Aknad udused? Mõned nipid, kuidas pilt kiiremini selgeks saada ja ennetada - Autogeenius\n30. okt. 2020 kell&nbsp09:22\nNiimoodi ära kindlasti tee! Foto: Shutterstock\nSügisesed ilmad toovad autosse liigse niiskuse ja udused. Niiskust tungib autosse nii riietelt kui ka lihtsalt väljast, ilmastiku tõttu.\nSelline lähenemine peaks vähemalt esiakna suhteliselt kiiresti puhtaks tegema, kuid võib autos olijatele mitte meeldida. Samuti ei tööta konditsioneer enam külmemate ilmadega (alla 5 kraadi), seega tulemuslikkus väheneb. Tegelikult on autost niiskuse välja saamiseks ka mugavamaid meetodeid.\nKui võimalik, kasuta konditsioneeri, sest see kuivatab õhku. Oleme sellest juba varemgi kirjutanud. Enamjaolt konditsioneer külmade ilmadega ei toimi, kuid need üksikud hetked kui toimib, tuleks kindlasti ära kasutada.\nKasuta kõrge äärega kummimatte ja kuivata neid võimaluse korral regulaarselt. Jalanõudelt tulnud vihm, lumi ja sopp ei pruugi küll mattidelt kohe põrandakattesse jõuda, kuid niiskus jääb lõpuks autosse ikkagi.\nMärksõnad: esiaken, klaas, niiskus, udu


Kuidas Bitcoin Technology Lahenda Migrant kriis? | BTC korda\nKuidas Bitcoin Technology Lahenda Migrant kriis?\nadmin juuni 12, 2016 Jäta kommentaar\nPresident Barack Obama ja tema administratsioon on tohutu nimekiri nõudmisi – Kas Obama "kuulda Call" On Bitcoin.\nMigrandid erinevate rahvaste kodumaalt lahkuma üritab luua teise helget tulevikku oma lastele ja nende peredele. Ka need põgenikud on kaotanud oma vara, töökohti, sõbrad, sest nad on näinud midagi arusaamatu ja kohutav, aga mis on rohkem imporetant on asjaolu, et mõned neist on kaotanud oma õigusliku identiteedi (ID).\nnormaalselt avab, kui kodanikud lahkuvad oma kodumaa seal ID saab arestida ja nende pangakontod on võimalik kõrvaldada liiga. Ilma õigusliku identiteedi need inimesed äralangemiseni, sest kui nad kaotavad ID need, Mis on olulisem, kaotavad oma kodakondsust. Veel enam, See kaotanud üldiselt põhjustab suuri raskusi juurdepääsu kriitiline sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur ja isegi rahvusvahelise pangandussüsteemi.\nnii, kui sa aru, puudumine identyty tekitab tõsiseid probleeme inimeste ja riikide, kes püüab aidata neid nende kurbust. Olukord Süüria kriis on süvenenud terrorismivastases võitluses. Sest see on väga raske ära tunda mifrant on nende kavatsused.\nKasutades Bitcoin on blockchain tehnoloogia võib tõesti probleemi lahendada kaotada ID. Blockchain näeb välja nagu suur ladger, MIDA saab kasutada nagu jagamise elektroonilise dokumendi süsteemi. Blockchain kasutatav tehnoloogia hajutatud andmebaasi. nii, Kasutades seda Bitcoin on tehcnology ja selle andmepanga võimaldab asutused ääreriikidena kontrollida identiteeti oma koopia pearaamatu eluaseme tema ID. enamgi veel, kui blockchain tehnoloogia on võltsimiskindlad, see võiks sisaldada rohkem informatsiooni esitada. Furthermore, sest blockchain tehnoloogia võimaldab anonüümsust ning samuti läbipaistvus, it gives a chance to how only those par of information which requires. Of course this Bitcoin’s technology will improve the access to the banking system too. Kuna blockchain saab hakkama digitaalse vara igasuguseid, toetavate organisatsioonide võiks saata mingi summa raha ja vahetult kujul märgid või maksekviitungi. Töö ilma kihid vahendaja, suurema osa lõppväärtusest leiaks oma tee inimene.\nMõned on püüdnud tutvustada blockchain tehnoloogia lahendada Süüria kriisi. Näiteks, Bitnation kasutab Bitcoin blockchain luua Emergency ID pagulastele. Pereliikmete saab kontrollida üksteise Fond A Bitcoin Visa kaardi. Aga see ei ole nii Convinient veel, sest see on vaja kauplused lähedal rändajaid laagrites vastu Bitcoin. Recently, NevTrace võitis Hispaania HackforGood konkurents sisserändaja blockchain et oleks parem saak rändemudeleid ja parandada abi. nii, analizing see eforts, selgub, et see ei ole kerge ülesanne, ja see on arusaamatu, kas see toob soovitud tulemust või mitte.\nBlockchain technology is not a master key for inhibiting money laundering and terrorism sponsoring. Nii et kui keegi võlts ID läks panka, mis jagas blockchain pearaamatu, et võltsitud ID lükkaks süsteemi kaudu ja pangad peavad seda vältida pingutusi, mida, oletatavasti, võib muutuda lihtsamaks teha kolmanda osapoole kontrolli või muid turvameetmeid. Blockchain on laialt levinud ja võltsimiskindlad süsteemi, mis võimaldab veelgi jaoks kontrollitav, tingitud ja kergesti saadud andmeid isikute. Blockchain saab maandada poliitilisi segadust igasuguseid ja ehitada uut maailma, kus sisserändajad erinevatest riikidest saab toetada võimu tõestatud identiteet.\nEelmineFilipiinide keskpank padjandid küberjulgeoleku ja Bitcoin ettevõtjad määrusejärgmineBitcoin rohkem kasu Case of Bitcoin on inimõiguste Kodanikualgatus


Vooremaa Maarja-Magdaleenas valmivad paadid\nMaarja-Magdaleenas valmivad paadid\nTabivere vallas Maarja-Magdaleenas tegutseva osaühingu Lingalaid toodangust on kõige populaarsemad paadid. Peagi tuleb turule ka uut tüüpi veesõiduk.\nOÜ Lingalaid tegevjuhi Vahur Poolaku sõnul tuleb tänavu kevadel turule uus paat, mis on eelmistest mudelitest üle kahe korra suurem. “Pikkust on sellel 5,3 ja laiust 1,9 meetrit. Paadi mudeli disainimisel võtsime aluseks ühe meie kätte sattunud Teise maailmasõja aegse päästepaadi,” rääkis Vahur Poolak. Ta on põline Maarja-Magdaleena elanik ja tema juhitav firma Lingalaid tegutseb kuuendat aastat.\nIdee ja huvi tekkis aga juba enam kui kümmekond aastat tagasi ja ikka merel. “See tunne, mis inimest avaral veteväljal valdab, on ju nii kirjeldamatult hea, et rumal oleks seda teistega mitte jagada. Eks tookord sai muidugi ette kujutatud, et hakkame kohemaid ehitama 41-jalaseid purjejahte ja kiirkaatreid. Firma käivitamiseks tuli osta tootmishoone ja soetada kõikvõimalik tehnika. Hoolimata sellest, et meie tooted valmivad enamasti käsitööna, on nii sisenemiskulud sellesse ärisse kui ka igasuguse tootearenduse eesmärgil tehtavad investeeringud siiski võrdlemisi suured. Paat nagu mistahes muu klaasplastist kavandatav toode nõuab esmalt mudelit ja seejärel vormi. Väga head tooted sünnivad ainult väga headest mudelitest läbi väga heade vormide, mille valmistamine nõuab kvaliteetseid tooraineid ja ennekõike professionaalseid oskusi,” märkis ettevõtja.\nPaadid lähevad ka Eestist kaugemale\nPoolak ütles, et Lingalaidi toodetest tuntakse kõige enam huvi ikka paatide vastu, aga siin valmivad ka kõikvõimalikud muud klaasplastist “vidinad”. Nende toodete sortiment on lai – mida vaja, seda firma ka teeb. Põhimõtteliselt ollakse võimelised valmistama klaasplastist mida iganes.\n“Meie ettevõtte jaoks on alati olnud samaväärselt fookuses toodangu kvaliteedi, järjepideva tootearenduse, suurepärase teeninduse ja töötajate arengu tagamine. Oleme sellesse strateegiasse palju panustanud ja seetõttu on meid saatnud ka pidev tellimuste hulga kasv ja eesmärgipärane areng. Siinkohal tuleb siiralt tänada kõiki meie seniseid kliente, kes on meie müügiedu pandiks. Teise kliendi soovitus on igale inimesele kordades veenvam argument kui mistahes reklaamikanal,” tunnistas mees.\nPoolaku sõnul on Eesti turg paraku niivõrd väike, et kaubale ekspordikanalite leidmine on möödapääsmatu. “Meie toodangut jagub nii Eesti, Soome, Venemaale, Rootsi, Norra, Saksamaale kui kaugemalegi,” ütles ta.\nKõige tähtsam on turvalisus\nFirma toodangust rääkides ütles Vahur Poolak, et paat LingaLaid249 oli algul üks esimesi omataoliste seas Eesti turul just oma väikeste mõõtmete tõttu.\n“Hiljem lisandusid muidugi ka teiste tootjate sama tüüpi paadid, kuid LingaLaid249 tegi sedasorti aluste massilise valmistamise osas avalöögi. Eripäraks on loomulikult väga head püstuvusomadused ja lisaks uppumatus, mida kõigil nn alamõõdulistel julla-tüüpi paatidel pole. Asi nimelt selles, et alla 2,5 meetri pikkune paat pole eurodirektiivi mõistes väikelaev ja seega ei laiene niisugusele paadile mitte ühtegi standardset nõuet, sealhulgas uppumatuse nõue. Meie teeme lihtsalt rohkem, kui seaduses ette nähtud – inimeste turvalisust, mugavust ja mõnusat äraolemist silmas pidades. Ja oluline on ikka kvaliteet, mida aastast aastasse parandanud oleme. Selle tagamiseks valmib tänaseks iga meie seeriatootmises olev toode konkreetse protsessikirjelduse alusel,” rääkis firmajuht.\nTöötajate arv suvel suurenemas\nFirma Lingalaid meeskond koosneb praegu seitsmest inimesest. Eesootav suveaeg toob arvatavasti päevakorda ka uute töötajate palkamise.\nVahur Poolak rääkis, et enamik firma paadimeistrite senistest oskustest ja kogemustest on õpitud ja üle võetud teistelt, vanematelt väikelaevu tootvatelt ettevõtetelt ja nende meistritelt. “Aga eks mõned võtted on muidugi ka meie oma töökoja seinte vahel välja töötatud nii-öelda väikesed nipid. Praegu teeme oma töötajate kompetentsi tõstmiseks ja arendamiseks tihedat koostööd Väikelaevaehituse Kompetentsikeskuse, Kuressaare Ametikooli, Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži ning Eesti Väikelaevaehituse Liiduga.”\nVahur Poolak kiitis ka Maarja-Magdaleenat kui head ettevõtluskeskkonda. “See on tasemel nii kogukonna kui kohaliku omavalitsuse poole pealt. Logistiliselt asub Maarja-Magdaleena meile sobivas paigas. Plaanime siin oma tootmist laiendada ja arendada nii palju, kui kohalikud ressursid seda vähegi võimaldavad,” kinnitas ta.\n*Osaühing Lingalaid tegutseb kuuendat aastat\n*Firmas töötab seitse inimest\n*Tuntum toode paat LingaLaid249\n*Tänavu kevadel jõuab turule uus paat, mis on eelmistest mudelitest üle kahe korra suurem: pikkust on sellel 5,3 ja laiust 1,9 meetrit.\n*Töötajate kompetentsi tõstmiseks ja arendamiseks tehakse koostööd Väikelaevaehituse Kompetentsikeskuse, Kuressaare Ametikooli, Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži ning Eesti Väikelaevaehituse Liiduga


Liigeste ravi Soomes.\nPärilik kalduvus haigestuda nahapsoriaasi on sama tugev kui psoriaatilise lülisambapõletiku korral, kuid jäsemeliigeste psoriaasi seos pärilikkusega on nõrgem. Konserveeritud toiduaineid ja suhkrut tuleks tarvitada võimalikult vähe. Pikkade luude välimise kihi — plinkolluse — läbimõõdu mõõtmine on samuti hea, kuid töömahukas menetlus.\nSeda võimaldab Soomes välja mõeldud kolmikravi. Tänu efektiivsele reumaravile vähenesid Soomes aastatel oluliselt töö juurest eemalolekud ja enneaegsed pensionile jäämised.\nHaigestumine reumasse pole aga vähenenud, vahendab Helsingin Sanomat. Tõhusam ravi tähendab seda, et inimesed enam ei mäleta, misasi on Liigeste ravi Soomes, nagu see oli veel 30 aastat tagasi, räägib Turu ülikooli haigla peaarst Laura Pirilä.\nTänu ravile sõrmed ja varbad enam ei kõverdu, töövõime säilub ja inimese pole vaja ratastooli.\nTuru haiglas oli veel ndatel aastatel reumahaigete tarbeks 60 voodikohta. Nüüd on neid järel ainult 3, ja needki on rohkem teiste patsientide kui reumahaigete jaoks. Reuma on käesoleval nädalal jutuks Helsingis toimuval Põhjamaade reumatoloogiakongressil. Muutus toimus pärast Soomes läbi viidud Fin-Reko uuringut, tõi välja, et kiire ravi kolme ravimiga võib reuma peatada.\nKaks kolmest patsiendist tervenesid ilma mingite vaevusteta. Ravi oli samuti väga odav. Soomest väljapoole pole see mudel eriti levinud.\nSeda kirjeldav Käypä ravi on tõlgitud inglise keelde ja kõik soovijad saavad sellega tutvuda. Muudes kohtades kasutatakse üle 10 euro aastas maksvaid kalleid Liigeste ravi Soomes.\nNeid kasutatakse ka Soomes, kui muu ei aita.\nSelleks, et ravi toimiks, tuleb reuma avastada enne, kui see põhjustab tavapäraseid vaevusi. Ravi eesmärk on taastada inimese töövõime ja seda hoida. Ravi haigust päris ära ei kaota, mistõttu tuleb raviga jätkata isegi siis, kui enesetunne on hea.\nReumasse haigestub Soomes igal aastal ligi inimest. Põhjused pole teada, aga seda peetakse autoimmuunhaiguseks, kus organismi kaitsemehhanism hakkab töötama iseenda vastu. Vaevused algavad tavaliselt kerge liigesevaluga, näiteks jalad on hommikuti valusad ning sõrmed on jäigad ja turses. Haigus sööb luid ja kahjustab liigeseid ning tekitab valu.\nRavi põhikomponendid on metotrekstaat, sulfasalatsiin ja hüdroksüklorokiin, lisaks väikses koguses glükokortikoide, kui neile pole vastunäidustusi. Nivelreumaan Suomessa kehitetty kolmoishoito eli niin sanottu rekohoito tuottaa hyviä tuloksia. Sen osoittavat tuoreet tiedot sairastuneiden työssäolosta.\nSekä poissaolot töistä että ennenaikaiset eläkkeet vähenivät selvästi vuodesta vuoteenKelan tilastot osoittavat.\nSairastumiset nivelreumaan eivät kuitenkaan ole vähentyneet. Külastatud 1, korda, 1 külastust täna Jaga:.


