võimaluse näha lähedamalt ehedat elu ja kogeda suhtlemist kohalikega. Tavaliselt on riadid väga ilusad, vaimustava kohaliku arhitektuuriga.\nMajutus: Dar Meknes Tresor riad\nMeknes / Fès\nTäna veedame päeva Ismaili pealinnas Meknesis. Meknesis imetleme Bab Mansouri, El Hedimi väljakut, kuninglikke hobusetalle ning Juudi kvartalit. Pärastlõunal sõidame Fèsi. Meknesist Fesi on umbes 65 kilomeetrit.\nAlaouite dünastia rajaja sultan Moulay Ismaïl (1672–1727) rajas oma pealinna Meknesi. Võimuka sultani karmikäelise juhtimise all ehitati 11. sajandi Almoravide tagasihoidlikust sõjalisest tugipunktist uhke hispaania-mauri stiilis kuninglik tsitadell kasbah, mida ümbritsesid ligi 40 km pikkused kõrged müürid. Linna sissepääsudeks olid külluslikult kaunistatud väravad. Bab Mansour on hiiglaslik värav el-Hedimi väljaku lõuna servas. 17. ja 18. sajandil ehitatud värav oli sultan Moulay Isma'ili tseremoniaalne värav kasbahi. Tänapäeval on Bab Mansouri üks Meknesi imetletumaid vaatamisväärsusi. UNESCO maailmapärandi linnas on tänaseni näha 17. sajandi euroopa ja islami stiilide harmooniline kooslus. Meknesi suurejoonelisust ja ilu võrreldi Versailles'ga. Kahjuks suur osa sultani uhkest paleest hävis 1755. aasta maavärinas, ent üsna hästi säilisid kuninglikud tallid. Legendid jutustavad, kuidas sultan fanaatiliselt imetles ja armastas oma hobuseid. 12 000 kuningliku hobuse jaoks rajati võimsad tallid, kus igal hobusel oli oma hooldaja ja ori. Orjad hoolitsesid hobuste kõikide vajaduste eest. Hobuseid koheldi palju paremini kui sultani haaremit.\nMajutus: Fès Dar Settash riad\nTäna veedame terve päevas Maroko spirituaalses pealinnas Fèsis. Jalutame UNESCO maailmapärandi medinas (müüridega ümbritsetud vanalinnas) Fez el-Balis ja uuemas linnaosas Fez Jdidis.\nIslami religiooni ja kunstide keskus Fès on vanim kuninglike linnade hulgas. Läbi kuulsa sinise värava Bab Boujeloudi müüridega ümbritsetud linna sisenedes astume justkui 1000 aastat ajas tagasi. Bab Bou Jeloud väravad olid kunagi Fezi vanalinna peasissepääsuks. Vahemerd ja Atlandi ookeani ühendavale kaubateele rajatud linna siginat-saginat täis turgudel käib tänaseni vilgas kauplemine, mošeedest kõlavad palvusele kutsed, kitsastel ning käänulistel tänavatel kilkavad mänguhoos lapsed ja longivad kaupadega koormatud eeslid. Tänavate labürindis on kerge eksida. See on Fezi kõige vanem linnaosa Fez el-Bali.\nKuigi mitte-mosleme mošeedesse ei lubata, on külaliste jaoks avatud islami arhitektuuri parimad pärlid - 14. sajandi medersad ehk usuhariduse koolid Medersa Bou Anania ja Medersa el-Attarine. Bou Ananias saame imetleda koraani kirjed stukist seinakaunistustel. Al-Attarine medersa ehitajaks oli Marinidide sultan Uthman II Abu Said 1320ndatel aastatel. Medersa nimi Al Attarine (tõlkes Parfümeerijate kool) on pärit lähedalt asuvalt turult, kus kaubeldi vürtside ja parfüümidega. Kooli peetakse Marinide arhitektuuri üheks kõrgeimaks saavutuseks tänu harmoonilistele kaunistustele ning efektiivsele ruumikasutusele. Medersa asub Karaouine mošee lähedal. Karaouine mošee on olnud al Karaouine ülikooli asupaigaks alates 9. sajandist. Paik on jõudnud Guinessi rekordite raamatusse kui vanim hariduskeskus kogu maailmas. Külastame puuseppade piirkonda Néjarinet ning selle kaunist mosaiikidega kaunistatud purskkaevu. Seejärel vaatame üle 8. sajandil linna asutanud Moulay Idrissi mausoleumi ja uuema linnaosa Fez Jdid.\nFès / Erfoud / Merzouga\nHommikul hakkame sõitma Erfoudi poole läbi seedrimetsadega kaetud Kesk-Atlase mäestiku. Sõidame läbi Ifrane ning sarmika suusakuurort-käsitöökeskuse Azrou. Arzou meistrite käte all valmivad põnevad seedripuust esemed. Jätkame teekonda Erfoudi läbi Errachidia ja palmidega pikitud Zizi jõe oru. Zizi jõe orus on mitmeid kindlustatud külakesi, mis on justkui kohaliku arhitektuuri oaasid. Õhtuks jõuame Sahara kõrbe servale Merzougasse ja kohtume nomaadidega. Meid ootab ees maagiline öö. Ööbime berberite telgis kõrbe öötaeva all, kus Linnutee särab kui täistuledes lühter. Fesist Merzougasse on ligi 460 kilomeetrit.\nMajutus: Nacer Palace traditsiooniline kõigi mugavustega berberi telk Bivouacs\nMerzougas saame tõelise kõrbekogemuse. Veedame päeva koos nomaadidega. Kõrbes saavad soovijad ratsutada kaamelite seljas nii nagu ikka kõrbes kombeks.\nErg Chigaga liivadüünid on Maroko suurim liivameri. Umbes 40 kilomeetri pikkune kuldsete liivade väli on nii lõunast kui põhjast mägedega ümbritsetud. Ligi 300 meetri kõrguste düünide tipud lainetavad horisondil nagu meri. Düünide vahele on peidetud mitmeid mõnusaid laagripaiku.\nÖöbime berberite telgis kõrbe öötaeva all.\nMerzouga / Ouarzazate\nTäna on sõidame ligi 380 kilomeetri läbi kauni maastiku. Alustame teekonda Merzougast Dadès kuru Grand kanjoni poole. Seejärel jätkame sõitu Tinghiri Todra kaljude juurde. Pärastlõunal jätkame teekonda Ouarzazatesse.\nKanjon asub Dadesi jõe orus Atlase, Antiatlase Jbel Saghro mäestiku vahel. Berberid on ehitanud kuru vahetusse lähedusse mitmeid kindlustatud asulaid kasbahe, mille tõttu on org pälvinud hüüdnime "Tuhande kasbahi org".\nJätkame teekonda Tinghiri. Tinghiri teevad tuntuks suurejoonelised Todra kaljuseinad. Miljonite aastate jooksul on Todra ja Dadèsi jõgi uuristanud 40 kilomeetrise pikkuse kanjoni läbi Atlase mäestiku. Tulemuseks on võimsad, paarisaja meetri kõrgused, järskude servadega kaljuseinad. Kanjoni viimased 600 meetrit on äärmiselt kitsas kuru (kohati vaid 10 meetri laiune) muutes paiga eriti muljetavaldavaks.\nOuarzazatet peetakse kõrbe väravaks. Ouarzazate strateegiline asukoht Atlase mäestiku ning Draa ja Dadèsi jõegede orgude kokkupuute kohas on sajandite jooksul meelitanud inimesi Taourirt Kasbahi kindluslinna kauplema. 1920. aastal rajati siia moodne garnison kaitsmaks Prantsuse koloniaalhuvisid. Eelmisel sajandil pälvis linn hüüdnime Aafrika Hollywood. Filmindus hoo sisse Prantsuse protektoraadi lõppemise järel 1950-ndatel, mil "Ouallywood" filmistuudiotes hakati üles võtma Vana-Rooma, Tiibeti, Egiptuse jne teemalisi filme.\nMajutus: Ouarzazate Amlal riad\nOuarzazate / Ait Benhadou / Marrakesh\nHommikul alustame teekonda läbi Kõrg-Atlase mägede Marrakeshi suunas. Sõidame läbi 2260 meetri kõrguse Tizintichka mäekuru. Külastame maailmakuulsat Ait Benhadou kasbahi. Õhtuks jõuame riigi neljandasse kuninglikku linna - punasesse Marrakeshi. Kokku on sõita ligi 200 kilomeetri.\nAtlase mäe jalamil asuv UNESCO maailmapärandi paik Ait-Ben-Haddou on Ounila oru kuulsaim ksar ehk kindluslinn. Aït-Ben-Haddou ksar on lõuna Maroko arhitektuuri väga huvivääriv ja hästisäilinud näide. Ksari ümbritseb tornidega toestatud kaitsemüür, mille varjus on kitsaste tänavate labürint täis peamiselt savist ehitatud elumaju. Mõned elumajadest on väga tagasihoidlikud, mõned aga nagu väiksed linnakindlused. Linn on olnud mitmete tuntud filmide võttepaigaks. Eheda õhustiku loomiseks ei ole filmikunstnikel olnud vaja palju lisa ehitusi püstitada ega linna muuta. 17. sajandi olustik, mil tuhanded kaamelikaravanid tassisid kulda, hõbedat ja orje Sudaanist Marrakeshi, on siiani alles.\nMajutus: Marrakesh Dar Khmissa riad\nTäna tutvume Marrakeshiga. Külastame Koutoubia mošeed, Menara aeda, Saadia haudu, Bahia paleed ning naudime melu linna peaväljakul Djemaa el-Fna ja selle ümber asuvatel souk’idel.\nRiigi kuulsaim linn on Marokole tema nime andnud. Marrakesh on vanuselt teine kuninglike linnade hulgas. Linna rajas Almoravides 11. sajandil. Viis korda päevas kõlavad Koutoubia mošee tipust palvusele kutsed üle linna peaväljaku Djemaa el-Fna. Mošee on valvanud iidset linna juba 12. sajandist saadik, mil Almohads selle sinna püstitas. Mošee ehteks on Maroko kuulsaim maamärk 77 meetri kõrgune minarett. Mošee nimi on pärit araabiakeelsest sõnast, mis viitab raamatumüüjale. Nimelt kauplesid Almohadi aegadel mošee juures sajad raamatumüüjad. Roosakas minarett on elegantselt kaunistatud võlvide ja kaarjate akendega. Mošee ümber on hästi hooldatud aiad ja purskkaevud. Menara aed rajati 12. sajandil Almohadi kalifaadi ajal. Tol ajal rajati järve kaldale puuvilja ja aedvilja aiad ning järvevett kasutati kastmiseks. Tänagi on aia kõige idüllilisem paik järve rohelised kaldapealsed, paviljon ning tuhanded väikesed oliivipuud.