Teema pealkiri: Buster Magnum, Reinu kasutada.\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:04\nEt siis läks nagu läks, aastaid tagasi ostetud ja koostatud Progressi komplektiga ei saanudki veepeale. Nüüd siis Magnumiga sai asi ära otsustatud. Määravaks sai siis ikkagi kasutus mugavus, just randumised ja sõidujärgsed koristamised. Eks kajutiga Regal tahab ikka veeleminekut viisakalt paadisilla kõrvalt. Kolm päeva Emajõgede, Võrtsjärve ja Õhne kammimist tõid ikka aluse põhja korraliku kultuuri kihi, ei saa neid taldu alati nii puhtaks lobistatud, et kuhugi mustrivahele savi ei jää ämbriga vett järgi ja asi korras. Ööbitud sai ka paadipõhjas ja reisuasjade kuivana hidmise võttis endapeale koormakate. Mootoriks on 2T Yamaha 150hj. 0,5 liitrit tunnis, jämedalt arvestatuna, aga eks see sõltub tuulest, lainest ja pardal olevast lastist ka.\nTeema pealkiri: Re: Buster Magnum, Reinu kasutada.\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:08\nMootoriks on 2T Yamaha 150hj. 0,5 liitrit tunnis, jämedalt\nKas läks midagi viltu või on see õlikulu\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:10\nEee rummi kulu Läks vussi jah, 0,5 liitrit kilomeetri kohta\nViimati muutis Reinz, Pühapäev, 21 Dets 2014 12:53, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:16\nMul ka 150hp 4takti ja kulu sõltuvalt ilmast ja lastist 18-28 l/h\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:21\nTunnis ei oskagi öelda, umbes 6 tundi oli reaalset sõitu 103 litra läks. Ei taibanud tunnilugejat vaadata enne sõitu minekut. Maad oli 190 kilomeetrit.\nÜks vähe teemaväline küsimus, et ma nägin Tirhami kirja. Kas oskad öelda seda, et kui mööda maad lähed sadamast ära, ümber kalamisiganesmajaseeoli ja siis mööda seda metsateed minna sinna poolsaare poole, mis jääb siis ida poole. Seal tuleb järsku eravalduse silt ja aed jne, kas see on kinnine hoov, või saab sealt ikkagi läbi sõita?\nPostitatud: Esmaspäev, 27 Aug 2012 14:26\nsealt siiski saab mööda mingeid metsateid Põõsaspea neeme tippu sõita. Ise olen küll ainult mere poolt seda vaadanud\nPostitatud: Kolmapäev, 29 Aug 2012 21:31\nTänu sellele, et saab veepeale on võimalik jäädvustada vähe teisemaid vaateid\nViimati muutis Reinz, Teisipäev, 18 Sept 2012 14:03, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Laupäev, 15 Sept 2012 21:27\nKas keski oskab kosta, kas see tagumise käigu kadumine võib olla seotud puldi probleemiga ? Mootori juurset vaadades tõmbab edaspidise käigu ilusasti sisse, kuid tagumine jääb pooldevinna.\nViimati muutis Reinz, Pühapäev, 16 Sept 2012 10:46, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: Pühapäev, 16 Sept 2012 09:29\nKõige lihtsam teada saada,võta trossi ots moto küljest lahti. Proovi käsitsi käigu hooba liigutada,samal ajal propellerit keerutades. Kui propa jääb,kangi mõlemale poole liigutades kinni on jalg korras. Väike võimalus veel et on lahti tulnud käiguvarda regull.See peaks olema jala keskosas.Esiküljel ja vahest kaetud kummipunniga.\nPostitatud: Pühapäev, 16 Sept 2012 19:26\nKirjelduse järgi tundub probleem olevat kangi pool jah. Tross ei tee oma liigutust vajalikus pikkuses ära. Midagi kuskilt lahti tulnud või oli juba enne nippanappa ääre peal see regull.\nPostitatud: Pühapäev, 16 Sept 2012 20:25\nLäks spetsialisti hoolsa käe alla. See kang nii urkas, et ei mahu teda sealt käsitsi ka lükkama. Mingi tokiga ei tahtnud ka surkima hakata.\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Okt 2012 15:06\nEt nüüd kõik ausalt ära rääkida, siis tegelikult käis sõiduajal väike tõks ja tekkis ka vibra, kruvi oli vähe kuhugi pihta saanud. Panime edaspidi käigu sisse peale kruvi vaatamist ja sõitsime natukene edasi, ei krõkse raginaid, ega miskit. Hiljem siis kui oli kaldale lähenemise manööver, siis sai selgeks, et tagumine käik kadunud. Kuna rakse, ega muid hääli polnud, siis ei osanud seda pisikese tõksuga siduda. Tõks oli selline, et nagu vahest sõiduajal trimmi muutes sealt kääride vahelt naksub. Või noh, need piirajad, kuhu läheb mootor külgsuunaliselt tihedalt vahele. Remondis selgus, et olen jala ära sõitnud. Ma ikke mõtlesin, et jala ära sõitmine on see, kui on pilpad taga, mitte pisikesest tõnksust tulenev mõlk, mida ma ei suutnud ise märgatagi algul.Olin sell esaanud täpselt laagripesa juurde ja see nihutas võlli jne. Nüüd remont tehtud ja lähen enne jääd veel ikka tagasi oma lemmik jõele.\nPostitatud: Kolmapäev, 26 Dets 2012 14:33\nTänud jõuluvanale, kes tõi jaama Geonav RO 4700 ja ka Madisele soodusmüügi korraldamise eest!\nAntenni leiab, siit sidevahendite teemast ka. Aga selline küsimus, kas jaama on mõtet kokku ühendada kaardiplotteriga? Hetkal on ka kajalood eraldi, kasutuses on Garmini oma, või otsida jubinaid juurde ja minna Geonavile üle?\nPostitatud: Kolmapäev, 26 Dets 2012 17:19\nRO4700 manual tuleb mul näiteks sellise lingi pealt küll lahti:\nftp://download.johnsonoutdoors.com/MEG/ ... ual_en.pdf\nPlotteriga on kindlasti vaja ühendada vähemalt nii palju, et raadio saaks kätte asukoha info. Muidu on kogu DSC funktsionaalsus mõttetu.\nPostitatud: Kolmapäev, 26 Dets 2012 19:21\nTänud, see funkab, eks pean kõiksepealt plotteri endale selgeks tegema, lugeda oskan küll, aga nendest lühenditest ei saa sssugi aru Aga kas kajalood ka punti panna, või kasutada Garmini omat edasi.


Kirill Safonov Design fabric: STILISTIKA_Elvise teemaline kontsert\nSTILISTIKA_Elvise teemaline kontsert\nPaar nädalat tagasi (30.09.10)töötasin suures projektis. Siin on välja tulnud artikkel.\nÜheksale Eesti staarile rokikuninga välimuse andmine on moekunstnik Kirill Safonovilt higi ja vaeva nõudnud rohkem kui kuu, aga see-eest näeb publik Vähiliidu tänasel suurejoonelisel kontsert-etendusel laval Elviseks stiliseerituna nii Gerli Padarit kui ka Ivo Linnat.\nIlmneb, et kõik kostüümid ei ole sugugi otsast lõpuni Safonovi välja mõeldud. "Mina teen tegelikult selle projekti juures peaasjalikult stilistitööd, paar kohalikku firmat aitavad rätsepate, õmblejate, riiete ja muuga. Mina lihtsalt kontrollin, et kõik oleks valmis ja parimas korras," ütleb Nokia kontserdimaja treppe mööda tormamisest veidi väsinud näoga Kirill. Tänast suurüritust võib tema sõnul võrrelda pigem teatrikostümeerija tööga kui moešõu ettevalmistamisega. "Kõik peab nii lähedalt kui eemalt vaadates välja nägema efektne!" õhkab ta.\nKuidas aga Elviseks riietatud artistid ise endale meeldivad? Kirill ütleb veidi põiklevalt, et tuntud lauljad on kostüümidest siiras vaimustuses ja mõnigi neist avaldanud soovi neid endale saada. "Eranditult kõik on öelnud, et neile riided väga meeldivad," poetab ta tagasihoidlikult. Moespetsialist näitab uhkeid žaboodega pluuse, vesternisärkidest inspireeritud naiste pikki kleitpluuse ja meeste šikke ülikondi.\nDomineerivad kiiskavvalge, sügavmust ja kärtspunane. Isegi üks valge nahkvöö leidub valikus. Samuti üks hiigellai punasest nahast vöö. Ott Lepland, Ivo Linna, Hendrik Sal-Saller, võib kostüümikottide nimesiltidelt lugeda.\nKontserdi tuludest laekuv summa läheb täies mahus Vähiliidule.\nAutor -Rando Tooming\nPilt - Arno Saar\nАвтор: Kirill на 12:48\nЯрлыки: STILISTIKA_Elvise teemaline kontsert


Euroopa Liidu Infokeskus | Uus reisidokument ebaseaduslikult ELis viibivate inimeste tagasisaatmise lihtsustamiseks |\nAvalehtUudisedUus reisidokument ebaseaduslikult ELis viibivate inimeste tagasisaatmise lihtsustamiseks\nUus reisidokument ebaseaduslikult ELis viibivate inimeste tagasisaatmise lihtsustamiseks\nNeljapäeval kiitis Euroopa Parlament heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku luua standardne tagasisaatmise reisidokument kolmandate riikide kodanike jaoks, kes viibivad ELis ebaseaduslikult ja ilma passi või ID-kaardita. Vormi ühtlustamise peamine eesmärk on saavutada selle laialdasem tunnustamine kolmandate riikide poolt. Selleks parandatakse dokumendi tehnilisi ja turvastandardeid.\nKolmandate riikide ametiasutused tihti ei aktsepteeri ELi liikmesriikide poolt väljastatavaid tagasisaatmisdokumente, põhjendades seda muuhulgas sellega, et neil puuduvad piisavad turvaelemendid.\nParlament kiitis ettepaneku heaks häältega 494 poolt, 112 vastu, 50 erapooletut.\nEuroopa Komisjoni andmetel rakendati 2014. aastal vähem kui 40% tagasisaatmisotsustest.\n“Vähene tagasisaatmisotsuste rakendamine õõnestab ELi rändepoliitika usaldatavust meie kodanike silmis. Samuti julgustab see inimesi varjupaigataotlussüsteeme kuritarvitama. Ühtlustatud tagasisaatmise reisidokumendi vorm on samm õiges suunas kehtivate seaduste ja otsuste rakendamisel, ” ütles raportöör Jussi Halla-aho (ECR, FI).\nMäärusega ühtlustatakse Euroopa tagasisaatmise reisidokumenti, et tagada kõrged tehnilised ja turvastandardid, eriti järeletegemise ja võltsimise vastaste kaitsemeetmete valdkonnas. Euroopa tagasisaatmise reisidokumendile peavad kehtima turvaelementide osas samad reeglid, mis 2002. aastal kehtestati viisade väljastamiseks kodanikele, kellel puuduvad reisidokumendid.\nMääruse jõustumiseks on vaja selle ametlikku heakskiitmist ELi Nõukogus


Estcon 2010 Rändaja | Ulme.ee\nEstcon 2010 raames näidati algupärast õudusfilmi «Rändaja». Kohal olid ka filmi tegijad Robi Uppin ja Maria Kivirand, kes rääkisid filmi valmimise tagamaadest ja vastasid küsimustele. Kuna filmi kohta liigub wõrgus vähe infot, siis arvasime, et väike nupp sellest võiks ka siin portaalis olla. Faktiline info on pärit HÕFF V lehelt ning foto kusagilt wõrgust.\nNoor ja kaunis fotograaf Sandra (Carita Vaikjärv) saab oma kaduma läinud tädilt päranduseks vana ja üksiku maja. Sandra esialgne plaan on maja maha müüa, kuid enne seda otsutab ta seal veeta rahuliku nädalavahetuse. Algselt planeeritud lühike puhkus muutub aga järsult, kui Sandra mõistab, et maja näib olevat tumedate jõudue meelevallas. Tema kahtlusi suurendab ka pealnäha sõbralik, kuid kummaliselt käituv naaber Albert (Lauri Nebel). Mida aega edasi, seda enam mõistab Sandra, et uus ümbruskond, naaber Albert ning kadunud tädi Wildemar on seotud süngete ja varjatud saladustega minevikust.\nKestvus: 31 min\nLavastaja: Robi Uppin\nKäsikiri: Maria Kivirand, Robi Uppin\nMontaaž: Maria Kivirand\nMuusika: Robi Uppin\nOsades: Carita Vaikjärv, Lauri Nebel\nTootja: Baltic Film and Media School (Maria Kivirand, Berit Piho, Helen Vinogradov)


Bruns Beach House - Airbnb\nBrunswick Heads, New South Wales, Austraalia\nKogu elumaja, mille majutaja on George & Kylie\nGeorge & Kylie on Supermajutaja\nSee üks kahekohaline magamistuba, üks vannituba eraldatud, kerge ja õhurikas külalistemaja asub vaikses, kuid keskses asukohas. See on ideaalne baas Bluesfestis osalemiseks või lihtsalt lõõgastumiseks ja lõõgastumiseks koos joogiga terrassil. 400 m kohvikutesse ja 800 m kaunisse Brunswick Headsi randa ja jõkke. Voodipesu on olemas ja majake on täielikult iseseisev ja kliimaseade. Saadaval on üks tänavaväline parkla. Vaid 10 minuti kaugusel Bluesfestist ja 10 minuti kaugusel Byron Bay 'st ja ümbritsevatest linnadest. EI sobi imikutele ega lastele.\nVaikne ja vaikne koht, mida ümbritsevad 100-aastased puud ja aed, mis on täis kohalikke linde ja metsikut elu. Jalutuskäik kaugusele kõige juurde, mida Brunswick Heads pakub.\nNetflix on nüüd saadaval tasuta, lisaks NBN traadita internet. Maja on paarismaja.\n5,0 · 120 hinnangut\nBrunswick Heads on ilus 1613 inimesest koosnev linn. Seal on kaks looduslikku jõge, mis täituvad kõrghooajal mereveega, et luua ilus keskkond, kus ujuda, kui sulle ei meeldi meie ilusate valgete liivarandade suured lained. Restorane on rohkelt, nagu ka kohvikuid ja ööelu sisaldab ikoonilist Brunswick Hotelli või sõida 10 minutiga Byron Bay 'sse.\nMajutaja: George & Kylie\nMu naine Kylie ja mina oleme alati saadaval vestlemiseks, kuna me elame kaheinimesemaja teises pooles. Seal on eraldi sissepääsud ja kui eelistad täielikku privaatsust, ei näe sa meid kunagi. Meile meeldib anda külalistele suurepäraseid nõuandeid tegevuste kohta Byron Shire 'i ümbruses. Samuti on George eksklusiivne barista ja talle meeldib külalistele oma lemmikkohvikuid valmistada. Ükskõik, kas soovid kõndida sisemaa radadel, külastada koski, ujuda, kala, surfata, kajakiga sõita või lihtsalt lahedates kohvikutes aega veeta, on meil palju kohalikke teadmisi, mis aitavad sul pühadet täita.\nMu naine Kylie ja mina oleme alati saadaval vestlemiseks, kuna me elame kaheinimesemaja teises pooles. Seal on eraldi sissepääsud ja kui eelistad täielikku privaatsust, ei näe sa m…\nPoliisi number: PID-STRA-29205\nTutvu teiste võimalustega linnas Brunswick Heads ja selle ümbruses