\nSaadia hauad on kuninglik nekropol. 16. sajandi Saadia sultan Al Mansour oli nii elus kui surmas ühtemoodi ülevoolav. Raha ja vaeva säästmata lasi Kuldne sultan eelneva tagasihoidliku haua ümber ehitada uhkeldavaks nekropoliks. Nekropoli ehitusel kasutati Itaalia marmorit ja puhtast kullast seinakaunistusi. Mõnikümmend aastat pärast Al Mansouri surma (1603) müüris Alaouite sultan Moulay Ismail oma eelkäija hauad kinni selleks, et eelnevast valitsejast ei jääks märki maha. Saadia hauad avastati aerofotode abil alles 1917. aastal.\nBahia palee on kahtlemata üks Marrakeshi imposantsemaid ehitisi. Suurvisiirid ehitasid Bahia palee 19. sajandil eesmärgiga rajada tolle aja kõige suurejoonelisem ehitis. Järgnevatel aastatel rüüstasid paleed sultanid ja hiljem võtsid selle üle prantslased. Tänapäeval võõrustab Maroko kuningapere palees tähtsaid riiklikke külalisi, ent ka tavakülastajatel on võimalus imetleda palee elegantset arhitektuuri ja maitsekaid kaunistusi. Vaatamata sellele, et rüüstajad viisid kaasa kogu mööbli ja lahtised esemed, on palee siseõued, aiad ning 150 toatäit andaluusia-mauri stiilis kaunistusi imeline vaatepilt. Bahia ehteks on naiste ja konkubiinide tubade nikerdatud seedripuust laed, salongide värvilisest klaasist aknad, zellige mosaiigid, peened stukk-kaunistused seintel ning siseõue marmorpinnad.\nHommikul asume teele Agadiri poole mööda Atlandi ookeani äärset rannikut. Marrakechist Agadiri on ligi 260 kilomeetrit.\nMaroko lõunaosas Antiatlase mäestiku jalamil asuv Agadir on tuntud kuurortlinnana. Agardiris on laiad lõputud rannad ookeani kaldal, lilledesse uppunud aiad, elegantsed ja moodsad ehitised, rannaäärsed promenaadid täis mõnusaid restorane ja kohvikuid. Lisaks ookeani mõnude nautimisele on siin mitmeid golfiväljakuid. Agadiri mäe otsas seisnud kasbah sai 1960. aasta maavärinas kannatada, aga selle vana linnamüür seisab vankumatult. Maavärina järel tuli linn uuesti üles ehitada ning seetõttu on Agadiri õhustik moodsam ja läänepärasem kui teistes Maroko linnades.\nMajutus: Agadir Atlantic hotell 4*\nTänasel ennelõunal tutvume Agadiriga. Kõigepealt siirdume mäe otsa iidse kasbahi juurde. Kasbahi juurest avanevad kaunid vaated kogu linnale ja lahele. Seejärel saame veeta aega ostukeskuses, vaiba töökojas ja Šveitsi piirkonnas. Käsitööliste kvartalis tutvume kohaliku pitsikudumise, nahatöö ja puidunikerdamise võtetega.\nAgadir - Casablanca - Brüssel - Tallinn\nTäna lendame koju.\nLend AT430 Agadir-Casablanca 09.35-10.40, lennuaeg 1h 5min\nLend AT832 Casablanca-Brüssel 12.50-17.05, lennuaeg 3h 15min\nLend BT708 Brüssel-Tallinn 20.05-23.30, lennuaeg 2h 25min\nReisi hind: 3300 €\nmajutus programmis märgitus hotellides/traditsioonilsites külalismajades (riad)\nekskursiooniprogramm koos sissepääsudega\nmajutus üheses hotellitoas (soovi korral) 380 €


Moodsa lõikega ja 300gr soojustusega kombinesoonis on laps ka pimedal talveajal nähtav igast küljest. Pikad lukud teevad riidessepaneku lihtsaks ja kiireks ning kuivuse tagamiseks on istmiku- ja keha läbilõike õmblused teibitud. Kombinesooni vooder on pehme puuvillane flanell ning pealiskangas on tuule- ja veekindel. Pealiskanga kõrge tasemega tehnilised näitajad võimaldavad lastel õues olla iga talveilmaga. Sääreotsad on kuivuse tagamiseks ka seestpoolt põhikangaga kaetud. Kombinesoonile lisatud mitmed helkurdetailid. Eemaldatav kapuuts on õues mängimiseks turvaline. See on kinnijäämise vältimiseks kinnitatud trukkidega ning selle karvane äär on samuti eemaldatav. Lisaks on kombinesoonil kuni suuruseni 80 ka tagasikeeratavad varruka- ning sääreotsad. Ideaalne kombinesoon väikelapsele!\nTootekood: 3183BW14-262\t, Laoseis: 1\nTootekood: 31920030-73263\t, Laoseis: 5\nTootekood: 31900030-73420\t, Laoseis: 3


Avarii ja väljapressimine - Kahju- ja elukindlustus - vastused.ee\nAvarii ja väljapressimine\nKüsimus: Avarii ja väljapressimine26.09.2011\nTegin avarii - sõitsin teisele autole ette. Nüüd nõuab teise auto juht minult raha, et ma maksas kinni tema autorendi, kuna minu süü läbi pole tal autot millega tööl käia. Kui ma ei maksa lubas ta mu kohtusse kaevata. Kas tal on õigus niimoodi raha välja pressida? Väitis, et kohtus jääks talle õigus.\nLiikluskindlustuse alusel hüvitab kindlustusandja liiklusõnnetuse põhjustaja tekitatud liikluskahju teisele isikule. Hüvitatava kahju ulatus on kokku lepitud liikluskindlustuse lepingus ja liikluskindlustuse seaduses. Liikluskindlustuse lepingu alusel ei hüvitata kahju, mis tekib seoses sellega, et kahjustada saanud vara ei saa kasutada (liikluskindlustuse seadus §44 lõige 3 punkt 5).\nÜlaltoodud ei tähenda, et kahjustatud isikul ei ole õigust kahju tekitajalt nõuda kahju hüvitamist. Kahju tekitajal on kohustus kahju hüvitada. Kannatanu peab tõendama kahju saamist ja selle ulatust. Asjaolu, et isik ei saa sõidukit kasutada, ei tähenda automaatselt, et kahju põhjustajal tuleb hüvitada autorendi kulu.


Naine kadunud | Kolonel Hans\nMees läheb politseisse ja kurdab, et ta naine on kadunud. Läks eilsel naistepäeval shoppama ja pole siiani koju tulnud.\nPolitseinik: Kui pikk on teie naine?\nMees: No nii 1.60-1.70. Minust igaltahel pikem ei olnud.\nPolitseinik: Kui palju ta kaalub?\nMees: Täpselt ei tea. Väga kõhn ei ole ja paks ka mitte. Selline pehme käega katsudes.\nPolitseinik: Mis värvi on tema juuksed?\nMees: No iga kuu eri värvi. Viimati olid vist tumedamad?\nPolitseinik: Mis värvi on tema silmad?\nMees: Ei tea.\nPolitseinik: Millise autoga ta shoppama sõitis?\nMees: Ta läks poodi minu uhiuue 2018 aasta Kia Stingeriga. AWD, Harmon Kardon 16 kõlariga helisüsteem, erkpunane, MacPhersoni vedrustus ees ning elektriliselt reguleeritav vedrustus ehk Dünaamiline Stabiilsus- ja Amortisaatorite Juhtimine, kuvab näidud esiklaasile, taga tumendatud klaasid, tume Nappa nahast nahksisu, mootor 3,3 T-GDI 370 hj, ventileeritud Brembo ketaspidurid, eriti kõrgetele nõudmistele vastavast kummist rehvid – 225/40R-19 ees ja 255/35R-19 taga, jms. Kaupluse parklas oli kunagi üks jobu kergelt tagumise paneeli ära kriimustanud ja seda on märgata.\nPolitseinik: Olge mureta sõber, me leiame teie auto üles!\nkolonelHans • märts 8, 2018


Kirsti Vainküla: minu raamat võiks olla väike abimees mahajäetule |\nKirsti Vainküla: minu raamat võiks olla väike abimees mahajäetule\nAasta alguses ilmunud raamatu “Ma olen kole” autorit on varjutanud mõningane saladusloor – Kintz Kinzenberg on ilmselgelt kodumaine autor, ent kes tegelikult selle nime taga peitub? Kas tegemist on isikliku looga või väljamõeldisega? Naine24.ee päris aru (aja)kirjanik Kirsti Vainkülalt.\nKuidas Kintz “sündis”? Selliseid mõõnaperioode, nagu Kintzul raamatus ette tuleb, on kogenud omal moel mõnedki naised, olgu nendeks suhte-, kaalu-, tööprobleemid või kõik kokku. Kuidas te tegelase kokku panite – kuivõrd leiab selles isiklikku ja kuivõrd kõrvalt nähtut?\nKõik on raamatus puhas tõsi, aga see, et sellest üldse raamat sai, oli tegelikult puhas juhus. Arutasime Eesti Ekspressi kirjastuse toimetaja Kadi Kaljolaga hoopis ühe teise raamatuprojekti üle, kui Kadi äkki ütles, et ta tahaks lugeda sellist raamatut, mis räägiks naisest, keda on petetud…\nSain kui puuga pähe – mul oli selline just nii-öelda poolikuna sahtlis. Andsin selle loo kolmapäeva õhtul Kadile lugeda ja neljapäeva varahommikul helistas ta mulle, et ta pole midagi nii hullu kunagi lugenud, et see on see, mida ta on otsinud. Ta andis mulle kaks kuud ja ma pidin selle raamatuks valmis vehkima. Natuke kahetsen kiirustamist, seal tulid mõned loogikavead.\nRaamatu mõte on väga lihtne – inimene peab ise olema endale nöörredeliks august välja rabelemiseks. Lubatud on kõik variandid, sest kaotada pole enam midagi.\nRefereeritud artikli täisteksti loe Naine24-st\nKintz KinzenbergKirsti Vainküla