Töötajate motivatsiooni pärsib töö sobimatus\nEesti Päevaleht 24.10.2006\nTippjuhid peavad töötajate madala motivatsiooni põhjuseks eelkõige sobimatut tööd, selgus Fastleader.com-i läbiviidud uuringus.\nLisaks sobimatule tööle tõstsid juhid madala motivatsiooni põhjustena esile ka seda, et viimasel ajal on töövälised tegevused töötajatele tööst prioriteetsemad ning et organisatsioonisiseses kommunikatsioonis ja koostöös on puudusi, mis pärsivad töötajate motivatsiooni Falck Eesti AS-i juhatuse esimees Peeter Tohver tõdeb: “Kõige rohkem pärsib motivatsiooni, kui vale inimene on valel kohal, kui töötaja iseloomuomadused ei vasta töö sisule.”\nTNS Emori abiga korraldatud uuringu käigus küsitleti 360 eduka Eesti organisatsiooni juhti, kellel paluti avaldada arvamust töötajate motiveerituse põhjuste kohta.\nUuringu korraldaja, Fastleader.com-i juht Endrik Randoja analüüsib uuringutulemust: “Uusi töötajaid saab ikka kellegi arvelt. Aga normaalset rotatsiooni ei toimu nii palju, kui võiks. Esmalt pärsivad seda eraelus võetud kohustused. Laenude ja liisingute koorma all ei tee inimesed julgeid otsuseid vahetada eriala või töökohta. Oma tööst hoitakse kümne küünega kinni, aga ise ei olda sealjuures õnnelikud. Või valitakse pelgalt tasu põhjal töö, mis tegelikult ei meeldi. Motivatsioon ja produktiivsus langeb, õnnelik ei ole ei tööandja ega töötaja.”\nLahendust näeb Randoja selles, et tööandjad õpiksid täpsemalt hindama töötaja sobilikkust töökohaga ning sedasi vähendama võimalusi, kus töötaja võtab sundolukorras vastu tegelikult tema eeldustele sobimatu töö.


sealpool kuud ja p2ikest: 2012\nPostitaja: Sol kell 07:40 11 kommentaari:\nõnnetus on õnn on õnnetus on õnn on õnnetus on õnn on õnnetus on õnn on õnnetus on õnn\nTT sai nüüd 9 ja kasvab nagu kuusk metsas. Pool lapsepõlve on läbi, 9 aasta pärast on TTst saanud täiskasvanud noor naine ja ma ei taha selle peale eriti mõelda. Paljud emad ootavad kärsitult oma laste suureks saamist, et nad oleksid iseseisvad ja mõistlikud ja võrdsed partnerid ja siis saab ema lõpuks ometi ainult endale elada, oi milline õnn!!!\nMeil ei ole vaja midagi oodata. Meie õnnepäevad TT-ga on siin ja praegu ning need on tõesti õnnepäevad.\nTT oskab rääkida. See on suur asi, enamik minu tuttavaid autiste ei räägi midagi. Kui halvasti peaks minema, võib tal rääkimisoskus teismeeas ära kaduda, aga vähemalt praegu väljendab TT ennast üliilmekate lühilausetega, mis ei jäta mingit kahtlust - ka mõõduka vaimse alaarenguga lapsel on iseseisev mõtlemine ja oma tahe täiesti olemas.\n"Ma tahan kohe võileiba" "Ma tahan veel võileiba" "Ära kisu minu arvutit!!!" Ükski teine 9-aastase lapse ema ei saa oma lapse kõnest niisugust rõõmu tunda, kui mina!\nTT võib õpetajad ja eriti praktikandid koolis oma range pilguga vabalt paika panna, summutades nende katsed kontakti võtta ja sõber olla selliste lausungitega nagu "minge parem koju" või "midagi muud ei ole teha või???".\nKui TT oli kolmene ja ma üritasin temaga mängida, tassis ta mulle sülle kõik oma mõmmid ja nukud, ütles, "mängi,emme" ja pööras ise näo seina poole, et rahus omaette hüpelda, käega seina toksida ja mingis tundmatus keeles laulu ümiseda.\nSelliseks on ta jäänud, ehkki mingil kummalisel viisil on TT õppinud hämmastava kiirusega riideid vahetama, endale võileibu tegema (mis sest, et võikiht on paksem kui leib selle all), kohmakalt, kuid see-eest hasartselt kirjutama, suusatama, uisutama ja ujuma nõtkelt nagu näkineid.\nTudengina käisin ma vähemalt 10 korda vaatamas Vanemuise "Undiini". Tüdrukust, kes ei osanud laulda, tantsida, luuletada, ratsutada ega lugeda. Undiin oskas ainult ujuda, natuke, nagu ütles ujedalt tema rüütlist peigmees, kes oli ta rannalt leidnud ja lossi elama toonud.Tema kaluritest kasuvanemate oma tütar kadus aastavanuselt ära ja asemele anti Undiin, kes oli ilus, aga mitte nagu teised inimesed.\nEtendus oli lummav, ma vaatasin seda uuesti ja uuesti... ning nüüd ongi mul päris oma Undiin kodus.\nMu kolleegid, eripedagoogid ja muud kõrgelt haritud spetsialistid tahavad mind tuleriidale saata, sest et ma olen ketser, hereetik, usutaganeja ja kaasava hariduse pooldaja. Aga vähemalt oma kodus, oma sõprade hulgas olen ma suutnud kaasava maailma luua, kus puudega laps on loomulik osa elust ega ole headuse ja hoolduse sildi all kuskile erisüsteemi luku ja riivi taha pandud.\nSellle ime autor ei ole mina. Selle ime autorid on meie pere sõbrad ja tuttavad, teiste laste vanemad ja see on uskumatu, kui sallivaks on TT meid kõiki muutnud. Tänu teile on minu elu lausa lill, sama õnnelik kui ükskõik millise teise ema oma ja üleüldse - miks peaks puudega lapse ema ilmtingimata õnnetu olema?\nTT-l on mõned sõbrad tavaliste laste hulgas, kellest parim on muidugi Kaisuann. Karuema ja Kristi on ikka veel nõus TT-d vajadusel hoidma ja teised lapsed on TT -ga vähemalt harjunud ja võtavad teda ja tema eripärasid kui elu loomulikku osa.\nMeil käis üks ema külas oma lapsega. Tüdrukud mängisid neljakesi teises toas ja äkki tõmbas TT võõral lapsel tuti juukseid peast ära. Koos nahaga. Laps röökis ja peanahk immitses verd, aga see teine ema ütles issanda rahulikult oma lapsele, et näed siis, selliseid inimesi on ka maailmas olemas, kes võivad sind ilma põhjuseta juustest kiskuda. Panime plaastri peale, laps jättis nutu ja kõik mängisid rahulikult edasi...\nSiis ma sain aru, et see ongi ime. Sallivuse ime.\nVõibolla mõni mõtleb, et puudega laps on kõige hirmsam asi, mis sinuga elus võib juhtuda. Imelik küll, aga kõik puudega laste emad, keda mina tunnen, lausa kiirgavad jõust ja elurõõmust. Samas on inimesi, kes elu suurimat vedamist - ilusaid, terveid ja andekaid lapsi üldsegi hinnata ei mõista, pereelu raske koorma ja lapsi oma elu segajatena võtavad.\nVõibolla on saladus selles, et kui sul on üks suur probleem, siis tunduvad kõik teised probleemid väga väikestena? Õnnetajumisvõime seevastu teravdub, värvid on eriti erksad ja väikesed rõõmud nii mesimagusad. Aga kui elu on üksainus suur suhkruhunnik, siis tajud nüristuvad, millelgi pole enam õiget värvi ja maitset ja iga pisiasi tundub kolossaalse ebaõiglusena?\nMa väga loodan, et sallivuse ime kestab ning TT-l on ka 9 aasta pärast koht tavaliste inimeste seas. Kuigi viimase aja arengud on tumedad. TT kooli rünnati ja P külakese korralikud elanikud on asunud ennast kaitsma... laste eest. Minu meelest vajaksid pigem lapsed kaitset külaelanike eest. Hämmastav, kui väga kardetakse teistsugust. Kurjuse taga on hirm, ikka ja alati.\nPostitaja: Sol kell 12:59 2 kommentaari:


LENNULIIKLUS TAASTATUD: droonide tõttu kaosesse sattunud Gatwicki lennujaam alustas tööd\nUuendatud kell 8.55\nLENNULIIKLUS TAASTATUD: droonide tõttu kaosesse sattunud Gatwicki lennujaam alustas tööd (26)\nToimetas Aadu Hiietamm, 21. detsember 2018 09:02\nLennuraja kohal lennutatud droonide tõttu mitmeks päevaks lennuliikluse peatama pidanud Londoni Gatwicki lennujaam alustas täna hommikul taas tööd ning politsei kaalub drooni allatulistamist, vahendab BBC.\nLennujaama sõnul on lennurada "hetkel saadaval" ning mitmetel lendudel on võimalik saabuda või lahkuda.\nOdavlennufirma Easyjet lubas, et taastab teeninduse, kuid saabumised ja lahkumised on esialgu piiratud.\nBriti politseil pole õnnestunud drooni lennutajat tabada ning kaalutakse, kas tulistada alla Gatwicki lennujaamas lendude tühistamise ja kaose põhjustanud droon.\nPolitsei peab seda "taktikaliseks variandiks" pärast seda, kui drooni on kolmapäeva öösest nähtud lennujaama lähistel üle 50 korra.\nNeljapäeval saadeti politseile droonilennutaja leidmiseks appi sõjavägi.\nLennujaam suleti kolmapäeva õhtul kell 21.03 (Eesti aeg 23.03) pärast seda, kui lennuraja kohal märgati lendamas droone. Neljapäeva öösel kell 3.01 avati lennujaam taas, kuid suleti uuesti vaid kolmveerand tunni pärast, sest lennuraja kohal lendasid taas droonid.\nVeel ööl vastu reedet andis lennujaam Twitteris teada, et lennuliiklus on endiselt osaliselt häritud ja lennud jäävad ära, sest lennuraja kohal lendasid endiselt droonid.\nGatwicki lennujaama Twitteri kontol vabandati kõigi puudutatud reisijate ees ning rõhutati, et reisijate ja lennujaama töötajate turvalisus on tähtsaim prioriteet.\nLennuliiklus loodeti taastada eile hommikuks, kuid see ei õnnestunud lubatud ajal. Väidetavalt märgati keskpäeva paiku järjekordset drooni. Üle 20 politseipatrulli otsib lennuvälja piirkonnas droonide lennutajat.\nPaljud lennud on edasi lükatud või lausa ära jäetud.\nEdasi lükati ka eile kell 7.55 Tallinnasse suunduv easyJeti lend. Uueks väljumisajaks oli lennujaama veebiküljel märgitud esmalt 9.05 (11.05 Eesti aja järgi), seejärel 10.00 (Eesti aja järgi kell 12.00) ja 11.00 (13.00 Eesti aja järgi). Viimastel andmetel on uueks võimalikuks väljumisajaks pakutud 13.25 (15.25 Eesti aja järgi). Paraku ei saanud ka sellest tähtajast asja ning lennuliiklus seisis Gatwickis ka Eesti aja järgi kell 16. Eesti aja järgi kell 19 öeldi Tallinna lendu oodanud reisijatele, et lend jääb ära ja nad võivad minna koju.\nDroonide lennutajat ähvardab tabamise korral kuni viieaastane vanglakaristus.\nAnna teada yleskutse@ohtuleht.ee, kas ka sinu reisiplaanid on droonilennutaja tõttu sassis!


Vilkuv tuluke / Blinkende lygter(2000) ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n14:03:00 Kalver täitsa viisakas No comments\nAmetlikult on pühad muidugi läbi, aga see ei takista mind ometi munadest rääkimast. Reeglina kasutatakse neid filmikunstis lihtsalt kellegi pihta loopimiseks, meenub üks juhus, kus nende abil ka inimvõimete piire kombati, aga üldiselt võib siiski väita, et munad seostuvad esmajoones huumoriga. Eriliselt pingutamata võin aga välja pakkuda ka algidee südantlõhestava draamafilmi väntamiseks. Kanaema avastab ühel hommikul kuke kiremise peale ärgates, et pesast on üks muna kaduma läinud. Kõik algajad stsenaristid, võite seda vabalt kasutada. Ainult üks palve oleks mul, kui vähegi võimalik, siis kanaema rollis sooviks Megan Foxi näha. Seni tuleb aga leppida sellega, et munade ekraanile ilmumine tähistab millegi naljaka algust. Nii ka Vilkuvas Tulukeses. Neli pisipätti ja ühe rase kaaslanna istuvad ümber laua ja puhuvad mune tühjaks. Kamba liider on selles lootusetult ebapädev ning neiule teeb see mõnda aega kohutavalt nalja. Karistus on kiire, ootamatu ja naljakas. Filmis. Päriselt tuleks Torkildile häbi-häbi teha. Aga riski peale välja minnes, siis naine oli ikka ise kah natuke süüdi. Teinekord teab.\nlehm samamoodi, oli tal tarvis vahtida\nAsjaolud, miks need neli meest (ja naine) seal laua ümber istusid on väga lihtsad. Ootamatult tabanud keskeakriis ja kogemata kombel näppu juhtunud kohver suure hulga sularahaga sundisid kampa kõrvalises kohas mõneks ajaks varju otsima. Ja mis kuskil pärapõrgus ikka muud teha on kui mune tühjaks puhuda. Või väikest restorani avada. Hakkajad mehed võtsid mõlemad ülesanded ette.\nLoomulikult ei jää olemata ka vastasseis kohvri "õigusjärgse" omanikuga ja kohalike hullukestega sõbrunemine. Väike armuliin ka lisaks, nii et filmi põhiliin mingeid üllatusi ei pakkunud. Meeldiva üllatuse pakkusid aga need tagasivaated lapsepõlve, mis siis pidid selgitama meeste halvale teele sattumise. Neis sisalduv must huumor ja juba mainitud munadega stseen nullisid ära isegi lääge lõpu ja jätsid filmist meeldiva mälestuse.


Esietendub alternatiivmuusikal queer- ja klubikultuurist pandeemiajärgses maailmas - Teater - Kultuur\nEsietendub alternatiivmuusikal queer- ja klubikultuurist pandeemiajärgses maailmas\n15. veebruar 2021, 12:43\nHetk lavastusest «veenus.me». FOTO: Alan Proosa\nTäna, 15. veebruaril esietendub Sõltumatu Tantsu Laval Rene Kösteri ja Carmel Kösteri lavastus «veenus.me» – alternatiivmuusikal ja kaasaegne tantsulavastus, mille keskseks teemaks on queer- ja klubikultuur pandeemiajärgses maailmas. Lavastuses saavad kokku Eesti andekad ja väga erinevate taustadega LGBTQI+ noored. Laval saab näha nii klassikalist kui kaasaegset tantsu, eksootilist postitantsu, vogue’ingut, elemente drag- ja performance-kunstist ja ka muusikuid.\nLugu algab hetkest, kus maailm on «kinni pandud» ning kangelane otsib kodust pääsemiseks võimalusi internetist, täpsemalt veenus.me portaalist – kohast, kus on võimalik end ükskõik kelleks maskeerida ja välja elada seda, mida oma kodu nelja seina vahel teha ei saa.\nQueer-kogukonna, eriti noorte jaoks, on klubikultuur saanud väga oluliseks, kuna see on ajalooliselt olnud peaaegu ainuke koht, kus on võimalik kohtuda sarnaste inimestega, tunda end vabalt ja avada ning avastada iseennast. Eriti tuleb see ilmsiks nende noorte seas, kel ei ole selleks kodus toetav ega turvaline keskkond, kus tihti kohtab vägivalda või karmi konservatiivsust. Mis aga juhtub siis, kui see «teine kodu», see väljapääs on ära võetud?\nLavastajad, autorid ja koreograafid on Rene Köster ja Carmel Köster, etendajad-tantsijad Diana Harten, Rene Köster, Elina Masing, Jaan Männima ja Edgar Rahhimov. Lavastuse kunstnik on Marta Vaarik, kostüümikunstnikud Marta Vaarik ja Carmel Köster, valguskunstnik ja tehnilised lahendused Mikk-Mait Kivi, muusika autor Rene Köster, dramaturgiline konsultant Heinrich Sepp, külalisena teeb kaasa YASMYN. Etendused 15., 16., 19., 22. ja 23. veebruaril, 18. ja 19. märtsil.\nPeale 18. märtsi etendust toimub Sõltumatu Tantsu Arutelu, mille teemaks on «Kapist kväärini: identiteet elus ja laval». Vestlust modereerib kriitik ja tõlkija Leenu Nigu.


Leiboristist Londoni meer kutsus partei NATO-skeptilist esimeest kukutama - DELFI\nLeiboristist Londoni meer kutsus partei NATO-skeptilist esimeest kukutama\nJeremy CorbynFoto: DANIEL LEAL-OLIVAS, AFP/Scanpix\nSuurbritannia Töölispartei raskekaallane Londoni linnapea Sadiq Khan sekkus nädalavahetusel mõneti üllatuslikult erakonna sisevõitlusesse ja teatas ajalehes Observer, et leiboristide esimees Jeremy Corbyn on katastroofiline liider, kes tuleks vahetada välja veel enne kui on hilja.\nKhani sõnul ei ole Corbyn, kes on tema sõnul küll “põhimõtetega leiborist”, võimeline erakonda juhtima, mistõttu on ka “ülimalt ebatõenäoline”, et ta suudab viia Töölispartei uuesti valitsusse.\n“Jeremy on juba tõestanud, et ta ei suuda kokku panna efektiivset meeskonda ega suuda võita Briti rahva usaldust ega austust,” kirjutas Khan Observeri veergudel. “Jeremy toetusreiting on kehvem kui ühelgi teisel opositsiooniliidril enne teda, mistõttu Töölispartei kannatab rängalt. Ta on kaotanud ka 80% leiboristidest parlamendisaadikute toetuse – ja ma kardan, et me lihtsalt ei saa nii enam jätkata.”\nSadiq Khan\tFoto: LEON NEAL, AFP\nKõige hävitavam oli Khani hinnang aga Corbyni tegevusele euroreferendumi ajal, mille ajal ta näitas üles leiget toetust Euroopa Liitu jäämisele ja Londoni meeri hinnangul seetõttu ka vastutab riigi liidust väljaastumise eest. “Jeremy põrus sellel väljakutsel täielikult,” lajatas Khan.\nTänavu mais valiti leiboristist Khan Suurbritannia pealinna meeriks ülekaaluka häälteenamusega. Ta edestas oma konservatiivist rivaali rekordilise 300 000 häälega, millega sai temast edukaim Töölispartei poliitik sel kümnendil.\nÜhtlasi sai Khanist esimene moslemist Euroopa suurlinna meer.\nJeremy „Baltikumi lubamine NATO-sse oli vale“ Corbyn\nAnalüütikute sõnul ei ole kahtlustki, et Corbyni juhtimisel ei saadaks leiboriste lähenevatel valimistel esimehe vastuoluliste vaadete tõttu edu. Nimelt on Corbyni näol tegemist vasakradikaaliga, kes on oma karjääri jooksul muuseas öelnud, et Venemaaga oleks tulnud kokku leppida ja Baltikum NATO alliansist välja jätta.\nJeremy Corbyn\tFoto: Justin Tallis, AFP/Scanpix\nJuba 80ndatel parlamenti valitud Corbyni vaated ei ole iial olnud saladus, ta on kogu aeg kuulunud leiboristide kõige vasakradikaalsemasse tiiba. Muu hulgas on ta igasuguse sõja vastane, nõuab suuremaid makse ja ametiühingute õiguste tugevdamist, on olnud vastu erastamistele ning nõuab tähtsate majandusharude nagu raudtee taasriigistamist.\nCorbyni soovib sõjavastasena riigi NATOst välja viia, lõpetada 2% SKT-st kaitsele kulutamine ning teha Suurbritannia tuumarelva vabaks maaks.\nJust seetõttu ei tekitanud suurt imestust ka see, kui sel nädalal Birminghamis toimunud leiboristliku partei liidridebatil keeldus Corbyn lubamast, et peaks valitsusjuhina kinni kollektiivkaitse põhimõttest, kui Venemaa mõnda NATO liiget ründaks, rõhutades, et soovib maailma, kus sõjaks pole tarvidust.\n„Mõistagi tuleb üritada [sõda] üldse vältida – tuleb arendada Venemaaga head dialoogi, paluda neil riigipiiridest lugu pidada ja toetada neid selles,“ ütles Corbyn.\nJeremy Corbyn\tFoto: DARREN STAPLES, Reuters/Scanpix\nCorbyn on aga sellegipoolest jätkuvalt populaarseim kandidaat Töölispartei tavaliikmete seas ja eeldatavasti võidab ka septembrikuistel erakonna esimehe valimistel. Tema vastaskandidaadiks on parlamendisaadik Owen Smith.


Kõigi tubareklaamile seatavate piirangute eesmärk on väidetavasti hoolitsus inimeste, tervise ja keskkonna puhtuse eest. Kõige radikaalsem lähenemine (nn Made-Savi parandus) eeldab, et maksimaalsed tulemused saavutatakse igasuguse tubakareklaami keelamisega.\nRiikides, kus kehtib absoluutne tubakareklaami keeld, ei ole täheldatud tarbimise vähenemist võrreldes riikidega, kus tubakareklaami suhtutakse liberaalselt.\n(Prantsusmaal ja Itaalias kasvas sigarettide turu maht ajavahemikus 1992--96 vastavalt 44% ja 51% hoolimata praktiliselt täielikust reklaamikeelust -- Priit Hõbemägi, Meediakorbi direktor)\n(Soomes ja Norras on juba seitsmekümnendatest aastatest tubakareklaam täielikult keelatud, kuid noori suitsetajaid on seal rohkem kui teistes Euroopa riikides -- Priit Hõbemägi)\nTubaka tarvitamist soodustab omaksvõetud või ihaldatav elustiil. Reklaam kujundab vaid eelistusi teatud margi suhtes.\n(Keelatud on ju ka narkootikumide reklaam ja kasutamine, kuid ikkagi suureneb järjest nende tarvitamine -- Mihkel Pärnoja, riigikogu majanduskomisjoni liige)\nNimetatud fakte tunnistavad ka keelamise pooldajad.\n(Uurijad väidavad, et reklaami keelamine ei vähenda suitsetamist, kuid eksperimenteerime ikka ja kui selgub, et tõepoolest ei aita, siis tunnistame oma viga ja reklaamime edasi -- Tiit Made)\nSeega ei saa keelajate hoolitsust inimeste tervise eest tõsiselt võtta. Tegemist on poliitilise kapitali kogumisega. Murettekitavam oleks asi siis, kui keelamise taga seisaksid rahvusvaheliste korporatsioonide huvid. Eeskätt võidavad reklaami keelamise tagajärjel end turul sisse seadnud margid, uutel toodetel on reklaamikeelu tulemusena praktiliselt võimatu end näidata.\nPole keeldu, millest ei saa kõrvale hiilida. Tänu Glavliti pingutustele tõusis eesti kirjanduses ja kunstis ümberütlemise kunst klassikalise hiina luulega võrreldavaks. Pole alust arvata, et reklaamifirmade copywriter'id ei suudaks seaduse jaoks süütuid, kuid efektiivseid reklaamivorme välja mõelda.\nKui kogu ürituse eesmärk onsuitsetamisest tingitud tervisehäirete vähendamine,ei ole aktiivsest tegutsemisest pääsu.\nReklaami keelamine välistab võimaluse vastupropagandat teha ja kahjutumaid tooteid tutvustada. Praegu noorte hulgas tehtav propaganda räägib auditooriumist mööda.\n(TVs on midagi olnud, kuid selle sisu on meelest läinud. Ajalehes oli olnud midagi, kuid sisu ei mäletanud - Teise poisi koolis oli käidud suitsetamise kahjulikkusest rääkimas ja bro?üüre jagatud. Tema seda läbi ei lugenud -- tervisekaitse sihtkapitali tellitud Saar Polli uuring)\nTervisepropaganda on hambutu, sest seda viivad ellu inimesed, kellel ei ole aimugi noorte väärtushinnangutest, ja mis peamine, reklaamivahenditest.\nÜks professionaal kaalub üles tosina kuitahes hea tahtega amatööri. Seepärast tuleks tubakavastane propaganda tellida reklaamifirmast. Tuleks tagada, et alaealistel puuduks võimalus tubakatooteid osta. Kui keelata suitsetamine avalikes kohtades, on see määrus ette surnud: puuduvad jõustruktuurid, mis selle täitmist suudaksid kontrollida.\n1. Reklaami ei tuleks keelata, vaid see kastreerida. Võiks määrata, et 50% reklaami pinnast peab katma hoiatus tubaka kahjulikkuse eest.\nJuba selline nõue muudab efektiivse reklaami tegemise kaunis keerukaks. Reklaami elektroonilises meedias võib täiesti keelata või selle siis analoogiliste «suuraudadega» varustada. Välistada tuleks välireklaam lasteasutuste lähedal.\nOht: (Rahapuuduses omavalitsused võivad sellele sättele läbi sõrmede vaadata. -- Aino Runge Keskfraktsioonist)\n2. Kuna tubakal ja alkoholil juba on aktsiisimaks, tuleks see kehtestada ka tubakareklaamile, ja päris soolane, näiteks 100%. See annab iga tubaka reklaamimisele kulutatud krooni kohta ühe krooni, mis tuleb sihtotstarbeliselt sotsiaalse suunitlusega propagandakampaaniate läbiviimiseks kulutada. See muudab tubaka reklaamimise juba iseenesest ebatõhusaks.\nKõik ütlused on tsiteeritud Eesti Ekspressi või Eesti Päevalehe järgi.


Soomes kasvab virtuaalelu müük - Kinnisvarauudised\nSoome multimeediafirma Sulake kasvatas virtuaalelu müügiga kasumit.\nTeismeliste virtuaalmaailma Habbo ja online-galeriide omaniku Sulake eelmise aasta käive suurenes, ulatudes veidi üle 50 miljoni euro. Soome multimeediafirma teenis eelkõige põhitoote, Habbo, kasutajatele tehtud müügi arvelt, mis suurenes üle 20 protsendi, vahendas Kauppalehti.\nNö second home tüüpi Habbo maailm kujutab endast kasutaja loodud tegelaskuju 3D suhtluskeskkonda teiste kasutajate tegelastega. Mängus saab osta mängurahasid, mille eest võib soetada näiteks mööbli või kodulooma, kujundada endale toa vms.\nAasta lõpus oli Habbo tegelasi kokku 121 miljonit ja virtuaalse maailma kasutajate arv eelmise aastaga võrreldes kasvanud enam kui 40 protsenti. Detsembris külastas saiti rekordarv külastajaid - rohkem kui 11,5 miljonit.\nSulake kasvatas aastal 2008 kasumit 4,8 miljoni euroni. Ka ettevõtte puhaskasum pöördus positiivseks. „Edu on ennekõike Habbo pideva uuenemise teene. Keskkond meelitab ja pidevalt lisanduvad uued ja uued teismelised kogu maailmas,” kommenteeris ettevõtte tegevjuht Timo Soininen.\nSulake teine toode, Soome rahvusest noorte suurim online-keskkond IRC galerii, suurendas samuti nii kasutaja- kui ka reklaamimüüki. IRC galeriil on praegu 507 000 registreeritud liiget, kelle keskmine vanus on veidi üle 20 aasta.\nHabbo.com klikiloendur näitas täna 5,3 miljonit külastust viimase 30 päeva jooksul.


Euroopas lendamisest « EESTI ERAPILOOTIDE LIIT\nPostitatud 13.august 2008 | Postitaja Marika Kulmar | Rubriik LennukoolEuroopas lendamisest kommenteerimine on välja lülitatud\nPostitaja VillemAlango on Kolmapäev, August 13, 2008 – 11:07 AM EET,\nAinult kodumaa kohal ringi täristades ja tuttavate lennujuhtidega suheldes võivad mõned olulised asjad ununeda ja oskused rooste minna nii, et ise ei märkagi. Panin kirja, mida viimasel lennureisil uuesti „avastasin” – ehk on abiks teistelegi.\nLähenemised – lennuradade mõõdud võivad olla väga erinevad ja kui VAL-kaart ei anna selgeid orientiire, siis tõmba baas ja finaal parem pisut pikemaks kui et hakkad vigurlendu tegema, nagu mina Istrasse mahatulekul. 😉\nRaadioside – Eestis oleme harjunud vaid umbes kolme sageduse ja paari punktinimega; mujal on neid palju rohkem ja võib juhtuda, et need erinevad lennukaardil olevaist – ära häbene küsida! Samuti tasub küsida infot igasugu alade aktiivsuse kohta. Siht- ja lähtelennuvälja deklareerides tasub öelda ICAO koode, sest ühes linnas võib olla mitu lennuvälja. Ning veel – kaval on ka Eestis lennates ingliskeelset sidet pidada, vähemalt harjutamise mõttes.\nArveldused – peale maksevahendite peaksid käepärast olema ka operaatorfirma andmed, vähemalt EU käibemaksu (VAT) kohuslase kood ja firma juriidiline aadress. Tasub teada, et mõnedel lennuväljadel alla teatud MTOW (nt. 750kg Poznanis) mingit maandumistasu ei küsita. Klubilennuväljadel võib aga selguda, et nad ei tohigi sulle kütust müüa.\nLennuplaan – on vajalik nii piiriületuseks kui kontrollitud aladega seoses. Pea kõik teised riigid on Eestist palju suuremad ning mittekontrollitavat õhuruumi ja lennuvälju on suhteliselt palju; nii ongi tekkinud rahvajutt, justkui poleks EU-s hobilendamiseks lennuplaane vaja. Kui pole kindel, siis parem esita! Edasine jutt ongi lennuplaanist.\nKoodid ja värgid – Eestis internetist või telefonitsi briifingusse lennuplaani andes saab üldiselt hakkama neid teadmata – paraku tuleb osata lennuplaani ka paberil esitada. Loomulikult istuvad ka väljamaa briifingutes kenad abivalmis inimesed aga ikkagi…\nEksootiline lennukitüüp – Eestis briifing ja lennujuhid teavad, mida “C42” all mõeldakse ega viitsi eriti õiendada. Tegelikult sellist asja ICAO järgi olemas pole ja väljale 9 (Type Of Aircraft) tuli kirjutada „ZZZZ” ning väljale 18: „TYP/IKARUS C42 ULTRALIGHT”.\nVäli 10 (Equipment) – muidugi on siia mugav kirjutada „S”, ent see tähendab ju VTF +RTF +ADF +VOR +ILS – kui paljudel väikelennukeil need tegelikult peal on? Hoopis tõepärasem on vast hoopis „VG/C” ?\nMarsruut – piiriülesel lennul tekib sinna kindlasti /EET ja seega tuleb anda ka aeg – vaja pisut rehkendada.\nTelefoninumber – sinna saab kirjutada vaid numbreid, niisiis ei ole Eesti kood mitte „+372….”, vaid „00372…”.\nAinult kodumaa kohal ringi täristades ja tuttavate lennujuhtidega suheldes võivad mõned olulised asjad ununeda ja oskused rooste minna nii, et ise ei märkagi. Panen kirja, mida viimasel lennureisil uuesti „avastasin” – ehk on abiks teistelegi.