Muutuda, et jääda — Sirp\nTänavusel teatrifestivalil „Draama“ oli esimest korda väiketeatrite lavastusi palju rohkem kui suurte, nn riigiteatrite omi.\nOlen tänavuse „Draama“ korraldajate suhtes kindlasti ülekohtune, kuid tundub, et festival pole suutnud kohaneda uute oludega: ikka tehakse vana rasva pealt teatriaasta ülevaadet, ehkki teater ja ühiskond on kardinaalselt muutunud. Selleks et jääda ellu praegustes poliitilistes tõmbetuultes ja jätkata väärtuslikku traditsiooni, tuleb festivalil põhjalikult muutuda. Kuidas ja milliseks, on iseküsimus ning nõuab asja- ja ühiskonnatundlikku analüüsi, mida loodetavasti hakkab vedama Vanemuine eesotsas selle uue teatrijuhi Kristiina Alliksaare ja draamajuhi, teatrisse juba palju kiiduväärset toonud Tiit Paluga.\nMulle ja küllap paljudele teistelegi, kes pidevalt teatris käivad ja sellest kirjutavad, on „Draama“ olnud meeldiv võimalus näha korraga ära aasta esileküündivamad lavastused ja korvata sellega puudujääke teatri üldpildi tunnetamisel. Ainult minusugustele seda festivali teha pole siiski mõtet ning mul tuleb ilmselt hakata oma harjumusi muutma.\nTänavuse „Draama“ sisu näitas, kuivõrd muutunud on nii teater kui ka ühiskond. Sellest, et festival oli lühem ja mitmekesisem, „Draama“ vaid võitis, kusjuures esimest korda oli seekord väiketeatrite lavastusi palju rohkem kui suurte, nn riigiteatrite omi.1\n„Draamaga“ (nagu ka paljude teiste festivalide ja kultuuriga üldse) on nii, et rahulolematus ühiskonnas on slepina toonud kaasa ka kriitilisuse kultuuri suhtes. Juba eelmise aasta festivalil räägiti palju teatri ületootmisest, 2018. aasta loomingut käsitleva „Teatrielu“ statistiline osa näitab seda samuti. Rahvana oleme muidugi meelitatud, et 1,2 miljoni külastusega aastas oleme maailmas jätkuvalt esirinnas.\nOmeti räägitakse palju teatri kriisist. Kas on selle põhjus ületootmine või hoopiski liiga suured ootused? Juba õige ammu ütles Kaarel Ird: „Publik hääletab jalgadega!“ Kui on vaatajaid, on ka teater, ent palju on lavastusi, kus tegemise rõõm piirdubki omavahelise suhtlusega ega puuduta publikut. Oma asjalikus ja kriitilises festivaliülevaates räägib Heili Sibrits lõhkeda ähvardavast õhupallist:2 etendusi antakse palju, teatreid ja truppe on palju, kuid tõeliselt nauditavaid lavastusi vähe. Tunnustan korraldajaid, et mõningad neist olid toodud tänavu festivalile.\nFestivali „Draama“ seekordne maasikas oli Taarka pärimusteatri lavastus „Vanahunt“.\nFestivali „Draama“ on korraldatud 1996. aastast: esialgu üle aasta, 2009. aastast peale igal aastal.3 Lavastusi hindas alguses žürii (enamasti rahvusvaheline), kellest hiljem loobuti. Alati on olnud kohal kutsutud külalisi välismaalt. Tasapisi läks „Draama“ mastaapsemaks ja kestis järjest kauem – kuni möödunud aastani enamasti terve nädala.\nKa „Draama“ formaat on üle elanud suure muutuse. Algul koondati üksnes aasta parimad lavastused, seejärel lisandusid neile mitmesugused programmid ja näitused. Võib öelda, et festival on muutunud koos teatri endaga: nn riigiteatrite kõrvale on üha enam astunud väiketeatrid, draamalavastustele on lisandunud tantsuteater, etenduskunstid ja performance’id.\nKindlasti peegeldavad festivalilavastused ja ka nende valik Eesti teatri sisulisi muutusi. Teater on järjest mitmekesisem: psühholoogilisele teatrilaadile ja tõsise suunitlusega lavastustele on jõudsalt lisandunud erisugused laadid ja lähenemised, lavastusi on igale maitsele ja publiku hulgale. Nii on olnudki terve nädal lõunast keskööni täis (tihti ka ühel ja samal ajal eri kohas toimunud) etendusi. Tähtsal kohal on olnud lavastustega seotud konverentsid, autoriprogrammid, etendusejärgsed arutelud ja peod, mis on andnud lavastajatele-näitlejatele võimaluse saada tagasisidet. Katsetatud on uusi vorme (näiteks aastatel 2010–2015 valiti lavastused festivali programmi kindla teema järgi4).\nMuutused on tähtsad, kuid olulisem on see, mis jäänud muutumata. Esiteks: „Draama“ on jäänud Tartusse. Katsetatud on küll väljasõite Tallinna ja mujale, et näidata ära lavastused, mida mitmel põhjusel pole saanud Tartusse üle kanda, ent Tartu-kesksus on kindlasti üks väärtustest, mis ka edaspidi peaks säilima. Mitte seepärast, nagu mujal ei saaks „Draamat“ korraldada, vaid eeskätt seetõttu, et festival on alati olnud ja loodetavasti ka jääb seotuks Tartu ülikooli ja sealse teatrilembese üliõpilaskonnaga. Tänu festivali korraldada aitavatele tudengitest vabatahtlikele on „Draamal“ alati valitsenud ebakonventsionaalne õhkkond, nii et kaelakaardiga on etendusele pääsenud ka siis, kui kõik piletid on välja müüdud ja saal juba täis.\nEi saa siiski mööda minna asjaolust, et teatritele, olgu need suured või väikesed, on festivalil etenduste andmine korralduslikult tülikas ja keeruline. Kultuurkapital ja kultuuriministeerium on küll festivali alati toetanud, kuid see toetus ei korva kulusid, mida teatritel kindlal päeval tihti võõrastes ruumides ja ebatraditsioonilisel ajal etenduse korral kanda tuleb. Ka ei saa kõigi etenduste puhul (eeskätt päevased) arvestada täissaaliga. Praegustes pingelistes majandusoludes on see terav probleem.\nNii juhtubki, et „Draamal“ näeb lavastusi, mida tehniliselt on võimalik Tartusse tuua. Enamasti ei saa ka näitlejad viibida festivalil pikemalt ja külastada teiste teatrite etendusi, sest hooaja alguse pingelise tööplaani tõttu tuleb teha proove ja anda teiste lavastustega etendusi. Siit ka ühe minu tuttava rahulolematu teatriinimese repliik viimaste aastate „Draama“ kohta: see pole festival, vaid teatrite külalisetenduste kokkutulek – palju vahtu, vähe villa.\nOlles võtnud osa kõigist „Draamadest“ ja mitmest ka kirjutanud, võin kinnitada, et tänavune festival erines õige mitme asja poolest eelnenuist. Jah, see oli festivali kunstilisele juhile Ivar Põllule viimane. Alles kindlamaid piirjooni võtva Tartu Uue teatri kunstilise juhina on tema peatähelepanu kindlasti koondunud eeskätt oma teatri käekäigule, ent Põllu oli teinud ka rea teadlikke valikuid. Esiteks festivali kestvus, vaid neli päeva. Teiseks juba jutuks olnud riigiteatrite ja erateatrite etenduste vahekord. See pole öeldud etteheiteks, vastupidi, tunnustusena, et ollakse Eesti teatripildi muutustega kooskõlas.\nIgal minu nähtud „Draamal“ on alati olnud oma maasikas – vaimustav ja puudutav, seejuures ka vormiliselt uudne, selline, mida seni pole nähtud. Varem on olnud üllatajaks näiteks R.A.A.A.M ja Must Kast, seekord siis Taarka pärimusteatri lavastus „Vanahunt“5 – ikka ja jälle noored.\n1 Põhiprogrammi 16 lavastusest vaid viis olid tehtud nn riigiteatrites: Vanemuises kaks, Tallinna Linnateatris kaks ja Pärnu Endlas üks.\n2 Heili Sibrits, Tasapaks ja prügine teatripilt. – Postimees 18. IX 2019.\n3 Üksikasjalikuma ülevaate „Draama“ festivalide kohta saab Eesti Teatriliidu (1996–2010) ja Eesti Teatri Festivali (hilisemad) kodulehelt.\n4 2010 – „Mööndusteta teater“, kuraator Madis Kolk; 2011 – „Allkirjaga teater“, kuraator Priit Raud; 2012 – „Fookus: Näitleja“, kuraator Anu Lamp; 2013 – „Ruumi maagia“, kuraator Iir Hermeliin; 2014 – „Kohaloleku kunst“, kuraator Tõnu Õnnepalu; 2015 – „Piiri peal“, kuraator Peeter Raudsepp. Tinglikult oli ka 2018. aasta festival temaatiline, olles pühendatud „EV 100“ raames valminud lavastustele.\n5 „Vanahunt“ seto jutuvestja Feodor Vanahundi (1890–1965) lugude põhjal. Dramaturg Ott Kilusk, lavastaja Helena Kesonen, kunstnik Mailiis Laur. Kogu trupp on nii või teisiti seotud TÜ Viljandi kultuuriakadeemiaga.