Suve info ja muudatused! - Tallinna Tantsuakadeemia\nSuve info ja muudatused!\nKuna keha ja vaim on vaja erksad hoida ka suvel on Tantsuakadeemia avatud ka päikselisel hooajal. Tunniplaanis toimuvad küll väiksed muudatused, kuid piisava koormuse saab kätte igaüks. Uus tunniplaan hakkab kehtima alates 4.juunist ehk alates esmaspäevast.\nPS!! Uusi tunde/muudatusi lisandub pidevalt Seega jälgige kodulehte!\nMUUDATUSED ALATES JUUNIST:\n* Pilates START tund- esmaspäeviti kell 17.45 on mõeldud inimesetele, kes pole varem pilatesega kokku puutunud. Edasijõudnutel palume tundi mitte registreeruda.\n* Nia - uus lisatund reedeti kell 12.00, teisipäeva lõunane tund toimub samuti kell 12.00\n* Broadway Jazz - suvel on treeneriks Märt Agu\n* Hip hop - tunnid lähevad suve puhkusele ning alustavad taas sügisest.\n* Ashtanaga Vinyasa Yoga - pühapäevane tund suvel ei toimu.\n* Hatha Yoga - juulis puhkusel. * BodyBalance - alates 18.juunist annab esmaspäevast tundi Kristina raud ning tund toimub kell 19.15\n* Boxing - suvel seda tundi ei toimu, kuid selle asemel on tunniplaani lisandunud tund nimega Dance and Burn, mis on põletab kaloreid kindlasti vähemalt sama hästi nagu boxing :)\n* Alates 2.juulist toimuvad Tantsuakadeemia ruumides Flexus Pilates Stuudio (FPS) tunnid Tantsuakadeemia ruumides. Ka Tantsuakadeemia klientidel on võimalik nendes tundides osaleda soodushindadega. Küsi lisa administraatorilt.\n* 9-22 juulil on Tallinna Tantsuakadeemia suletud. See aeg on mõeldud väikseks puhkuseks kogu meie kollektiivile, kes terve aasta tublisti trenni vihtunud teha. Samuti on väike puhkuse teeninud ära meie tublid kliendid. Kõiki liikme- ja kümnekorra kaarte, mis sel ajal kehtivad pikendatakse kahe nädala võrra nii, et kaotsi ei lähe midagi. Puhkuse ajal võib tantsuakadeemialasi kohata Surfilaagris, kus teeme trenni ja kütame kirgi Tantsud Surfaritega tantsuvõistlusel! Seega kui puhkuseplaanid tegemata, siis tule Roostale puhkama.\nTANTSUAKADEEMIA OÜ Estonia pst. 9 Tallinn 10143 info telefonil 660 4030 info@tantsuakadeemia.ee


Vaata, kes on kõige kasutajasõbralikumad e-poed Eestis ja Baltikumis! | E-kaubanduse Liit\nVaata, kes on kõige kasutajasõbralikumad e-poed Eestis ja Baltikumis!\n15. veebruaril Äripäeva teemaveebi kaubandus.ee ja Eesti E-kaubanduse Liidu konverentsil „Baltic E-Commerce Summit“ anti seitsmes kategoorias välja Baltikumi kasutajasõbralikema e-poodide aukirjad ning tunnustati Eesti, Läti ja Baltikumi parimaid.\nKasutajasõbraliku e-poe konkursi finaalis oli 42 e-poodi kolmest Balti riigist. Leetu ei olnud uudis ilmselt pika vahemaa tõttu jõudnud ja osales ainult üks võistleja, mistõttu jäi seal riiklik auhind välja andmata. E-poed said konkursile nomineerida perioodil november 2017 – veebruar 2018 üle Baltikumi.\nEelnevalt on kaks korda valitud Eesti kõige kasutajasõbralikumaid kauplusi. Esimesel aastal võitis Rahva Raamatu e-pood ning teisel aastal Selveri e-pood.\nZürii hindas konkursil osalevate e-poodide taseme väga kõrgeks ja kiidusõnu jagus kõigile kandidaatidele. 2018. aasta finalistid leiad SIIT.\nRÕIVAD, JALATSID ja AKSESSUAARID (Fashion, footwear and accessories)\nŽürii hinnangul oli e-poodi väga lihtne kasutada ning oli kasutajasõbralik. Samuti oli toodete pildid ilusad, mis kutsusid ostu sooritama. Minimaalselt ostukorvis andmeid küsitud, ostuprotsess väga mugav. Selles kategoorias oli väga palju häid tegijaid, kes oleks väärinud võitu.\nTOIT- JA TARBEKAUBAD (Food, drinks)\nTegemist oli žürii vaieldamatu lemmikuga. E-poe esileht oli väga hea ning veebilehel navigeerimine mugav. Antud e-poel on väga hea ja ilus disain. Meeldisid tootearvestused ja rating, isegi kui Rein ja Triin pole isikustatud. Samuti oli testitud klienditeenindus väga hea ja kiire. Teenindaja proovis reaalselt klienti aidata ning leida murele lahendus. Veebileht lõi meeleolu, mis tekitas soovi osta kohvi või kohvimasinat. Kafo’l oli parim ostukorvi lahendus, millest võiksid teised e-poed ka õppust võtta. Tasuta tarne oli üllatus, see võiks olla paremini presenteeritud.\nKAUBAMAJAD (General department stores)\nOstuprotsess oli väga lihtne ning oli natuke denimdream.com sarnane. Sealt ei leidnud palju vigu. Arvestades, et e-poes on väga palju tooteid müügil, mida osta, siis toodete filtreerimine ning ostimine oli väga hea.\nILU JA TERVIS (Health and beauty)\nKategoorias oli väga tugevad ja head e-poed, keda tasuks veel välja tuua – loverte.com ja holikaholika.ee. Salonplusi e-pood oli väga hästi struktureeritud ning võimalik paari klikiga valida toode ja ost sooritada. Veebilehel on selge ja puhas disain. Võiks kaaluda ostukorvi märgi suuremaks muutmist, et kasutajakogemust lihtsustada.\nKODU, AED ja EHITUS (Home, garden and building materials/tools)\nMüüvad ilusat kodu emotsiooni, mida ka klient endale sooviks. Tekitab soovi osta ning toodete pildid on head. Äpp lubab vaadata ka seda, kuidas tooted sinu kodus välja näevad.\nVäga elegantne veebileht. Navigeerimine on lihtne ja arusaadav. Kui tead, mida soovid osta, siis on see õige koht, kuhu minna.\nHOBID: SPORT, TEHNIKA, AUTO (Sports, hobbies, automotive, home appliances)\nŽürii hindas kõrgelt toote kirjeldusi. Igal tootel on väga head kirjeldused ja see on suur töö. Meeldisid väga soovitused, sest tänu neile soovitustele tekib inimestel soov raamatuid osta. Samuti on hea see, et klienditeeninduse info esilehel olemas ning toote tellimisel näitab, millal pakk kohale jõuab. Žürii oleks soovinud leida ka Eesti TOP raamatuid.\nRIIKLIKUD AUHINNAD VÕITSID\nBest in Estonia www.denimdream.com\nBest in Latvia www.tavex.lv\nVeebi disain on Premium tasemel ning on tehtud väga head tööd. Uuenenud veeb oli žüriile väga hea üllatus, sest eelmine veeb oli väga halb. Ettevõte suudab veebis müüa tooteid, mida tavaliselt ei müüda.\nBest in Baltics www.denimdream.com!\nEesti E-Kaubanduse Liidu juhatuse esimees Signe Kõiv\nTaevas Ogilvy veebi ja kaubanduse arendusjuht Raul Saks\nDigitaalse äri strateegia konsultant Andrey Sergeyev\nBold Brand partner Vaidas Matulaitis\nTäname kõiki osalenud e-poode ja tunnustame E-kaubanduse Liidu liikmeid tublide saavutuste eest konkursil!\nAvaldatud koostöös Kaubandus.ee teemaveebiga\nPostitas Tõnu Väät|2. märts, 2018|Blogi, Saavutused, Uudised|0 kommentaari


Teisenda ozf mõõtühikuks kp (Ounce-force mõõtühikuks Kilopond)\nKui palju on Kilopond ühes Ounce-force?\n1 Ounce-force [ozf] = 0,028 349 523 125 Kilopond [kp] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Ounce-force mõõtühikuks Kilopond teisendamiseks.\nTeisenda Ounce-force mõõtühikuks Kilopond (ozf mõõtühikuks kp):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '816 Ounce-force'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Ounce-force' või 'ozf'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Jõud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '41 ozf na kp' või '28 ozf to kp' või '6 Ounce-force -> Kilopond' või '60 ozf = kp' või '63 Ounce-force na kp' või '93 ozf na Kilopond' või '12 Ounce-force to Kilopond'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(75 * 19) ozf'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '816 Ounce-force + 2448 Kilopond' või '7mm x 43cm x 88dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Ulmekirjanduse BAAS - Boris Hurtta - Elävien ja kuolleitten kesä\n20.06.2009, kell 17:30\nNii nagu pealkirjastki aru saada ("Elavate ja surnute suvi" eesti keeles) liigitub Boris Hurtta varjunime taha peituva Soome kirjaniku debüütromaan Eesti vanima, intelligentseima ja hinnatuima ulmekriitiku Silver Sära definitsiooni kohaselt - sf, fantasy ja väärtulme - sinna viimasesse. Lugesin seda raamatut umbes poole aasta jooksul ka väärtulmele väärilises kohas - selles ruumis kuhu minnakse väljastama elutegevuseks vajalike toitainete manustamisel tekkivaid jääkprodukte.\nRaamat polnud paha. Soome maakohas toimuvad satanistliku kallakuga mõrvad ja kirikurüvetamised ja neid asub uurima soomerootslasest võmm Erik Viik. Õige pea hakkab talle tunduma, et asja taga on midagi üleloomulikku. Eks olegi. Õnneks ei langetud "väärtulmele" iseloomulikku jaburdamisse mingit vampiiride, kummitavate majade ja muu tobedusega, mille puhul oleks raamat ilmselt huvipuudusel lõpetamata jäänud. Vampirismiga kergeid kokkupuuteid oli, aga asja taga olnud Harkkokivide klann oli siiski midagi muud kui vampiirid.\nRaamatu viimane kolmandik vajus nagu kuidagi ära ja sisse hakkasid imbuma mingid unenäod ja reaalsuse ja väljamõeldiste vahel kõikumine, mis aga arvustajale suuremat ei istu. Sellest ka hinne "kolm". Kuni poole peale olin täitsa kindel, et kuigi raamat kuulub "väärtulmesse" - arvustaja jaoks automaatselt igav, tüütu, jabur ja mõttetu - saab ikkagi "nelja" panna. Aga nagu öeldud, lõpp tõmbas hinnet mõnevõrra maha.