Rahvarinne tähistas linnahallis juubelit - EESTI PÄEVALEHT\nRahvarinne tähistas linnahallis juubelit\n06.oktoober 2008 00:00\nLinnahallis tähistati kahekümne aasta möödumist Rahvarinde kongressist.\n“Elagu Eesti, elagu Rahvarinne!” skandeeris üleeile Eesti suurima massiliikumise eestvedaja Heinz Valk eilsel linnahallis toimunud kongressil, millega tähistati kahekümne aasta möödumist Rahvarinde loomisest. Umbes 350 kokkutulnut meenutasid möödunud aega nii kõnede kui ka lauludega.\nValdavalt vanemapoolsete osalejatega üritusel meenutati hardusega tollaste rahvarindlaste tegevust ja kodanikuliikumisega kaasnenud sündmusi.\nKohaletulnutele pidas kõne ka omaaegne rahvaliikumise juht, Tallinna linnapea Edgar Savisaar, kes kinnitas, et Rahvarinnet mustavad kodanikud on kõigest kibestunud indiviidid, kes vajuvad peagi unustusse. “Sellised inimesed jäid tollal vabadusvõitlusest kõrvale ja on nüüd sellepärast pahased,” rääkis linnapea.\nKongressil esines segakoor Noorus, kes pani isamaaliste lauludega kokkutulnutel jala tatsuma ja tõi laulugi suule. “Kui Kungla rahvas kuldsel a‘al kord istus maha sööma, siis Vanemuine murumaal lõi kandlelugu lööma,” müristasid endised rahvarindlased pärast Savisaare kõnet, kui järg koorini jõudis.\nTasub koguda mälestusi\nSõna võttis ka Tallinna ülikooli lektor Rein Veidemann, kes võrdles Rahvarinde manifesti Martin Luther Kingi kuulsa kõnega, kus reformimeelne mees vabamast maailmast unistas. “Rahvarinde unistus oli täpselt samasugune,” tunnistas Veidemann.\nEnn Eesmaa pani muu hulgas südamele koguda Rahvarinnet meenutavaid esemeid ja dokumente. “Loodame, et tulevikus kerkib Eestisse ka Rahvarinde muuseum,” lisas ta.\nKätlin Kuldmaa: jalgrattasõit Tallinna kesklinnas on täna samasugune surmalõks kui 2001. aastal (64)\nLauri Hussar: näeme, kuidas soovitakse suukorvistada ühiskonna valvekoera (167) 152\nKrister Paris: mis maksab valetama harjunud ministri sõna? (247) 210\nJUHTKIRI | Uus valitsus alustab väärtuskriisiga (98) 194\nViktoria Ladõnskaja-Kubits: kui EKRE sõimab inimesi, jääb mul üle vaid üks – hääletada vastu (545) 423


Kuidas ravida õla artroosi - Vigastused Olaliigese progressiivne artroos\nKui uks uhine valutab mis see on\nToiteelementidega kõhre vajaduste ja selle pakkumise vahelise tasakaalu pikaajalise ja püsiva rikkumisega hakkab haigus arenema ilma väliseid tegureid provotseerimata. Kõik protseduurid peab läbi viima kvalifitseeritud tehnik.\nTreeningteraapia Bubnovskilt Professor Olaliigese progressiivne artroos. Bubnovsky on välja töötanud oma originaalse lihas-skeleti süsteemi haigustega inimeste rehabilitatsioonimeetodi. Ta kinnitas selle tõhusust omal kogemusel, tõstes end pärast tõsist katastroofi sõna otseses mõttes jalule. Bubnovskilt pärit õlaliigese artroosi raviteraapia hõlmab harjutuste harmoonilist kombinatsiooni, tegelikult koos ravimite ja füsioteraapiaga.\nPärast haiguse ägeda faasi peatamist on vaja teha võimlemist vastavalt Bubnovskyle leevenduse remissiooni perioodil. Enne õlaliigese artroosi Bubnovsky meetodi lisamist ravirežiimi on vaja pöörduda arsti poole. Samaaegsete patoloogiate esinemisel, mis ei võimalda kehalist aktiivsust kasutada, on Bubnovskist pärit õlaliigese artroosile suunatud treeningravi kompleks vastunäidustatud.\nValu ilmnemine treeningu ajal on märk sellest, et treeningut tehakse valesti või on sellele patsiendile vastunäidustatud.\nSellistel juhtudel on vaja konsulteerida arstiga. Õlaliigese artroosiga Bubnovsky võimlemise käegakatsutavat mõju ei tohiks klasside süstemaatilise vahelejätmisega arvestada: positiivsete tulemuste saamiseks tuleks treeningut teha iga päev. Iga õppetund on soovitatav lõpetada kerge massaažiga, mõjutatud õla piirkonnas. Massaaž õlaliigese artroosi korral Professionaalne massaaž, mille viib läbi kogenud spetsialist, võib õlaliigese deformeeruva osteoartriidiga patsiendi seisundit märkimisväärselt parandada.\nUuringu peaks läbi viima kogenud reumatoloog või terapeut, et mitte kahjustada testide ja funktsionaalsete testide ajal. Instrumentaalsed meetodid Instrumentaalsed uurimismeetodid võimaldavad teil määrata: liigeseruumi kitsenemise aste; ebaühtlane liigespind; artroosi lokaliseerimine. Pärast instrumentaalsete diagnostikameetodite kasutamist valitakse vajalik teraapia. Need meetodid pakuvad vajalikku teavet. Ravi ajal võib instrumentaalset uuringut korrata.\nLabor Laboratoorsed uuringud võimaldavad teil hinnata keha seisundit tervikuna, samuti välistada põletikuline artriit. Kõigepealt võetakse analüüsimiseks veri. Artroosiga on kõik kliinilise ja biokeemilise vereanalüüsi näidustused normi piirides.\nTäpsete tulemuste saamiseks annetage verd hommikul tühja kõhuga.\nRavi Ravi lähenemine on keeruline. Kasutatakse ravimeid, füsioteraapiat, füsioteraapia harjutusi.\nKui haigus on kaugele arenenud või ei allu ravile, kasutatakse kirurgilist sekkumist. Teraapia põhiprintsiibid: leevendada valu; peatada haiguse areng; käivitada kõhrekoe taastamise mehhanismid. Esialgsel etapil saavutatakse tulemus ravimite kasutamisega.\nOperatsioon õlaliigese artroosi korral\nOle füüsiliselt aktiivne, väldi õlavigastusi.\nÕlaliigese artroos - haiguse täielik kirjeldus, sümptomid ja tõhus ravi - Tortikollis\nOluline on välistada provotseerivad tegurid. Püsiv remissioon saavutatakse füsioteraapia ja harjutusravi abil.\nTeavet õlaliigese subdeltalise bursiidi ravi kohta leiate siit. Ravimid Raviks võib kasutada järgmisi ravimite rühmi: mittesteroidsed põletikuvastased ravimid; kortikosteroidid; vasodilataatorid.\nMittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid ja kortikosteroide kasutatakse valu leevendamiseks.\nNeed kehtivad piiratud aja jooksul. Kondroprotektorid võivad kiirendada kõhrekoe taastumist. Vasodilataatorid aitavad parandada verevoolu ja leevendada väikeste veresoonte spasmi. Enne selle või selle ravivahendi määramist on vaja hoolikalt uurida vastunäidustusi. Ainult arst saab kõiki ravimeid õigesti kombineerida.\nKirurgiline Kirurgiline sekkumine viiakse läbi ainult viimase abinõuna, kui on toimunud pöördumatud degeneratiivsed protsessid. Operatsiooni põhjused on järgmised: konservatiivse ravi mõju puudumine; komplikatsioonide esinemine; raskete degeneratiivsete muutuste ilmnemine.\nKui liiges on kaotanud oma esialgse välimuse, tehakse artroplastika. Haige liiges asendatakse kunstlikuga.\nOperatsioon on keeruline ja selleks on vaja kõrgelt kvalifitseeritud kirurgi. Samuti võib artroosi raviks teha punktsiooni ja artroskoopiat.\nPunktsioon Punktsioon viiakse läbi, kui liigeseõõnde on kogunenud suur kogus vedelikku. Samuti viiakse see protseduur läbi nakkuslike põletikega, et määrata nakkuse tüüp. Liigse vedeliku vabanemine aitab vähendada õlaliigese survet ja suurendada selle liikuvust. Protseduur on minimaalselt invasiivne, nii et taastumine pärast selle lõppu toimub võimalikult kiiresti.\nPunktsioonil on näidustused ja vastunäidustused. Seda kasutatakse ainult vedeliku kogunemise korral liigesekapslis või kui kahtlustatakse artroosi nakkuslikku tüsistust. Artroskoopia Artroskoopia on minimaalselt invasiivne kirurgiline tehnika, mis eemaldab õlaliigese kahjustatud kõhre. Operatsioon viiakse läbi endoskoopiliste seadmete ja mikrokaamera abil. Selle ravimeetodi eeliseks on kiire taastusravi.\nKahjustatud kõhre eemaldamine võimaldab teil leevendada stressi ja taastada liigeste liikuvus. Menetluse puuduseks on see, et juurdepääs kahjustatud alale on mõnevõrra piiratud. Endoproteesimine Endoproteesimine on kahjustatud liigese täielik asendamine biosobiva analoogiga.\nTavaliselt kasutatakse titaankonstruktsioone. Operatsioon võib vabaneda isegi 3. Pikaajaline rehabilitatsioon viiakse läbi pärast endoproteesimist. Selle tulemusena on võimalik saavutada kahjustatud piirkondade täielik hävitamine ja krooniline valu, samuti taastada õlavöötme liikuvus. Operatsioon pole alati võimalik. Vanematel inimestel on rehabilitatsiooniperiood palju raskem. Enne artroplastika määramist kasutatakse muid ravivõimalusi. Füsioteraapia Füsioteraapia protseduuridel on oluline roll õlavöötme artroosi vabanemisel.\nNende abiga on võimalik taastada liigeste normaalne liikuvus ja vähendada valu tugevust. Tehakse järgmised protseduurid: elektroforees; kohalik krüoteraapia; magnetoteraapia. Füsioteraapiat saab kasutada, kui haiguse ägedad ilmingud puuduvad tugev valu, piiratud liikuvus.\nRegulaarne kokkupuude aitab ebamugavustest täielikult vabaneda. Kõik protseduurid peab läbi viima kvalifitseeritud tehnik. Enne füsioteraapia ruumide külastamist peate konsulteerima oma arstiga. Keniseteraapia Keniseoteraapia viitab aktiivsete ja passiivsete meetodite kasutamisele õlgade funktsionaalsuse taastamiseks.\nKui haigus on kerge, võib inimene hakata treeningu abil kasutama aktiivset taastumismeetodit. Passiivne meetod seisneb välises kokkupuutes massaaži või mehaanoteraapia abil. Keniseteraapia aitab võimalikult lühikese aja jooksul vabaneda õlaliigese artroosi ilmingutest. Mehaanilise ravi abil on passiivne taastumismeetod saadaval igas vanuses inimestele. Füsioteraapia harjutused võimaldavad teil lihastele stressi tekitada ja õlaliigese liikuvust taastada.\nEnamasti kasutatakse staatilisi harjutusi. Dünaamiline koormus, milles toimub aktiivne õlgade pööramine, on ebasoovitav. Saab sooritada järgmisi harjutusi: Õlgade õõtsumine - peate võtma lähteasendi, istuma toolil ja panema käed põlvedele. Lõdvestage oma õlad, seejärel hakake küünarnukke kiikuma. Käed on põlvili. Aeglane pöörlemine - peate istuma toolil ja panema käed põlvedele, seejärel hakake aeglaselt pauside abil oma õlgu pöörlema.\nRingliigutusi tehakse edasi-tagasi. Füsioteraapiat saab kasutada ainult remissiooni ajal, kui valu ja piiratud liikumine peaaegu puudub. Teavet õlaliigese subkorakoidse bursiidi ravi kohta leiate sellest olaliigese progressiivne artroos.\nMassaaž Mõjutatud piirkonna masseerimine võimaldab teil saada järgmisi efekte: parandada kudede toitumist; toonivad lihaseid; eemaldage valu. Kõiki toiminguid on soovitatav teha kvalifitseeritud spetsialist. Enesemassaaži tehes tuleks vältida tugevat survet ja äkilisi liigutusi.\nMassaažiefekti tulemus on märgatav mõne nädala jooksul pärast regulaarset kasutamist. Massaažiga peaksid kaasnema muud tegevused. Kui inimene sooritab harjutusravi kompleksist harjutusi ja külastab massaažituba, saavutab ta suurepäraseid tulemusi.\nMehaanoteraapia Mehaanoteraapia tähendab harjutuste komplekti, mis viiakse läbi spetsiaalsete mehhanismidega.\nSee meetod võimaldab teil taastuda võimalikult lühikese aja jooksul. Mehaanoteraapia sobib ideaalselt rehabilitatsiooniks pärast operatsiooni.\nSpetsiaalsed mehhanismid võimaldavad teil koormust reguleerida, võimaldades lihaseid ja sidemeid kiiremini taastada. Sümptomid kaovad ajutiselt ja õlaliigese osteoartriidi ravi näib toimivat, kuid varsti taastuvad ja intensiivistuvad valulikud aistingud. Ja ainult kondroprotektorid aitavad aeglustada hävitamist, taastavad liikuvuse ja vähendavad valuvaigistite vajadust.\nÕlaliigese kondroprotektorid! Chondroprotektorid on ravimite rühm, mis stimuleerivad kollageeni tootmist, toidavad kõhre kondroitiini ja glükoosamiiniga ning uuendavad liigest. Arthracam on kodumaine kondroprotektor, mis korvab loodusliku päritoluga ehitusmaterjalide puuduse. Osteoartroos progresseerub ja areneb just nende puuduse tõttu. Taastab kõhre struktuuri.\nSuurendab sünoviaalvedeliku mahtu, mille tõttu luud lõpevad üksteise vastu hõõrumise ja selle tagajärjel kaob iseloomulik krigistamine.\nTaastab motoorse võime. Chondroprotektorid võtavad kursusi. OPS-i peamiste sümptomite eemaldamine toimub järk-järgult, kuna olaliigese progressiivne artroos on kumulatiivne toime. Liigeste osteoartriidi taastav teraapia põhineb füsioteraapial, füsioteraapial, ravimitel ja mis kõige tähtsam - kondroprotektoreil, mida saab kasutada isegi liigesehaiguste ennetamiseks!\nÕlaliigese deformeeriva artroosi ravi Paljud keskealised ja vanemad inimesed tunnevad olukorda, kui igapäevases elus lihtsaid ja tuttavaid toiminguid tehes ilmneb valu ebamugavustunne õla piirkonnas. Telefoniga rääkimine muutub keeruliseks, hoides pikka aega telefoni kaalu peal, on praktiliselt võimatu oma lemmikraamatut ülevalt riiulilt ilma abita kätte saada ja kõrge seinaga küüsi ajada, ei peaks selle peale üldse mõtlema.\nSellise haiguse ravi on pikk, see nõuab patsiendilt kannatlikkust ja distsipliini, kuna kompleksne teraapia pakub mitte ainult ravi, vaid vajadusel ka kirurgilist sekkumist. Millised deformeeriva artroosi nähud, sümptomid ja arenguaste on olemas, kuidas õlavalu lahti saada? Mis on deformeeriv artroos, miks see tekib?? Tähtis on teada! Saadud puder mähitakse kõigepealt marli ja seejärel kilekotti. Seejärel kantakse segu pooleks tunniks valusasse kohta.\nSeda tuleks teha iga päev, kursus on 10 päeva. Retsept 2. Kompresseerige kapsalehtedest Võtke suur kapsaleht, tehke seest palju sisselõikeid, et mahl saaks välja voolata.\nNüüd määrivad nad lehe pinna meega ja rakendavad seda valusale liigesele. Kompress mitte ainult ei leevenda turset ja vähendab valu, vaid aitab ka liigeses põletikku kõrvaldada. Retsept 3. Lihvimine elecampane juurest Niisiis, 1 spl.\nSelle ühendiga tuleb iga päev valulikku liigest hõõruda. Summeerida Õlaliigese artriidi artriit on tõsine diagnoos, mida ei saa iseseisvalt lahendada. Haiguse algstaadiumis on haigust parem ravida. Seejärel on patsiendil pikk taastusravi periood, mis peaks ideaalis kesta mitu aastat, et tulemus täielikult kindlustada ja haiguse kordumine välistada. Õla artroos Artikli sisu Tuleb märkida, et õlaliigese artroos ise on üsna haruldane haigus erinevalt puusa- ja põlveliigeste artroosist.\nKõiki neid haigusi nimetatakse tavaliselt "Abaluu valu sündroom" PPS või "abaluu periartriit" või "abaluu periartropaatia", kuna kliinilised ilmingud on sarnased ja ravi toimub samade protokollide kohaselt. Õlaliigesed on suured kuulliigesed, olaliigese progressiivne artroos normaalne töö ja liikumiste jäikuse puudumine neis tagavad inimese töövõime. Õlaliiges ei täida tugifunktsiooni, näiteks puusa ja põlve ning tavapäraste liikumiste korral on koormus sellele suhteliselt väike kuigi see on kõige liikuvam - õlaliigeses võivad liikumised ilmneda igas suunasseetõttu on artroosiga selle deformatsioon väike.\nKuid õlaliigese artroosi valu sündroom on väljendunud, selle liikumine on piiratud, väheneb mitte ainult inimese töövõime, vaid ka võime täita igapäevaseid põhifunktsioone.\nNendel põhjustel mõjutab see haigus igapäevast rutiini tohutult, mitte vähem kui teiste suurte liigeste artroosiga. Statistika Õlaliigeste artroos areneb kõige sagedamini sekundaarselt, pärast tõsiseid verevalumeid või luumurde, liigeste krooniliste haiguste reumatoidartriit jne või keha süsteemsete probleemide osteoporoos, suhkurtõbi jne taustal.\nSeda tüüpi artroosi esineb sagedamini naistel kui meestel. Haigust diagnoositakse erineva olaliigese progressiivne artroos ja eluviisiga inimestel. Põhjused ja areng Õlaliigese patoloogiline protsess, mille moodustavad õlavarreluu pea ja abaluu glenoidõõnsus, areneb samamoodi nagu keha teistes suurtes liigestes: kõhre degeneratiivsed muutused algavad liigesele avaldatud mehaanilise või funktsionaalse ülekoormuse tagajärjel, mille tagajärjel kõhr järk-järgult kaotab.\nTulevikus kaasatakse protsessi kõik ümbritsevad koed, patsiendil on pidev valu. Riskitegurid on nii ülaltoodud kutsealased mõjud ja vigastused kui ka ainevahetushäired, luu- ja lihaskonna kroonilised haigused, liigne ülekaal, madal kehaline aktiivsus, vanus see faktor on eriti oluline koos ainevahetushäirete, ülekaalulisuse ja hüpodünaamiaga. Etapid Artroosi I etapis mõjutab ainult kõhre, liigesruum on veidi kitsenenud, valu võib puududa.\nII etapis tekivad väljendunud muutused: see on kõhre märkimisväärne hõrenemine ja liigesruumi kitsenemine normiga võrreldes 2 või enam kordaluukasvude ilmnemine.\nTugev valu puhkeolekus ja pingutamisel. Kuid selle rakendamisel on peensusi, mida tuleb järgida: protseduur on kõige parem usaldada professionaalsele massaažiterapeudile, kes viib soole infektsioonid valus liigend läbi kõige kõrgemal tasemel; keha tuleb ette valmistada, alustades silitamisest ja hõõrumisest; peate jälgima liikumiste täpsust: need peaksid valu leevendama, mitte seda põhjustama.\nSpasme ja valu leevendavad ravimid on lihaslõõgastid Midokalm ja Sirdalud. Vitamiinid Duovit, Pentovit, Decamevit, Calcemin ja toidulisandid Stoparthrosis, glükoosamiini-kondroitiini kompleks, Arthrocin, Honda. Neid vabastatakse ilma retseptita. Arstid ei soovita täielikult tugineda traditsioonilise meditsiini abile ja soovitavad seda kombineerida traditsiooniliste ravimeetoditega.\nTunnustatud kompressid, hõõrumised, vannid ja kodus valmistatud salvid. Salvid, tinktuurid ja dekoktid Kodused retseptid hõlmavad salve, mis on valmistatud looduslike koostisosade põhjal ja aitavad võidelda patoloogia vastu.\nTõhusa ravimi valmistamiseks vajate: Jahvatage supilusikatäis naistepunaürti, humalat ja magusat ristikut, lisage neile teelusikatäis vaseliini ja segage hästi. Hõõru kaks korda päevas valutavasse õla.\nTööriist aitab leevendada põletikku ja valu. Kombineeri supilusikatäis äädikat ja tärpentini munakollasega.\nMäärige kahjustatud liigest enne magamaminekut iga kahe päeva tagant 10 päeva. Jahvatage 4 supilusikatäit vereurmarohi ja lisage sama kogus taimeõli.\nNõuda päeva, kurna ja määrige kahjustatud piirkond. Tükeldage takja värsked lehed peeneks, kuivatage ja tükeldage.\nSegage komponente hästi ja kandke valu leevendamiseks liigestele.\nJahvatage koostisosad ja keetke 15 minutit. Võtke puljong 2 nädala jooksul, 50 ml tühja kõhuga ja enne magamaminekut. Tõhus infusioon: 5 supilusikatäit astelpaju koort, 3 supilusikatäit võilillejuuri, 4 supilusikatäit peterselli- ja piparmündiseemneid, keeda nõrgal tulel kahes klaasis vees.\nLase sellel päeval pruulida ja võta tühja kõhuga 2—3 supilusikatäit. Veel üks lihtne tinktuuri retsept: ühe klaasi saamiseks pigista redisest mahl välja. Lisage sellele teelusikatäis mett ja veidi soola.\nJoo õhtul pärast vanni juua. Lisaks on nad end hästi tõestanud: Kaera kompress. Selle ettevalmistamiseks peate keema 0,5 tassi kaerahelbeid ml vees. Kandke see mass valulikule kohale 30—40 minutit.\nValge savi kompress: segage kolm lusikat veega, kandke riidelapile ja kandke 1 tund liigesele. Tehke protseduuri iga päev päeva.\nJahvatamiseks vajate 20 grammi angelica. Valage rohi veega, keetke mõni minut ja nõudke päev.