Eelkooli koostöölepingu üldtingimused | PEEDU KOOL- OMADEGA MÄEL!\nTERA PEEDU EELKOOLI\nPooled sõlmivad koolituslepingu eesmärgiga luua alused õpilase arenguks terviklikuks isiksuseks, kes hoolib iseendast, teistest inimestest ja ümbritsevast keskkonnast.\nKäesoleva Koolituslepingu (edaspidi Leping) objektiks on tasuline koolitusteenus seoses Õpilase õpingutega MTÜ Tartu Erahariduse Edendamise Seltsi (edaspidi MTÜ TEHES) poolt peetavas TERA Peedu eelkoolis (edaspidi Kool).\nÕpilase Esindaja kohustub selle eest tasuma vastavalt käesolevas lepingus sätestatud korrale ning järgima Kooli pidaja ja juhtkonna kehtestatud koolitegevust korraldavaid akte.\nõppetöö läbiviimise kohaks on Kooli ruumid aadressil Peedu, Mäe tn. 6 ja teised koolituskohad vastavalt õppeprotsessile.\nKooli õpilane on kohustatud:\nkasutama õppevahendeid ning õppetööks vajalikke ruume vastavalt nende otstarbele ja heaperemehelikult.\nhoidma kõrgel oma Kooli au ja väärikust koolis ja väljaspool Kooli;\ntäitma TERA Peedu eelkooli kodukorda (vt. Peedu kooli koduleht)\nKooli õpilasel on õigus:\nosaleda Kooli õppetöös vastavalt kehtivale Kooli tunniplaanile;\nkasutada õppetöö käigus Kooli ruume, õppe-, spordi- ja muid vahendeid;\nESINDAJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED\nEsindajal on õigus:\ntutvuda Õpilase õppetöö tulemustega ja saada tagasisidet õpetajatelt;\nteha MTÜ-le TEHES ettepanekuid kooli- ja õppekorralduse parendamise ja muutmise kohta;\npöörduda oma õiguste kaitseks Kooli direktori, MTÜ TEHES juhatuse või üldkoosoleku, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole.\nEsindaja on kohustatud:\nTäitma TERA Peedu eelkooli kodukorda;\ninformeerima Kooli Õpilase erivajaduste olemasolust;\nteavitama MTÜ-t TEHES oma andmete muutumisest kirjalikult 10 päeva jooksul;\ntasuma õppetasu käesolevas Lepingus toodud tähtaegadel ja ulatuses;\nesitama koolituskulude tasumise tõendi väljastamiseks enda kohta tõesed ja täpsed andmed.\nMTÜ TEHES õigused ja kohustused\nMTÜ-l TEHES on õigus:\nMuuta õpingute aluseks olevat õppekava ja sellest tulenevalt õppeprotsessi seaduses sätestatud ulatuses;\nmuuta Kooli Kodukorda ja õppekava ning muid koolielu korraldavaid akte seaduses sätestatud ulatuses.\nMTÜ TEHES on kohustatud:\nJärgima kokkulepitud põhimõtteid, korraldama ja viima läbi õppetöö Koolis vastavalt kehtestatud õppekavale ja täitma Kooli Arengukava;\ntagama Õpilastele õppetööks vajalike õppematerjalide kättesaadavuse;\nandma Esindaja või Õpilase soovil neile teavet õppimisvõimaluste, koolikorralduse ning Õpilaste õiguste ja kohustuste kohta Koolis.\nLEPINGU KEHTIVUS JA MUUTMINE\nLeping jõustub selle allakirjutamise hetkest Poolte poolt ja kehtib kuni Lepingus sätestatud ajani;\nMTÜ-l TEHES tekivad lepingujärgsed kohustused pärast õppetasu I osamakse laekumist;\nlepingu muutmiseks on vajalik Poolte kirjalik kokkulepe.\nÕppetasu sisaldab tasu Õpilase koolitamise eest ja üldhaldusega seotud kulutusi;\nKoolis läbiviidava õppetöö eest makstav tasu moodustub alljärgnevalt:\nõppetasu kooli õppekava raames läbi viidava õppetöö eest;\ntasu õppetööks vajalike vahendite eest;\nõppetasu makstakse vastavalt Lepingus sätestatule;\nõppeaasta jooksul õppetasu suurust ei muudeta.\nõppetasu mittetähtaegsel tasumisel on MTÜ-l TEHES õigus nõuda viivist 0,15 protsenti tasumata summalt iga viivitatud päeva eest;\nõppetasu makstakse Lepingus toodud MTÜ TEHES arveldusarvele vastavalt kokkulepitud graafikule;.\nkui Maksjal on kohustus tasuda üheaegselt Lepingust tulenevaid erinevaid makseid, arvestatakse makstuks esmajärjekorras võlgnevused, seejärel õppetasu, viivis ja leppetrahv.\nLeping lõpeb tähtaja möödumisel.\nLeping lõpetatakse ennetähtaegselt Kooli Direktori otsusega Õpilase Koolist väljaarvamise kohta, kui:\nÕpilane või lapsevanem on rikkunud Kooli kodukorda või kahjustanud Kooli au ja mainet;\nEsindaja on esitanud vastavasisulise kirjaliku avalduse vähemalt üks kuu ette;\nÕppetasu maksmisega on viivitatud rohkem kui üks kuu, arvestades õppetasu maksmise tähtajast, ja MTÜ-le TEHES ei ole esitatud Õpilase Esindaja põhjendatud avaldust õppemaksu maksmise tähtaja pikendamise või õppetasu maksmise kohustusest osaliselt või täielikult vabastamiseks, või kui selline avaldus on jäetud rahuldamata.\nLeping lõpeb ennetähtaegselt TERA Peedu eelkooli sulgemisega MTÜ TEHES põhikirjas ja seadustes toodud juhtudel.\nKui TERA Peedu kool ei ole suutnud kahe nädala jooksul taastada tema süül katkenud õppetööd, on Esindajal õigus käesolev leping üles öelda;\nPooltel on õigus leping erakorraliselt lõpetada juhul, kui Pooled ei täida lepingu tingimusi ning samuti juhul, kui Pooled on lepingu sõlmimisel esitanud valeandmeid, mis takistavad õppetöö läbiviimist;\nLepingu lõppemine ei vabasta Pooli lepingu kehtivuse ajal lepingu alusel tekkinud kohustuste täitmisest;\nLepingu ülesütlemisel punktis 9.2.3 toodu alusel ajavahemikul 03. oktoobrist 30. aprillini või lepingu erakorralisel ülesütlemisel seoses Õpilase/Esindaja/Maksja poolse lepingu rikkumisega on Esindaja/Maksja kohustatud tasuma leppetrahvi 10 protsenti õppeaasta õppetasu summast;\nLepingu ennetähtaegsel lõppemisel punktide 9.3 ja 9.4 sätestatud alustel tagastab MTÜ TEHES Maksja poolse kirjaliku avalduse alusel õppetasu toimumata õppetundide eest ning õppetöö lõppemisega seonduvad otsesed põhjendatud kulud. Õppetasu tagastamine toimub kahe nädala jooksul vastavasisulise avalduse läbivaatamisest, ent mitte hiljem kui 4 nädalat pärast nimetatud avalduse saamist.\nLepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmine või mittekohane täitmine ei ole käesoleva Lepingu rikkumine, kui see on tingitud vääramatust jõust.\nVääramatuks jõuks loetakse mistahes ettenägematut sündmust, mille üle osapooltel puudub kontroll (sh., ent mitte ainult tulekahjud, süütamised, loodusõnnetused, sõjategevus, jne.);\nLepingu mittetäitmine põhjustel, mida on tekitanud vääramatu jõud, loetakse vabandavaks tingimusel, et osapooled rakendavad jõupingutusi sellise olukorra vältimiseks ning tingimusel, et Pooled võtavad tarvitusele meetmed Lepingu täitmiseks;\nToodud säte ei vabasta Pooli jõupingutuste rakendamisest, et sellised põhjused kõrvaldada ning Pooled peavad jätkama lepinguliste kohustuste täitmist niipea, kui esinenud takistused on kõrvaldatud.\nPooltevahelised vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel (kooli direktori või MTÜ TEHES juhatuse tasandil). Konsensuse mittesaavutamisel lahendatakse erimeelsused vastavalt kehtivale seadusandlusele Tartu Maakohtus.\nKäesoleva lepingu allkirjastamisega kinnitavad Pooled, et Lepingu tingimused on läbiarutatud, arusaadavad ja kohustuslikuks täitmiseks koos kodukorra ja muude lepingu lisadega.\nKäesolev leping on koostatud kahes identses ja ühesugust juriidilist tähendust omavas eksemplaris, igale osapoolele üks eksemplar.\n11.1 Leping koosneb järgnevatest osadest:\nKoolitusleping, milles sätestatakse lepingu Pooled ja nende esindajad, lepingu sõlmimise aeg ja kestvus.\nKoolituslepingu Üldtingimused, milles sätestatakse Teenuse osutamise üldised tingimused.


Cagliari võimetus punast laternat kustutada uputas mõlemad, muutes imet teinud Salernitana saunaõhtu peoks - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n23. MAI 2022, 00:18 ITAALIA\nTänu Ragnar Klavanile eestlastele südamelähedaseks saanud Cagliari teekond Itaalia kõrgliigas sai otsa, sest viimases voorus vajati võõrsil kasvõi üheväravalist võitu, ent liigast juba välja langenud Venezia vastu jäidki sardiinlastel väravad löömata.\nEelmisel hooajal suutis Cagliari korda saata imelise pääsemise, võites kaheksast viimasest liigamängust neli ja viigistades kolm. Tänavu oli neil samuti suurepärane šanss viimase vooruga kõrgliigakoht päästa, sest kohtuti Veneziaga, kelle kõrgliigast langemine mõne vooru eest selgeks sai. Kuna Udinese klohmis samal ajal võõrsil koguni 4:0 Salernitanat, vajanuks Cagliari viimastest möödumiseks ühtainsat väravat, selleni ei suudetud hoolimata 31 pealelöögist aga 90 minuti jooksul jõuda.\nMõneti oli Cagliari pudenemine siiski õiglane, sest alates kolmandast liigavoorust ei olnud sardiinlased suutnud liigatabelis kordagi 17. kohast kõrgemale kerkida. 38 voorust koguni 24 lõpetati väljalangemistsoonis. Lisaks Cagliarile ja Veneziale ootab uuel hooajal esiliiga ees ka nende vahele mahtunud Genoat, kes jäi eile alla Bolognale.\nSeejuures saatis napilt pääsenud Salernitana korda väikese ime, sest nad lasid hooaja jooksul endale lüüa koguni 78 liigaväravat. Nii kehva kaitsega on varem kõrgliigasse püsima jäädud vaid kolmel korral - hooajal 1929-30 suutis seda Livorno (79 väravat) ja kahel korral on samaga toime tulnud Lucchese, kellele löödi 1947-48 hooajal koguni 82 ning kaks aastat hiljem samuti 79 väravat.\nVeel suurem ime oli aga see, et tänavu üldse püsima jäädi. 30 mängu järel oli Salernitanal kirjas kolm võitu ja seitse viiki ehk kõigest 16 punkti, millega oldi tabelis kindlalt viimased. Järgmisest seitsmest voorust nopiti aga nelja võidu ja kolme viigiga peaaegu teist samapalju juurde ning lõpuks ei vääranud nende kangelastegu ka viimase vooru suur kaotus.\n6. Gerard Deulofeu, 34. Ilija Nestorovski, 42. Destiny Udogie, 57. Roberto Pereyra\n19. vooru ässad: esikoht läks Paidesse ja Florasse, kolmandat kohta jagasid Levadia ja Flora mängijad (0) 11 min


Egiptuse pühamute rajajad võtsid mõõtu taevast - Forte\nVana-Egiptuse templid olid astronoomiliste sündmuste järgi nii täpselt joondatud, et rahvas sättis nende järgi paika poliitilisi, majanduslikke ja usulisi kalendreid, järeldub uurimusest, mis analüüsis 650 templit, millest mõnede vanus ulatub aastasse 3000 eKr.\nNäiteks langes uus aasta kokku hetkega, mil Päike hakkas talvisel pööripäeval sisse paistma Karnaki templi kesksesse pühamusse paigas, kus tänapäeval asub Luxori linn, kinnitab Hispaanias Tenerifel tegutseva Kanaari saarte astrofüüsika instituudi arheo-astronoom Juan Belmonte.\nHieroglüüfid templimüüridel on vihjanud astronoomiliste põhimõtete rakendamisele templite arhitektuuris. Kujutatud on näiteks “nööri venitamise” tseremooniaid, mille käigus vaarao märkis templi asukoha nööriga. Tõendeid joonistel kujutatu kohta on seni siiski nappinud, vahendab NewScientist.\nBelmonte koos Kairo observatooriumi teaduri Mosalam Shaltoutiga näitas aga ajakirjas Advances in Space Research avaldatud teadustöös, et kõik templid on joondatud mingisuguse astronoomiliselt tähtsa sündmuse järgi nagu suvised ja talvised pööripäevad või eredaima taevatähe Siiriuse tõus.\n“Keegi pidi Päikese, tähtede või Kuu olulise positsiooni ajal minema tulevase templi asupaika — nagu meie — ja märkima maha templi telje planeeritud asendi,” selgitab Belmonte. “Kõige olulisemate templite puhul võis seda tõepoolest teha vaarao ise, nagu templijoonistel kujutatud.”\nSergei Stadnikov: püramiidid kerkisid õlle abil


rents on rannalõvi | Pärdikute päevaraamat\nrents on rannalõvi\nKuna ma tean, et te kõik suudate minuga hetkel selles osas superhästi samastuda, on see ilmselt õige koht, kus kurta, et ma sain vist eile liiga palju päikest. Juba teist päeva on raudselt üle 30 kraadi ja taevas on täiesti sinine, mitte ühtki pilve ei paista kuskil. Jõudsin randa küll alles peale kolme ja kasutasin 50 kaitsefaktoriga kreemi (ma isegi ei teadnud, et sellist kreemi tehakse, Eestis olen ma lastele mõeldud 30st näinud, siin on 30 tavaline, mida müüakse), aga ju see randa mineku protsesski pakkus piisavalt päikest. Olukord ise oli muidugi täiesti super, mul ei ole kunagi varem olnud võimalust selliseid laineid näha, sest New Yorgis käisin ainult korra ookeanis ujumas ja siis oli väga rahulik ilm. Vesi oli muidugi soe nagu supp, tõsiselt mõnus. Pildi leidsin küll internetist, aga see on täpselt see koht, kus me käisime, Bondi beach. Lisaks avastasime täna, et meie basseinis on lisaks basseinile olemas ka mullivann, nii et seal saab basseinipidusid teha. Teoreetiliselt on seal muidugi alkoholi tarbimine keelatud, aga terve see asi siin tundub olevat selline, et paberi peal on peaaegu kõik keelatud, aga kui sa inimestega (sh nö pealikega) räägid, kõik ainult naeratavad ja ütlevad, et vahet pole.\nKusjuures nägin rannas esimest korda ERINEVAID inimesi. Ühikas ja selle ümbruses on nii, et kuigi siin on esindatud kõik rassid ja kõik rahvused, näevad kõik siiski eksimatult välja nagu tudengid, enamasti lisaks üsna headest peredest pärit tudengid, sellised tüüpilised usa filmi kolledžitüübid. Üks tüdruk, kes on ka stipendiumiga ja Uus-Meremaalt, rääkis, et ta olevat siin ka emosid näinud, aga need on vist suvega maha surnud. Sest siin kulub valgeks jäämiseks ikka väga palju päevituskreemi ja päevavarje ning üleni mustas ikka eriti ringi ei liigu. Paari rastadega tüüpi olen ka näinud, aga tundub, et siin on haridus lihtsalt nii kallis, et alternatiivsema välimusega inimesed, kes enamasti pärinevad siiski kas töölisklassist või madalamast keskklassist, ei saa seda endale lubada – selleks, et siia saada, peavad nad tööl käima ja selleks, et tööle saada, tuleb ennast viisakalt riidesse panna. Kõrgema klassi lapsi ilmselt kasvatatakse nagunii teadmisega, et nad on muust kõntsast paremad, nii et neil ei ole mingit tahtmist oma vestist ja valgest särgist loobuda. Rannas oli aga lausa metsik valik – kuni selleni välja, et olid mingid üle 40 aastased tüübid, kelle riietus koosnes teksast ja nahast (selle ilmaga nahktagi kandmiseks peab VÄGA palju tahtmist olema) ja kes olid oma motikad otsapidi liiva parkinud ja tegelesid põhiliselt ümber nende kõndimisega ja lahe olemisega, nähes välja nagu oleksid nad seda 30 aastat harjutanud, mis suure tõenäosusega nii ongi. Lisaks muidugi lademes surfareid, kes nägid juba eemalt välja nagu surfarid, rastatüüpe, mõned punkarid ja palju muud. Isegi paar noormeest, kelle kohta võiks arvata, et need on ilma meigita emod, kuigi tänaseks ei ole nad enam päris kindlasti nii heleda nahaga. Hea ikka, et jumestuskreem välja on mõeldud.\nP.S. Andsin alla ja ostsin joonelise vihiku. Aga see-eest leidsin ma alkoholipoe üles.\nP.P.S. Mu venelannast toakaaslane on veidi rohkem ameeriklanna – kolis usasse, kui oli 12, räägib mõlemat keelt fluently ja hääldab oma nime Airiina. Kirjutab kah Arina, mitte Irina.\nP.P.P.P.P.P.S. Teine ameeriklanna ei räägi meiega peaaegu üldse, ma ei tea, kas teda vaevab lihtsalt rahapuudus ja/või koduigatsus või ta lihtsalt ei salli meid. Mina suutsin teda vist igatahes juba vihastada, kui me rääkisime antropoloogiast ja kultuurilisest pärandist ja tema avaldas arvamust, et tema meelest on see siiski hea, et – PANGE TÄHELE! – “USA aitab teistel riikidel demokraatiat saavutada”. No ma ei saanud ju ütlemata jätta, et minu meelest ei tohiks ameeriklased sel teemal üldse sõna võtta, vähemalt nii kaua, kui nemad on ainukesed, kes on tuumapommi kasutanud ja nii kaua, kuni nad konfliktis olevatele riikidele relvi annavad, et oma isiklikke välispoliitilisi eesmärke saavutada. Lisaks teoretiseerisin sõbralikult sel teemal, et meie võime küll arvata, et näiteks mehed ja naised või ameeriklased ja mehhiklased on võrdsed, aga kui tuleb MNC ja ütleb, et naisel ei ole hinge, siis kust me teame, kummal tegelikult õigus on (eriti kui on tegu just sellise asjaga, mida pole võimalik kuidagi kontrollida), seetõttu ei peaks me oma nina teiste riikide siseasjadesse toppima, vaid peaksime laskma neil rahus areneda. See kontseptsioon on ameeriklase jaoks muidugi võõras, sest mis mõttes sa ei dikteerigi teistele, kuidas nad oma elu elama peaksid, aga vaidlema ta minuga ei hakanud, lihtsalt lõpetas rääkimise ja kuulamise, nagu ta alati teeb, kui vestlus jõuab punkti, mis talle eriti ei meeldi. Nii et tundub, et ilusale sõprusele on juba suurepärane alus pandud.\nKommentaar kirjutas zeeta on veebruar 21, 2010 1:00 p.l.\noo jaa – morskade lesilad …\nKommentaar kirjutas k on veebruar 22, 2010 1:12 e.l.\nmeil igatahes sai täna hommikul köögis -2 kraadi mõõdetud (see on tavaline temperatuur, lihtsalt muidu pole kraadinud) ja köögi aken on juba poolest saati lume all.\nKommentaar kirjutas H on veebruar 23, 2010 7:56 e.l.\nameeriklasest… eile rääkisin ühe noore ameerika poisiga poliitikast ja muust. muuhulgas tsiteerisin su näidet. ta ütles, et talle tuleb selle peale siuke Sarah Palini tüüpi halvas mõtte konservatiiv silme ette. agreed.\nKommentaar kirjutas Rents on veebruar 24, 2010 5:08 e.l.\nNo see konkreetne variant on hästi tundlik, ta tahab arvamust avaldada, aga ta ehmatab kohutavalt, kui ta näeb, et teised ei nõustu temaga, sest üldiselt peaks see ju tähendama, et ta eksis – ehk siis traditsiooniliselt naiseks kasvatatud. Ta on vist originaalis Pakistanist, nii et ilmselt mingeid traditsioone neis ikka hoitakse, ta ütles kah üks päev, et ta ema tahaks, et ta keelt õpiks, aga ta ei ole huvitatud.\nKommentaar kirjutas lassie on veebruar 24, 2010 3:02 p.l.\nPaarikümne aasta pärast hakkad nahavähiblogi pidama. Normaalse mõistusega inimeste seast tuleb sind ka välja arvata, sest ega see pidev hooldekodu patsientidega suhtlemine vaimsusele jälgi jätmata jää\nKommentaar kirjutas Rents on veebruar 25, 2010 7:14 e.l.\nArvad, et peaksime suhtlemise lõpetama? Ja usu mind, ma olin ainult hästi natuke-natuke punane, ei midagi hullu. 🙂\nKommentaar kirjutas lassie on veebruar 27, 2010 9:59 p.l.\nPunane sina…hiljem tulevane pruun. Jajah, kujuta ette, kui mõni järeldaks inimesze nahavärvi jägi tema poliitilisi vaateid.\nšovinistist siga pajatab Nohiku unelm