Kas Maagaas Taastub? - 2019 | Planeta Maa\nAvaldatud: Planeta Maa • Vaatamisi: 6204\nKas maagaas taastub? Jätkake lugemist, et saada teada maagaasist ja uurige, kas seda peetakse taastuvaks ressursiks.\nKolm liiki gaasi\nKas need on jätkusuutlikud?\nMis on vetikatega?\nLääne-Virginia söekaevandus kokkuvarisemine ja lahe õlireostus on 2010. aastal taas inimeste huvi teiste energiaallikate vastu, nagu maagaas. Maagaas on vedelal kujul fossiilne kütus, mida saab kasutada energiaallikana. Kui see põletatakse, vabaneb see 25 protsenti vähem kasvuhoonegaase ja saasteaineid (väävlit, süsinikku, lämmastikku) atmosfääri, kui õli põletamine. Maagaas on peamiselt metaangaas (kõikjal 70-90%), kuid see sisaldab ka muid kasutatavaid gaase, nagu etaan, propaan, butaan ja lämmastik.\nMaagaasi leidub maa-alustes mahutites, tihti naftajääkide lähedal. See on rafineeritud ja ülekantav torujuhtmete kaudu kasutamiseks. Kas maagaas on jätkusuutlik? Kas sellest piisab tulevaste põlvkondade jaoks? Või võime me ise teha?\nMaagaasi peamine koostisosa on metaan. Metaani on kolme liiki:\nTermogeenne metaan: See metaan tekib siis, kui setted ja muda surmavad miljonite aastate jooksul taimede ja loomade purustatud jääke. See juhtub kõrgel temperatuuril - kuumem kui õli tegemine - see toimub 1 kuni 2 miili (1,6-3,2 kilomeetrit) all Maa pinnast.\nAbiogeenne metaan: Miljonite aastate jooksul tõusevad pinnale vesinikuga rikkad gaasid ja süsiniku molekulid. Nad ühendavad õige molekulaarse osakaalu loomiseks abiogeenne metaan (üks süsiniku aatom neljale vesinikuaatomile), mis seejärel tasakaalustub suurte, maa-aluste hoiusteni.\nBiogeenne metaan: Kutsutud mikroorganismid metanogeenid toituvad lagunevast orgaanilisest ainest. Mida peab välja tulema, ja metanogeenide poolt väljaheidetud väljaheide on metaan. Metanogeenid elavad seal, kus söömiseks on olemas orgaaniline materjal. See hõlmab lehmade prügilaid ja soole.\nNendest kolmest metaangaasist, termogeensest ja abiogenilisest gaasist ei saa taastada, sest me ei tea, kui palju rohkem dinosauruseid või molekule on jäänud Maa pinnast allapoole. Samuti on äärmiselt kulukas Maa puurimine selle ressursi saamiseks.\nTeiselt poolt on biogeenne metaan jätkusuutlik. Mikroorganismid, mis seda tüüpi metaani loovad, lihtsalt teevad looduslikult toitu. Alates 2003. aastast on Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeerium korraldanud rohkem kui 100 projekti, et koguda lehmasõnnikust biometaani. Kogu see sõnnik säästis 8 miljonit gallonit õli. Tegelikult on Ameerika Ühendriikides enamus biokütust saadud lehmasõnnikust.\nPrügilates saab prügi lagunemise võimet kasutada loodusliku gaasi saamiseks, kuna metanogeenid, mis söövad prügimäele prügilasse, toodavad metaani. Niikaua kui inimesed (ja lehmad) jätkavad orgaanilise, biogeense metaani või biometaani tootmist, on see alati taastuv.\nMikroorganismid on futuristliku energia tootmisel esirinnas. 2009. aastal töötas välja Ameerika Ühendriikide energeetikaministeeriumi osana loodav Vaikse ookeani loodeosa riiklik labor katalüütiline hüdetermiline gaasistamine. See protsess kaevandab vetikatest suure hulga maagaasi või biometaani. Selle protsessi jaoks on veelgi maasäästlikum see, et seda biokütust põletavat süsinikdioksiidi kõrvalsaadust saab ringlusse võtta. Seda kasutatakse vetikate söötmiseks.\nVideo Täiendada: Humans and Energy: Crash Course World History 207.\nT. Rex Väikseima Nõbu Ate Nagu Falcon, Uuringu Leiab\nSaladuslik "Kraater" Antarktikas On Hävitava Põhjus


Kuldse Slämmi graafikus liikuv Novak Djokovic: alustasin seda aastat eesmärgiga võita neli suurt slämmi ja olümpiakuld - Delfi Sport\nKuldse Slämmi graafikus liikuv Novak Djokovic: alustasin seda aastat eesmärgiga võita neli suurt slämmi ja olümpiakuld\nMaailma esireket Novak Djokovic on sellel hooajal võitnud kõik kolm suure slämmi turniiri. Rafael Nadali ja Roger Federeri olümpiamängudelt puudumine teeb Djokovici Tokyos veelgi suuremaks favoriidiks.\n"Ma sihin Tokyos kulda, see pole mingi saladus. See on minu suur eesmärk. Isegi enne hooaja algust sihtisin ma nelja suurt slämmi ja olümpiat. Seal tahtsin ma mängida oma parimat tennist ja olla tippvormis," ütles Djokovic.\n"Graafiik on muidugi päris tihe, sest Wimbledon ja US Open on olümpiale üpris lähedal, kuid ma olen selleks valmistunud. Ma olen võitnud palju mänge, mis tekitavad minus eneskindlust ja annavad uut energiat. Lisaks on oma riigi esindamine suur au ja tunnustus. Kui ma peaks kulla võitma lähen ma New Yorki tööd lõpetama," sõnas Djokovic.\nTokyo olümpia meeste tenniseturniir saab alguse 24. juulil.


Väike-Maarja Gümnaasium, Pikk 1, Väike-Maarja (2020)\nHome > Estonia > Väike-Maarja > Väike-Maarja Gümnaasium\nKonkurss-festival Annetekoda 2019 Muusikute fond PLMF ja Eesti Kultuuri Koda KUTSUVAD KÕIKI EESTIMAA ELANIKKE SÕLTUMATA VANUSEST ESITLEMA OMA LOOMINGUT ÜKSKÕIK MILLISEL ERIALAL. Lääne-Virumaa anded on oodatud 26. juulil kell 18.00 Väike-Maarja Seltsimajja, kus toimub Lääne-Virumaa Annetekoda 2019 eelvoor. Registreerimine toimub 25. juulini.\nTamsalus toimub esimest korda noortele suunatud multimeedialaager 23. aprillist - 27. aprillini, kuhu on oodatud kõik Lääne- Virumaa noored vanuses 10 - 19.a. Laagris toimuvad multimeediatöötoad, kus tutvustatakse kaameratööd, montaazi ja pilditöötlust. Laagrisse tulevad rääkima ja inspiratsiooni jagama mõned professionaalid. Lisaks valmib laagris lühimuusikafilm, mille tegevuse käigus õpitakse meediume ühendama. Laager algab Tamsalu Gõmnaasiumis 23.aprillil, kell 10.00. Osalejaid toitlustatakse 3 korda päevas ja majutatakse.Laager toimub Taavi Luik bakalaurusetööna koostöös aktiivsete Tamsalu noortega. Toimub eelregistreerimine Registreerida saab siin:\nMidagi tõelistele meesõpradele!\nAidake meil finaali saada😄😄 VMG 9.klass- Vihma loits 😊\n[06/18/20] Ajavahemikul 6. juulist kuni 9. augustini on meie kooli kantselei suletud.\n[06/12/20] 10. juunil toimunud Valga-Valka mitmevõistlusel saavutas meie kooli õpilane Kati_Ly Randviir I koha kaugushüppes. Tema tulemuseks mõõdeti 5.29.\nPäikeselist ja seiklusrohket suvevaheaega!\n[06/04/20] Seoses COVID-19 positiivse leiuga Väike-Maarja vallas jäävad Väike-Maarja Gümnaasiumis ära 5. juunile planeeritud üleminekuklasside aktused seltsimajas. Tunnistuste väljastamine toimub gümnaasiumi peahoone söökla aknast (samal põhimõttel nagu jagati toidupakke) järgnevalt:\n9.00-10.00 - 1.a, 1.b, 2. ja 6. klassid\n10.00-11.00 - 3.a, 3.b, 4.a ja 4.b klassid\n11.00-12.00 - 5.a ja 5.b klassid\n12.00-13.00 - 7.klass\n13.00-14.00 - 8.a, 8.b, 10. ja 11. klassid\nNeil, kellel ei ole võimalik 5. juunil tunnistusele järele tulla on võimalus saada tunnistus kätte 8. või 9. juunil ajavahemikul kella 08.00-17.00 gümnaasiumi kantseleist. Täiendav info telefonil 5285826.\nVäike-Maarja Gümnaasiumi kriisimeeskond.\nEriline, digikultuurile pühendatud aasta sai tõelise hoo sisse märtsi keskel. Ühel hetkel olid kõik Eestimaa koolid silmitsi digipädevuse võimekusega. Ekstreemne olukord nõudis kiiret ja tasakaalukat reageerimist. Jah, meil ei olnud ühist e-platvormi, millelt oleksime saanud startida lõputuna näivasse distantsõppesse. See-eest suutis meie koolipere, õpilased, vanemad ja õpetajad, teha koostööd ning aja edenedes arenesid kõikide digipädevused. Selgeks said õpetajate meiliaadressid, Google classroom´id ja meetings´id, padlet, zoom jpm. Olles õppeaasta lõpukünnisel oleme kindlad, et meie koolis õnnestus distantsõpe tänu vanemate toele, kes olid hetkega klassijuhataja, aineõpetaja, korrapidaja rollis… Ühise jõupingutuse tulemusena väljastame sel aastal 69 kiituskirja ja78 tänukirja „4-5“listele.\nKolm aastat tagasi alustas meie kool “Aasta tegu“ konkursi korraldamist. „Aasta tegu“ 2020 on kooli kogukonna arvates distantsõpe.