Talveke veereb | Aidi Vallik avalikult\n11. veebr. 2020 kell 13:45\t(Uncategorized)\nJuba jälle olen suutnud tekitada blogisse mitmekuise lünga ja ma ise ka ei tea, millest see tuleb. Niimoodi võib mulje jääda, et mu elus enam mitte midagi huvitavat ei sünnigi– eks ta ole, vanus ka kisub järjest esimese auväärse juubeli poole, mil vanas juudi riigis orjad vabaks lasti ja võlad tühistati, aga sinnani on siiski veel veidi üle aasta aega. Ja õnneks tänapäeval ei tähenda see enam ka mitte just otseselt vanadust, nii et pole mul mõtet end sellega õigustada.\nTalv on veerenud muidu kenal rahulikul kursil – mis töötegemisse puutub. Ja mis aeda puutub. No ma ei suuda end ajada märga, kõledasse, tuulisesse aeda … kuigi saaks ju kaevata ja igasuguseid muidki aia-asju teha sel talvel. Aga … mäh.\nSotsiaalsel rindel see-eest tegevust jagub. Näiteks muutub meie elutuba aeg-ajalt prooviruumiks ja maja saab täis kitarrihelisid, trummipõrinat, klaverimängu ja laulu.\nKokanduskatusetused tütrega. Et ta on vegan, üritasime teha verivorsti vetikatest ja tangudest. Üks mis kindel – seda ei tee me enam kunagi.\nKõssa ja Leenu vahel on suur armastus.\nÕhtuti ketran. Hall lammas, millega Leenu villa kokku ketrasin, sai otsa, valget veel on. Olengi kedranud nüüd Leenut ja Darling Celly’s punaseid ja musti chow‘sid, aga hakkas juba natuke tüütama. Siis leidsin kirstust kotikese Punksu eluajal temalt kammitud karvaga … ja ketrasin ka kassi. Palju seda polnud, kass ju väike loom. Muinasnaine tõi mulle nüüd veel angoorajänku villa, parasjagu on see töös. Tuleb väga ilus hele-hõbehall.\nOma esimestel hommikustel tundidel, kui pea pole veel päevaks piisavalt selge, koon kohvijoomise kõrvale. Nii et sokke meil on.\nJa praegu nikerdan karukellakirjalise Haapsalu salli kallal, see on mul kuues Haapsalu sall teha.\nEnne salli kudusin kaks kirjatud baretti ka, millest üks sai minu krunni mahutamiseks natuke liiga napp ja sellepärast kinkisin selle Muinasnaisele, kes meie juures laulmas käib ja oma vabapidamiskanade mune toob. Endale kudusin uue, suurema, samade värvidega, aga teise mustriga.\nPäeviti teen oma kirjatööd ja toimetan raamatuid. Näiteks niisuguse paksu, ligemale tuhandeleheküljelise tellise tõlke toimetasin siin Sinisukale vahepeal ära, see peaks eestikeelsena ilmuma millalgi kevade hakul, ma pakuks.\n“Tüdruk naabermajast” toimetus läks Rahva Raamatu kirjastusele, peaks ka nüüd varsti ilmuma. Psühhotriller.\nJa praegu on töös Heliosele “Päev, mil me kadusime”, ilmselt sobiks liigitada samamoodi psühholoogiliseks põnevikuks.\nOmaenda asjadest sain koostatud “Unelauluraamatu” käsikirja, seda lasteluulekogu hakkab taas illustreerima Lumimari.\nNokitsen tasapisi Emajõe Suveteatri “Kasuema” vabaõhulavastuse kallal. Tasapisi seepärast, et olen selle materjali kohapealt teatavas nõutuses. Mõtted pole veel lõpuni selged, sellepärast võtab aega. Umbes sama teema on ühe Petrone Prindi tellitud käsikirjaga … ja Mauruse VI klassi lugemikuga ka. Aga ma tean, et tuleb see hetk, kus peas saab kõik klaariks ja ma tean täpselt, kuidas ja mis, ja siis tuleb kõik juba kohinaga nagu kosest.\nJust jõulude eel ilmus neljas lugu mu väikelastesarjast. Nii et nüüd on olemas “Minu jalad” (mis on küll läbi müüdud ja oleme otsustanud märtsis kordustrüki teha), “Minu käed”, “Minu pea” ja “Minu kõht”!\nNüüd lasen Elinal natuke muude asjadega ka tegeleda, aga siis tahaks seljaraamatu veel teha. Ja ajaraamatu kindlasti ka, sest aeg on väikelaste jaoks uskumatult keeruline asi. Mis on eile ja mis on homme …\nJõulud on jäänud juba poolteise kuu taha. Porised küll, aga nad olid! Meil kodus ja …\n… järve ääres koolimajas, kus kogukonna pidu toimus.\nOtt sai seal tantsuks mängivale karmoskale rütmi lüüa. See kast, mille peal ta istub, ei ole mitte lihtsalt kast, vaid löökpill nimega cajon.\nEnne jõule oli veel Lastekirjanduse Keskuse tänupidu, kus ka sain Otist ühe kena klõpsu teha.\nJa siis käisime jälle mööda jõululaatasid oma raamatuid müümas. Näiteks Haapsalus ja Põlvas. Mujale tegelikult ei jõudnudki, sest mingi viirus võttis mu maha.\nTeatris käisime. Vanemuise “Elamise reegleid” vaatamas. Nojah. Tegelikult ei olnud parim asi, mis ma oma elus näinud olen, aga mis sa jõulutükist ikka nii väga tahad. Samas oli seal lahedaid pöördeid ja paar kohutavalt naljakat üllatust, nii et otse kurvaks kah ei teinud.\nJa siis käisime Peetri kirikus kontserdil Moskva patriarhaadi meeskoori kontserdil. On ikka kaunis saal seal Peetri kirikus. Ja ma ei saa midagi parata, aga vaimulikest lauludest hoopis rohkem kõnetas mind kontserdi see plokk, kus Poola ja Ukraina meeleolukate ja lärmakate joomalauludeni jõuti.\nAasta algul sai meie Tötsu 12-aastaseks – oma haiguste ja hädade kiuste.\nJa siis on olnud veel hulk külaskäimisi, kinnogi jõudsin tütrega “Olemise ilu” vaatama, ja see oli ilus küll. Tegelikult peaks lähemal ajal veel mitu korda kinno minema, seal jookseb mitu head filmi praegu, millest mõni sai ka just Oscari. Küll ma lähen ka.\nReede õhtul aga käisime ERM-is muinasjutunäituse avamisel. Väga uhke üritus. Eeskava, kõned, muusikud, jutuvestjad ja pikad lauad muinasjutuliste suupistetega. Näitus ise ka väga vahva.\nJärgmise pildi pätsasin ERRi galeriist ja see kujutab salapärast seeneriiki.\nRohkem pilte ja infot saab ammutada meediast, näiteks Tartu Postimehe uudisest.\nAga nüüd ma lähen ja tellin omale kevadeks köögiviljaseemned ära ja siis saab tänasesse kirjatöösse ka lõpuks süveneda.


Suurbritannia ujumistreener: dopingutarvitajad röövisid meilt kolm medalit - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSuurbritannia ujumistreener: dopingutarvitajad röövisid meilt kolm medalit\n15. august 2016, 9:28\nSuurbritannia 4x100 kombineeritud teateujumise nelik.\nSuurbritannia ujumiskoondisele olid Rio olümpiamängud viimase 100 aasta edukaimad. Kokku võideti kuus medalit, kuid brittide ujumiskoondise peatreeneri Bill Furnishi sõnul võinuks medaleid veelgi rohkem tulla. Takistuseks olid dopingupatused ujujad, kes ikkagi starti lubati.\n«See on Suurbritannia parim esitus moodsatel olümpiamängudel. Kuus medalit on suurepärane, kuid mind torgib fakt, et vähemalt kolmes finaalis, kus me saime neljanda koha, startis ka varasemalt dopinguga vahelejäänud sportlane,» rääkis Furnishi Sportsmailile.\n«Minu sõnum katuseorganisatsiooni inimestele on see, et me tahame puhast sporti. Kõik tunduvad keskenduvat sellele, kui ausad me saame olla sportlaste suhtes, kes on dopinguga vahele jäänud. See ei ole lihtsalt õige,» jätkas treener.\nÜhe medali «röövis» brittidelt venelanna Julia Jefimova, kes võitis 200 meetri rinnulujumiselt hõbeda ning jättis Chloe Tuttoni neljandaks. James Guy sai 200 meetri vabaltujumises neljanda koha. Distantsi võitja Sun Yang jäi aga kaks aastat tagasi dopinguga vahele. Kolmandast medalist jäi peatreeneri hinnangul ilma Fran Halsall, kes oli naiste 50 meetri vabaltujumises neljas. Ujumises tuli kolmandaks Aliaksandra Herasimenia, kes jäi dopinguga vahele 2003. aastal.


VTA: Põrsaste müük registreerimata seapidajatele suurendab seakatku riske (2016-05-31 14:00:11)\nPõrsaste müümine seapidamistesse, mis ei ole Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametis registreeritud ning kus bioohutusmeetmete rakendamist ei ole kontrollitud suurendab sigade Aafrika katku riske, leidsid täna Viljandis toimunud seakasvatajate infopäeval esinenud veterinaareksperdid ja loomakasvatajad.\n"Nagu igal kevadel, on seakasvatajad ka tänavu suure surve all põrsaste müügiks nn jõulusigadeks. Praegusel juhul tuleks hoolega kaaluda kuhu ja kellele müüa ning eelnevalt peaks veenduma, et seapidaja on registreeritud," ütles Veterinaar- ja Toiduameti loomatervise büroo juhataja Ainike Nõmmisto. "Vastasel juhul suurendavad seakasvatajad ise asjatult riske oma farmi läheduses."\nEuroopa Komisjoni poolt 2015. aasta lõpul seatud kriteeriumid seakatku leviku tõkestamiseks kehtestatud piirangutsoonide kehtestamise ja kaotamise kohta annavad võimaluse taotleda tsoneerimise leevendamist ühe aasta möödumisel viimasest taudipuhangust farmis.\nVTA teostab pidevat järelevalvet kõigi registris olevate seafarmide üle, mis on peetavatest sigadest teavitanud. Sigade arv tuli PRIA-le teatada 15. maiks. Nõue peetavate sigadest teavitamiseks on samaväärne bioohutusnõuete täitmise kohustusega. PRIA loomade registril on 31. mail teada 202 seapidajat, kes peavad 1. mai seisuga 291 000 siga.\nEesti Tõusigade Aretusühistu nõukogu esimehe Urmas Lahe sõnul tekitavad ettevõtjad registreerimata seakasvatajatele põrsaste müümisega väga suure täiendava riski kõigile neile seakasvatajatele, kes teevad kõik, et oma loomi taudi eest kaitsta. "Eeloleval suvel sõltub väga palju igast üksikust seakasvatajast, kas suudame seakatku farmidest eemal hoida. Aretusühistu liikmetel on kokkulepe, et põrsaid tänavu kevadel ei müüda. Iga farmer, kes põrsaid müüb, peab teadvustama riske, mis sellega kaasnevad ja olema veendunud, et neid loomi hakatakse pidama bioohutusnõuetele vastavates farmides," ütles Urmas Laht. "Elussigadega kauplemine saab toimuda vaid nõuetele vastavate farmide vahel. Kogu muu tegevus suurendab põhjendamatult riske ning taudipuhangu korral lükkab edasi piirangutsoonide kaotamise."\nSeapidajal on kohustus pidada arvestust sigade müügi kohta. Nende andmete alusel on VTA-l võimalik kontrollida konkreetse farmi nõuetelevastavust. Põrsaid müües või ostes tuleks eelnevalt veenduda, et farm on PRIA-s registreeritud. Kahtluse korral on võimalik küsida lisainfot kohalikust veterinaarkeskusest.\nEesti Maaülikooli professor Arvo Viltrop andis 2015. aastal seakatku nakatunud farmides läbiviidud täiendava epidemioloogilise uuringu põhjal ülevaate nakkuse farmi jõudmise tõenäolistest põhjustest, suurematest riskidest ja bioturvalisuse meetmetest nende vältimiseks. Ainike Nõmmisto Veterinaar- ja Toiduametist andis ülevaate seakatku leviku hetkeseisust, kehtestatud bioohutusnõuetest ja VTA Viljandimaa veterinaarkeskuse juhataja Terje Oper Viljandimaa seafarmides läbiviidava järelevalve tulemustest. AS HKScan Estonia seakasvatusdivisjoni direktor Mati Tuvi andis infopäeval põhjaliku ülevaate AS Rakvere Farmide 20 seakasvatuses rakendatavatest bioohutusmeetmetest.\nAllikas: Maaeluministeeriumi, Veterinaar- ja Toiduameti, Eesti Tõusigade Aretusühistu 31.05.2016 pressiteade


Viljandist sirgunud koondise keskkaitsja suundus Rootsi - Sport - Sakala\nViljandist sirgunud koondise keskkaitsja suundus Rootsi\n14. märts 2019, 16:15\nKarol Mets suundus Hollandi kõrgliigast Rootsi meistrisarja.\nFOTO: Tairo Lutter (Postimees)\nViljandist sirgunud Eesti koondise keskkaitsja Karol Mets sõlmis täna lepingu Rootsi tippmeeskonna Stockholmi AIK-iga. Seni mängis Mets Hollandi klubis NAC Breda, kes on sealses meistriliigas praegu viimasel kohal.\nMets liitus NAC Bredaga 2017. aasta suvel ning tal oli kehtiv leping 2020. aasta suveni. Et aga liigas viimasel kohal oleva Breda olukord Metsa ei rahuldanud, otsustas ta liituda AIK-iga. Rootsi klubi pidi Postimehe andmetel eestlase eest välja käima vähemalt 300 000 eurot.\n«Karolil on kvaliteet, mida oleme otsinud. Protsessi käigus selgus, et ta soovis ka ise väga AIK-i esindada,» lausus AIK-i spordidirektor Björn Wesström.\nMets ise teatas uue klubi pressiteenistuse vahendusel, et on liitumisega väga rahul.\nTa oli Bredale üleminekusoovi esitanud 1. märtsil, vaid päev enne liigamängu Vitesse'iga. 1:4 kaotatud kohtumise järel ütles klubi peatreener Mitchell van der Gaag, et Mets ei mänginud, sest soovib klubist lahkuda.\nStockholmi AIK on valitsev Rootsi meister. Euroopa sarjades pole klubil väga suurt edu olnud. Viimati pääses ta alagrupiturniirile 2012. aastal. Sealt alates on meeskonna laeks jäänud teine eelring.\nSügisel saab Stockholmi AIK pidada Meistrite liiga eelringi kohtumisi.\nMetsa leping AIK-is kestab 2021. aastani.\nKohalikud tõstjad tõid koju kaks meistritiitlit Loe artiklit\n«Baltic Cupil» andis tooni Tuleviku noorem põlvkond Loe artiklit Vaata galeriid\nTuleviku kaotus päästis lähirivaali naha Loe artiklit\nOtt Varik sepistas koduklubile võidu Loe artiklit\nViljandi sats alustas karikasarja kaotusega Servitile Loe artiklit Vaata galeriid\nNaiste hokiklubis liigub litter jääl juba päris suure auruga Loe artiklit\nRannatennis võitis Eesti kliima kiuste kiirelt viljandlaste südamed Loe artiklit\nDebütandid panid edukale hooajale punkti Loe artiklit Vaata galeriid\n“Nublust Nabiks”. Noormaadlejad lõpetasid võistlussarja võiduvees Loe artiklit Vaata galeriid\nViljandlased ei suutnud leedulasi pidurdada Loe artiklit Vaata galeriid\nTulevik tagas jätkamise meistriliigas Loe artiklit Vaata galeriid


spargel Archives - Tuuli Retseptid\nEsileht / spargel\nVaatamata heitlikele ja tuulistele ilmadele murrab kevad vääramatu jõuga ikkagi nii uksest kui aknast sisse. Varane hommikuvalgus koos hullunult röökiva linnukooriga annab tunnistust, et talvine steriilne vaikus on selleks aastaks jäädavalt möödas ja nüüd liigume vaikselt kuid kindlalt suve, soojuse, päikese ja valgete ööde suunas. Ja see tunne on nii mõnus! Kõik on veel ees!...\naprill 26, 2015oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nMõned asjad on nii lihtsad ja nii toimivad. Esmalt on lihtne ja armas see, et igal kevadel poetab armas naabrinaine Edith mulle osa oma esimesest sparglisaagist. Need kodumaised ja esimesed sparglid on ikka klass omaette ja ma olen üliväga tänulik, et mul selline tore naaber on. Need õrnad esimesed sparglivarred on sedavõrd hõrk suutäis, mida...\nmai 20, 2014oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nSpargel ja kevad kuuluvad kokku. Kuigi sparglit on meil võimalik aastaringselt leida, muutub teema minu jaoks päevakohaseks ikkagi kevade saabudes, kui keha hakkab nõudma rohelisemat ja kergemat toitu. Mis sa nende tuisutuulte ajal ikka rohelist võrset krõmpsutad. Levib info, et juba liigub ka eestimaist sparglit ja otsida tuleks seda Nõmme turult. Kinnitada hetkel ei ole...\nmai 5, 2014oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nEi väsi ülistamast seda kevadist aega, kus esimene värske oma võimsa tulemisega meie toidulaua rohe-roheliseks ja tervislikkusest pakatavaks muudab. Spargel on kindla peale üks selline tulija, mida kevadel ei tohiks toidulauale sättimata jätta. Delikaatne, värske, tervislik ja elegantne nagu see roheline krõmpsuv mahlane vars just on. Sparglivalmistamise lihtsatest moodustest kirjutasin SIIN posituses ning ka maikuine...\nmai 10, 2013oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nEsmalt meeldetuletus, et jätkuvalt on veel välja loosimata kaks “Koduköögi kuldvara” raamatut ja kõik, kes loosimises osaleda soovivad, võivad jätta oma koduköögi kuldvara kohta märke SIIA postituse kommentaaridesse. Vahepeal on aga ilmunud ajakirja Mari maikuu number. Kevadiselt roosa ja rõõmus. Selle numbri köögiossa olen koondanud ideid emadepäevakookide teemal, kepsakaid kevadisi kalaretsepte, luubi alla on võetud tervisesõbrad linaseemned...\nmai 4, 2013oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nHetkel, kui kõike värsket kasvab mühinal, on selgelt saabunud salatihooaeg. Rohelisest, värskelt aiast toodud kraamist ei saa niipea veel küllalt. Ju nõuab talvest väsinud keha oma ja ahmib vitamiine nii olnud kui tuleva talve kompenseerimiseks. Imestan ikka vahel, et huvitav, kui kaua aega järjest ma suudan igapäevaselt ja suurekoguseliselt karulauku endale sisse ahmida. Hetkel kire...\nmai 30, 2012oktoober 1, 2019Tuuli Mathisenkategooriad: Määramata\nSaabunud on spargliaeg. Reedel Sadamaturul käies sattusin täiesti ootamatult suurepäraselt ajastatud hetkele – Uus-Kongo talu perenaine Aino oli just letile kraaminud värske spargli! Selle kevade esimese. Sparglit täis kotitäiega jäi koheselt vahele ka Piret, kes vaevu suutis käte värinat taltsutada. Umbes sarnase emotsiooniga kargasin ka mina leti ette, et sellest mõnest kilost esimesest sparglist oma noos saada....


Kastmiskompuuter MultiControl duo - Automaatkastmine\nKastmiskompuuter MultiControl duo(1874)\nTäiuslik mudel kahe ala eraldi kastmiseks.\nGARDENA kastmiskompuutriga MultiControl duo saate kasta kaht erinevat aiapiirkonda. Näiteks maja taga olevat muru ja maja ees olevat lillepeenart. Mõlemaid väljundeid saab eraldi programmeerida. See tähendab, et saate valida kastmise algusaja, kestuse ja sageduse kummalegi väljundile eraldi. Valida saab kuni kolm kastmistsüklit päevas ning programmeerida nende pikkuseks kummalgi väljundil kuni 3 tundi 59 minutit. Kastmiskompuutri praktilise juhtpaneeli saab programmeerimise hõlbustamiseks eemaldada. Funktsioone saab valida nupuvajutusega. Tänu mugavale juhtimissüsteemile ja kõigi kastmisandmete etapiviisilisele kuvamisele on see väga lihtne. Tänu suurele ekraanile on kogu info selgelt nähtav. Igale väljundile saab paigaldada vett säästva GARDENA vihma- või pinnaseniiskusanduri. Selle intelligentne funktsioon katkestab või ei käivita automaatset kastmist, kui pinnas on piisavalt niiske või kui vihma hakkab sadama. Mõlemat väljundit saab juhtida ka anduri abil. Ööprogrammis algab kastmine automaatselt, kui ühendatud pinnaseniiskusandur tuvastab kuivuse. Kastmiskompuuter sobib 26,5 mm (G ¾) ja 33,3 mm (G1) läbimõõduga keermega kraanidele ja survele 0,5-12 baari. Kastmiskompuuter töötab 9 V leelispatareiga umbes ühe aasta. Patareitaseme näidik annab märku, kui patareid tuleb vahetada. Patarei ei kuulu komplekti.\nArtikli number: 1874\nTooteauhinnad MultiControl duo\nReddot disainiauhind 2012\nKahe aiaosa, nt muru ja peenra, mugav kastmine ühe nupuvajutusega\nKastmispult saab teha seda, mida inimene ei suuda: ennast jagada. Ühe nupuvajutusega saate kasta näiteks tagaaia muru ja eesaias asuvaid lillekaste kastmise varieeruva kestuse ja sagedusega.\nLoomulik töö - enam lihtsamaks minna ei saa\nKastmispuldi juhtpaneeli on lihtne küljest lahti võtta, funktsioonide kasutamine on loomulik ning suurel näidikul kuvatakse andmed selgelt ja arusaadavalt.\nKoostöös GARDENA vihma- ja pinnaseniiskusanduriga katkestatakse automaatkastmine olenevalt pinnase niiskusastmest ja looduslikest sademetest. GARDENA pinnaseniiskusanduri abil saab kastmist juhtida ka ainult andurite järgi.\nIga 8, 12, 24 tunni järel või igal 2., 3. ja 7. päeval\n26,5 mm (G 3/4) ja 33,3 mm (G1) keermega kraanidele.


Kuidas Eesti ajaloost sai Eesti NSV ajalugu? | ajakiri.ut.ee\nLähiajaloo professor Tõnu-Andrus Tannberg.\nLähiajaloo professor Tõnu-Andrus Tannberg peab 19. septembril kell 16.15 TÜ ajaloo muuseumi valges saalis inauguratsiooniloengu teemal «Kuidas Eesti ajaloost sai Eesti NSV ajalugu: ääremärkusi esimese nõukoguliku Eesti ajaloo üldkäsitluse koostamisele aastatel 1945–1952».\nPärast Eesti taasokupeerimist 1944. aastal sai nõukogude võimu üheks esmaseks ülesandeks ühiskonna sovetiseerimisprotsessi läbisurumisel ka uue ajalookäsitluse väljatöötamine. Selle ülesande lahendamiseks vajas režiim ideoloogiliselt ustavat teadlaskonda ning institutsionaalset tuge, mida pakkus eelkõige Eesti NSV teaduste akadeemia koosseisus Tartus 1947. aastal asutatud ajaloo instituut.\nUuest teadusasutusest kujunes nõukogude malli kohaselt kiiresti tähtsaim ajaloouurimise keskus Eesti NSV-s peamise eesmärgiga uutele oludele vastava Eesti ajaloo ülevaateteose koostamine. Sõjaeelsed käsitlused olid ideoloogiliselt sobimatud ja selleks ajaks juba enamasti käibelt kõrvaldatud.\nUue ajalookäsitluse väljatöötamise koordineerimine jäi sõjajärgse Eesti NSV võimuladvikusse kuulunud Hans Kruusi õlule, kellest 1946. aastal sai vastloodud Eesti NSV Teaduste Akadeemia president. Esimeseks üldistavaks tööks pidi olema kaheköiteline «Lühike Eesti ajalugu». Kuid Kruusi kodanlikuks natsionalistiks tembeldamise järel sattus põlu alla ka tema poolt koostatav üldkäsitlus.\nSelle asemel võttis EK(b)P keskkomitee 1950. aasta septembris vastu otsuse välja anda kaks Eesti ajaloo üldkäsitlust: üheköiteline, mis pidi valmima võimalikult kiiresti, ja kolmeköiteline, mis tuli koostada «kogu võimaliku põhjalikkusega». Esmase parteilise ülesande – koostada kiirkorras üheköiteline Eesti NSV ajalugu – täitmine tehti kohustuseks tollase ajaloorinde uuele juhtfiguurile Gustav Naanile.\nLoengus vaadeldakse esimese nõukoguliku Eesti ajaloo üldkäsitluse koostamisega seotud teemasid, analüüsitakse ülevaatlikult selle vastuolulise protsessi eri etappe, võtmeisikuid ja nende panust ning eri asutuse rolli ajalookirjutamise nõukogustamisel, mis tipnes 1952. aastal üheköitelise teose «Eesti NSV ajalugu (kõige vanemast ajast tänapäevani)» väljaandmisega.\nSee Gustav Naani toimetamisel avaldatud üldkäsitlus oli murrangujooneks ajalooteaduse nõukogustamisel, misjärel Eesti ajalugu muutus ametlikult Eesti NSV ajalooks. Ühtlasi käsitletakse loengus põgusalt ka stalinlikku teaduspoliitikat ja ajalooteaduse ideoloogilist suukorvistamist NSV Liidus sõjajärgsetel aastatel.\nProfessor Tõnu Tannberg on lõpetanud Tartu ülikooli 1986. aastal üldajaloo erialal. 1996. aastal kaitses ta doktoriväitekirja teemal «Maakaitseväekohustus Balti kubermangudes 19. sajandi 1. poolel (1806–1856)». Tänaseks on tema sulest ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, ta on paljude üldkäsitluste ja kooliõpikute autor, koostaja ja toimetaja ning kuulub mitmete teadusväljaannete ja -asutuste toimetuskolleegiumidesse ja nõukogudesse.\nTeda on kahel korral pärjatud parima eestikeelse ajalooraamatu preemiaga. Professor Tõnu Tannbergi peamised uurimissuunad on Baltimaade sõjaajalugu Vene impeeriumi ajal ning 20. sajandi Eesti poliitiline ajalugu NSV Liidu ja Ida-Euroopa arengu kontekstis.


Lääne-Tallinna Keskhaigla: Tallinna elanike registrisse kuuluvad ravikindlustamata isikud saavad üldarsti ja kirurgilist ambulatoorset abi Kopli polikliinikus\nTallinna elanike registrisse kuuluvad ravikindlustamata isikud saavad üldarsti ja kirurgilist ambulatoorset abi Kopli polikliinikus\nAlates 4. oktoobrist on Tallinna elanike registris olevatel ravikindlustamata isikutel võimalik saada üldarsti ja kirurgilist ambulatoorset abi Lääne-Tallinna Keskhaiglale kuuluvas Kopli polikliinikus, aadressil Sõle 63.\nÜldarsti ambulatoorset abi osutatakse järgmistel aegadel:\nteisipäeviti 08:00-11.30 (04.10 kell 10:00-11:30);\nneljapäeviti ja reedeti 09:00-16:30\nKirurgilist ambulatoorset abi osutatakse järgmistel aegadel:\nesmaspäeviti, kolmapäeviti ja neljapäeviti kell 10:00-17:00;\nreedeti kell 08:00-15:00\nÜldarsti ja kirurgiline ambulatoorne vastuvõtt on kõikidele Tallinna elanike registrisse kantud inimestele tasuta. Vastuvõtule tuleb kaasa võtta isikut tõendav dokument. Enne üldarsti ja kirurgi vastuvõtule minekut tuleb käia läbi polikliiniku registratuurist.\nKuna abiandmine toimub elavas järjekorras (puudub eelregistreerimine), palume patsientidel arvestada mõningase ooteajaga.\nVältimatu arstiabi saamiseks palume patsientidel pöörduda Tallinna haiglate erakorralise meditsiini osakonda.\nStatsionaarset järelravi osutatakse Kallasvere Haiglas aadressil Haigla 2, Maardu linn.\nKontaktisik: haigla ravijuht Rita Vissak, tel 606 0870, e-post rita.vissak@kh.ee.