\nTänan kõiki meie koolipere liikmeid! Te olite kõik vapramatest vapramad!\nVäike-Maarja Gümnaasiumi direktor Marje Eelmaa\n[05/22/20] 28. Sten Roosi muinasjutuvõistluse võitjad on selgunud. Meie kooli 4a klassi õpilase Kaur-Rander Kaljuvee töö pealkirjaga „Muinasjutt preili Porgandist ja härra Kartulist“ sai Hea Lapse auhinna.\nPeeter Volkonski käivitatud projekt „Sünnipaik" jõudis ka meie valda. Projekt „Sünnipaik" aitab eestlastel Eestit avastada. Projekti tulemusena on kaardistatud suurkujude sünnikohad ja nendest on loodud digitaalne andmekogu, millest kujuneb suurkujude virtuaalnäitus ja mis on avalikult kättesaadav Eesti Rahva Muuseumi veebiplatvormidel.\nMeie koolil oli samuti erakordne võimalus anda oma panus projekt „Sünnipaik” valmimisse! Oma osa ajaloo talletamisesse andsid meie kooli õpilased Pert-Erik Purge, Kardo Eino Klement ja Ege-Ly Petermann!\n[05/21/20] Eesti Luuleklubide Liit kuulutas sel aastal välja võistluse "Luulekevad 2020", kuhu oodati kõigilt luulehuvilistelt mis tahes teemadel luuletusi. Paremik avaldatakse trükis luulevihikuna.\nKa meie kooli õpilaste Timo Sepperni ja Indrek Niinemetsa luuletused valiti parimate hulka!\nPalju õnne ja aitäh, õpetaja Hannamari Soidla!\nkuid temagi loodab, et ükskord on suur… (O. Arder)\n18. mail istutasid 97. lennu lõpetajad koolimaja juurde enda lennu puu.\n[05/15/20] Selgusid parimad 21. ajaloo-alaste uurimistööde võistlusel Vabariigi Presidendi auhindadele “Eesti maailmas. Maailm Eestis” 2019.-2020. õppeaastal.\nMeie kooli 11. klassi õpilaste Eliis Mätase töö „Hanno Tamm – pärand on pärijate hoida ja edasi kanda“ ja Ege-Ly Petermanni töö „Väike-Maarja Gümnaasiumi õpetajate mälestused Balti ketist“ pälvisid EAÜS’i tänukirjad.\n8b klassi õpilase Riko Remi Mitti töö „Minu (palve)rännaku lugu“ pälvis raamatupreemia koos presidendi tänukirjaga.\nEi ole tähtis, kas sa külvad põldu teri,\nvõi oled hingestatud rockitrubaduur,\nvõi saab su kutseks paljastada iga heris,\nvõi endateostuspaik - areeni puumapuur,\nvõi paleuseks omale sead inseneri,\nvõi haarab jäägitult sind kunstiaje suur,\nvõi tõmbab ookeanikaugustesse veri,\nOn tähtis vaid, et oskaksid end leida ise -\nvaid et su tulek kõikjal naeratusi tooks...(O. Jürissaar)\nEdukat lendu, meie 97. lennu lõpetajad!\n[05/10/20] 4b klassi õpilaste tervitus emadele!\n4b klassi tervitus emadele!\nImelist emadepäeva kõigile emadele! 2. klassi õpilased õppisid õpetaja Ele-Riini juhendamisel kasutama arvutis Paint programmi ja valmistasid ühiselt väikese emadepäevatervituse!\nVäike-Maarja Gümnaasiumi AASTA TEGU 2019/2020\nSoovime õpilaste, lastevanemate ja koostööpartnerite abiga välja selgitada, mis on Väike-Maarja Gümnaasiumi 2019/2020 õa AASTA TEGU. Selleks palume Teil avada allpool olev link ja valida loetelust meie ettevõtmine, mida peate kõige olulisemaks!\nHääleta palun kindlasti enda õige nimega ja igal ühel on õigus hääletada AINULT ühe korra. Hääletamiseks on aega kuni 15. mai kella 12.00.\ndocs.google.com Meie koolis õpivad kõik! Oleme ettevõtlikud! Koos jõuame kaugemale! Soovime õpilaste, lastevanemate ja koostööpartnerite abiga välja selgitada, mis on Väike-Maarja Gümnaasiumi 2019/2020 õa AASTA TEGU. Selleks palume Teil valida allolevast loetelust meie ettevõtmine, mida peate kõige olu...\nSuur aitäh kõigile, kes osalesid meie üleskutses ja aitasid kaasa meie kooli video "Väike-Maarja Gümnaasiumis on hea, sest...." valmimisele. Valminud video, pealkirja all " Mõtteid meie koolist...", on nähtav kooli kodulehel. Üks huvitav uuendus on meie kodulehel veel, tulge ja tutvuge!\nMatk olümpialinna Tokyo!\nSul on võimalus üheskoos kooliperega (personal ja õpilased) võtta eesmärgiks „matkata“ Väike-Maarjast Tokyosse, kus sellel suvel pidid toimuma 32. suveolümpiamängud. Väike-Maarjast Tokyosse on 11 121 km. „Matk“ toimub ajavahemikul 08. mai- 31. mai.\nSelleks, et anda oma panus olümpialinna jõudmiseks pead sa liituma Endomondo challengiga ning alustama liikumist sulle sobival ajal ja viisil.\nNB! Liikumisel lähtu ausa spordi põhimõtetest.\nSellel korral „matkame“ koos meie õpilasvahetuse partnerkooli Laagri Kooliga.\nKoolide omavahelises arvestuses selgitame välja, kui suur protsent kooliperest olümpial osales ning mitu kilomeetrit keskmiselt ühe koolipere liikme kohta läbiti.\nParimad saavad märgatud!\nendomondo.com Sul on võimalus üheskoos kooliperega (personal ja õpilased) võtta eesmärgiks „matkata“ Väike-Maarjast Tokyosse, kus sellel suvel pidid to...\n[05/07/20] Meie kooli 3. b klass saavutas vabariiklikul võistlusel „RMK Metsaviktoriin 2020“ 1.-4. klasside arvestuses 9. koha. Palju õnne ja aitäh, õpetaja Helve Noorlind!\nHaridus- ja Teadusministeeriumi uued otsused.\nNOVA: President Kersti Kaljulaidi pöördumine | ERR\nSelle õppeaasta viimased kuud on olnud meie kõigi jaoks väga erilised. Presidendi tervitus kõigile Eestimaa lastele: https://menu.err.ee/media/video/1042193?contentId=1083069&fbclid=IwAR36w0iRfcEJwpMxM2RLACVeP_hYf-JO-7WXh8sTmXe4437TUA8BNAaiw8k\nKoolivaheaeg on hea võimalus oma mõtteid tuulutada, õppimisest puhata ning oma perega mõnusasti aega veeta.\nMis aga teha selleks, et igavus ei hakkaks tublisti kodus püsides kimbutama?\nTänasest reedeni pakume välja igasse päeva kaks vahvat ideed, mida üksi, koos sõpradega üle veebi või ühes perega teha - üks ülesanne on mõeldud pere suurematele, teine väiksematele liikmetele.\nKui tahad osaleda auhinnamängus:\n* tee kogu nädala jooksul oma tegemistest vähemalt kolm fotot\n* pane neist kokku üks pilt\n* kirjuta juurde hea sõnum, mida tahad teistega jagada ning\n*saada see meile postkasti.\nMõnusat koolivaheaega ning pea meeles, et ükskõik, mida ette võtad, järgi eriolukorra reegleid:\n* püsi võimalikult palju kodus,\n* õues liigu kas oma pere või ühe sõbraga,\n* hoia teistega pikivahet 2 meetrit ning\n* jälgi, et sa ei satu kusagile, kus on suurem seltskond.\n#püsikodus #koostöösloometurvalisust #kaksinimestkaksmeetrit\nTuletame siis enne vaheaja algust kõigile meelde, et meil on endiselt riigis kehtestatud eriolukord, mis tähendab seda, et jätkuvalt on keelatud igasugused kogunemised! Püsi kodus!\ndelfi.ee Selleks, et oleks lõbusam hoida kinni karantiiniaja reeglitest ning püsida kodus, kuid saada siiski eriline mälestus koolivaheajast, kutsuvad Teeviit ja Delfi noori osa võtma programmist: SISUKAS VAHEAEG. Kogu programmi leiad SIIT.\nEliis Mätas: noored on ise teistele noortele eeskujuks\nteeviit.ee Teeviit sisuloome tiim intervjueeris eriolukorrast tuleneva olukorra ja muutuste valguses noortevolikogude noori ning uuris, kuidas ja mismoodi on noored uue olukorraga harjunud. Loe lähemalt ise, mida Väike-Maarja valla Noortevolikogu aseesimees Eliis Mätas jagas. Eliis, saame tuttavaks – kes ...\n[04/13/20] Head Väike-Maarja Gümnaasiumi praegused õpilased ja vilistlased!\nHiljuti tähistas Väike-Maarja Gümnaasium oma 100. aastapäeva. Üheskoos väärikalt edasi minemiseks kutsume Teid osalema projektis, mille eesmärk on talletada teie üks ja kõige parem mõte/emotsioon Väike-Maarja Gümnaasiumist.\n🤔 Palun lõpetage lause „Väike-Maarja Gümnaasium on hea, sest…..“\n🎞Tee endast videoklipp, milles kannad ette lõpetatud lause.\n📧Saada tehtud videoklipp aadressile [email protected] hiljemalt 27. aprilliks.\nLaekunud klippidest koostame ühtse video, mida saavad nautida tulevikus meie järeltulevad põlved. Video avalikustame kooli koduleheküljel ja facebookis.\ninnove.ee Paljud vanemad on kimpus sellega, kuidas saada lapsed oma kohustusi täitma ja reeglitest kinni pidama. Innove Rajaleidja psühholoog Jaak Maasalu annab nõu, kuidas ja milliseid reegleid lastele kehtestada. Lastele tuleb selgeid reegleid kehtestada juba maast\nLoosiõnn naeratas seekord meie kooli õpilasele Richard Veelaidile. Palju õnne ja loodame, et saad peagi võidetud reisi nautida!\nVeebruari kuuküsimuse võitja loos 🏆\nNoortel on tegemist raske perioodiga: ei saa käia koolis, trehvata spordiradadel või niisama sõpradega hängida. Krossisõitja Indrek Mägi on teinud noortele üleskutse. Head noored, võtke seda kui väljkutset! Ainult kõik üheskoos panustades suudame viiruse alistada. Pöial püsti, kui ühined Indreku üleskutsega 👍 #püsinkodus\n[04/01/20] Kooliõe info lastevanematele.\nKoolitervishoiuteenuse osutamine on seoses eriolukorraga riigis ajutiselt peatatud. Profülaktilised ülevaatused, vaktsineerimine ja praktilised esmaabi loengud jätkuvad koheselt kui lapsed jätkavad tavaõpet. Häirekeskus on andnud teada, et väga paljud lapsed ja lapsevanemad pöörduvad nende poole muredega, mis tingitud koroonaviiruse tekitatud olukorrast. Muretsetakse pere ja sõprade pärast, uuritakse haigustunnuste kohta. Samuti on üle koormatud perearstikeskuste infoliinid. Seoses sellega kordame üle aadressid, kus leiate kõige usaldusväärsemat ja värskemat infot olukorra kohta.\nhttps://www.kriis.ee/et - Eesti valitsuse eriolukorra veebileht\nhttps://www.terviseamet.ee/et/uuskoroonaviirus - Terviseameti veebileht\nKoroonaviiruse riskirühma kuuluvad krooniliste haigustega ja vanemaealised inimesed. Terviseameti soovitused riskirühmade kaitseks:\nKooliõed jätkavad oma tööd telefoninõustajatena, et võtta maha eesliinil töötavate inimeste koormust. Lisaks õpilastele saavad kooliõed kui tervishoiuspetsialistid anda tervisealast nõu ka lapsevanematele ning pedagoogidele.\n❌😷❌ Alates tänasest, 27. märtsist ühendasid kohalikud omavalitsused ja riigiasutused jõud, et aidata läbi vahetu suhtluse avalikus ruumis kaasa koroonaviiruse leviku tõkestamisele.\n🚸 Nii liiguvad ka Väike-Maarja valla erinevaes piirkondades ringi kollastes helkurvestides vabatahtlikest patrullid.\nTegemist on vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate ja teiste aktiivsete kogukonnaliikmetega, kes aitavad lisaks politseipatrullidele jälgida avalikes kohtades eriolukorras kehtestatud 2+2 piirangu täitmist.\n🚸 Vabatahtlike patrullide peamine ülesanne on märgata kogunevaid inimesi, nendega vestelda ja selgitada neile COVID19 viirusega kaasnevaid ohte.\n🙏 Palume vallaelanikel suhtuda patrullide tegevusse mõistvalt, kuna viiruse levikut on võimalik peatada ainult siis, kui kõik inimesed käituvad kohusetundlikult ja täidavad kehtestatud nõudeid!\nLisaks politseipatrullidele hakkavad juba käesoleval nädalal avalikes kohtades liikuma vallavalitsuse poolt kokku pandud patrullid. #pahapisik #koroona #püsinkodus #minahoolin\n[03/27/20] Alates esmaspäevast, 30. märtsist muutub VMG-s 4.-12. kl õpilaste tunniplaan. Distantsõppe ajal kehtiv tunniplaan on nähtav kooli koduleheküljel!\nHaridus- ja Teadusministeeriumi soovitused noortega koroonaviiruse teemadel rääkimiseks.\n9⃣ Palu noortel pakkuda ise lahendusi vaba aja veetmiseks. Näiteks virtuaalse noorsootöö tegevused – mõtteid leiad Eesti Noorsootöö Keskuse veebilehelt jaotusest „Noortevaldkonnale eriolukorras“.\n‼Avalikus kohas peab rangelt järgima 2 + 2 põhimõtet: liikuda tohib kas üksi või kahekesi ning teiste inimestega tuleb hoida vähemalt 2-meetrist vahet.‼\n+372 32 61 892


Reformierakonna toetus on jätkuvalt langustrendis, Eesti 200 kasvatas toetust - Erakondade reitingud\nReformierakonna toetus on jätkuvalt langustrendis, Eesti 200 kasvatas toetust\nMTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi ja uuringufirma Norstat Eesti AS koostöös küsitletakse iga nädal inimeste erakondlikku eelistust. Viimaste tulemuste põhjal toetab Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda 23,8%, Reformierakonda 23,2% ja Keskerakonda 20,3% valimisõiguslikest kodanikest.\nViimased koondtulemused kajastavad küsitlusperioodi 5. oktoobrist 2. novembrini ning kokku küsitleti 4004 valimisealist Eesti Vabariigi kodanikku.\nKuigi EKRE toetus on 1,4 protsendipunkti võrra väiksem kui kuu aega tagasi, mil saavutati ajaloo kõrgeim reiting, siis rahvuskonservatiivide napp edu Reformierakonna ees püsib. Reformierakond on jätkuvalt toetust kaotamas ning see on madalaimal tasemel alates 2019. aasta algusest. Kolmandal kohal olev Keskerakond on sügisel vähehaaval oma positsiooni parandanud ning nende toetus ületab esimest korda pärast kevadet 20% piiri. Keskerakond jääb Reformierakonnast praegu 2,9 protsendipunkti kaugusele, mis on nende kahe erakonna puhul väikseim vahe alates 2019. aasta veebruarist.\nEsikolmikule järgnevad Eesti 200 (13,6%), Sotsiaaldemokraatlik Erakond (8,1%) ning Isamaa (7,9%). Eesti 200 toetus tõusis nädalaga 1,1 protsendipunkti võrra, SDE ja Isamaa toetus nädalaga ei muutunud.\nKoalitsioonierakondi toetab kokku 43,5% ja opositsioonierakondi 39,8% vastajatest.\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond 24,7% 23,8%\nEesti Reformierakond 23,6% 23,2%\nEesti Keskerakond 19,6% 20,3%\nEesti 200 12,5% 13,6%\nIsamaa 7,9% 7,9%\nErakond Eestimaa Rohelised 1,9% 1,7%\nMuu 1,7% 1,4%\nTulemuste presenteerimisel on MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut ja uuringufirma Norstat Eesti AS keskendunud viimase nelja nädala koondtulemusele, mis tähendab, et valimiks kujuneb vähemalt 4000 inimest. Maksimaalne veamäär sõltub suurima grupi proportsiooni suurusest. Antud küsitluses oli suurimaks grupiks EKRE toetajad (23,8%) ning sellisel juhul on veamäär +/-1,32%. Teiste erakondade reitingute puhul on veamäär väiksem, näiteks Isamaa puhul +/-0,84%. Sellisel kujul erakondade toetusprotsentide arvutamine tasandab üksikutes küsitlustes esinevad kõikumised, mis tulevad nii suuremast statistilisest veast kui lühiajalise mõjuga sündmustest. Nelja nädala koondtulemuste presenteerimine andis kõikide valimiseelsete küsitluste seas kõige täpsema tulemuse, erinedes tegelikest valmistulemustest vaid 0,9%.\nUuringufirma Norstat teostas küsitlused 05.10-12.10, 13.10-18.10, 20.10-25.10 ja 27.10-02.11 ning nendele vastas kokku 4004 18-aastast ja vanemat Eesti Vabariigi kodanikku. Valimi võimalikult esindusliku jagunemise eesmärgil teostati küsitlused kombineeritud meetodil – telefoniküsitluses ning veebiküsitluses. Valimi andmed on tulemuste esinduslikkuse tagamiseks kaalutud vastavaks valimisõiguslike kodanike proportsionaalsele jaotusele peamiste sotsiaaldemograafiliste tunnuste alusel.


FIRMAST - Aednik24\nNauding on vaadata, kuidas enda külvatud seemnest tärkab taim või lillesibulast sirgub kaunis õis, kui aeda katab värviline lillemeri või saad söögilauas nautida enda kasvatatud aiasaadusi.\nSee on elamise rõõm koos loodusega!\nMe oleme aiandusfirma Horticom, kelle kaubad on esindatud pea kõigis Eesti suuremates ja väiksemates kauplustes. Meie noortaimi, aiandustooteid, aiatööriistu ja teadmisi kasutavad Eesti suurimad taimekasvatajad. Meil on Eestis 2 suurt ladu. 25 aastat oleme kasvanud Eestis koos aiasõpradega ja saanud Baltikumi suurimaks aianduskaupade hulgimüügifirmaks.\nHorticomi kollektiivis on üle 50 spetsialisti, kes igapäevaselt töötavad selle nimel, et Eesti elu oleks rohelisem, Eestimaa aiad, rõdud ja tänavad oleksid kaunilt haljastatud, et me tarbiksime tervislikku ja puhast Eestimaal kasvatatud toitu, et me kannaksime põlvest põlve edasi aiapidamise traditsioone ja hoiaksime aiandust hinnas.\nOleme loonud aiandushuvilistele e-keskkonna Aednik24.ee, et igal aiasõbral, kodu- ja rõduaednikul oleks lihtsam võimalus osta kvaliteetseid ja professionaalseid aia- ja kodukaupu ülemaailmselt hinnatud kaubamärkidelt. See on keskkond, kus meie spetsialistid jagavad läbi postituste aastate jooksul kogutud soovitusi, näpunäiteid ja nippe taimede kasvatamisest ja hooldamisest, aia loomisest ja kodu kujundamisest. Tarkuseterade vahele jagame teile inspireerivaid ja meeliköitvaid ideid maailma aiandusest.\nAednik24.ee’ga liitunud inimesi ühendab kirg aianduse vastu, rõõm ilu loomisest ja selle hoidmisest.\nLiitu Sinagi meiega!