Vello Leito: Iseseisvusrahvuslased contra eurorahvuslased | Eesti Iseseisvuspartei\nVello Leito: Iseseisvusrahvuslased contra eurorahvuslased\nPosted on 23.02.2007 by\nIseseisvusrahvuslased contra eurorahvuslased\nVello Leito artiklid rahvuslusest, 2006\nEesti Iseseisvuspartei on ainuke rahvuslaste erakond Eestis. See tuleneb ühemõtteliselt nii meie enese nišimääritlusest, programmilistest dokumentidest kui praktilisest poliitilisest tegevusest. Seega, mis on nišimääritlus?\nÜlemaailmselt on üldkasutusel poliitiliste parteide ühtne määritlus politoloogilises ruumis kolme telje järgi: riskitelje, sotsiaaltelje ja ökoloogilise telje järgi. Lõptulemusena asetubki iga erakond täpset vaid temale omasesse politoloogilisse ruumipunkti. Igal teljel on viis püsipunkti: vasakäärmus, vasaktsentrism, tsentrism, paremtsentrism ning paremäärmus. Riikluse ja rahvusega seonduv asub riskiteljel. Tsentrist paremale jäävaid poliitilisi jõude nimetatakse konservatiivseteks, vasakpoolseid liberaalseteks. See tähendab seda, et parempoolsed ehk konservatiivsed jõud on kalduvad olukorra jäädvustamisele, ettevaatlikkusele, vasakpoolsed aga on altid muutustele kuni kommunismini välja.\nNii on üldteoreetiliselt, elus kasutatakse tavaliselt aga käibeväljendeid. Paremäärmuslasi nimetatakse marurahvuslasteks ehk rahvusradikaalideks, paremtsentriste nimetatakse rahvuslasteks, tsentristid on tsentristid, vaskakpoolsed tsentristid on etnosistid, vasakpoolsed äärmuslased internatsionalistid-kommunistid. Nende lühiiseloomustamiseks võib öelda, et rahvusradikaalid kaitsevad oma kodumaa ja rahvusriigi etnilist täispuhtust, seetõttu nimetatakse neid vahel ka rassistideks. Paremtsentristid kaitsevad kompromissitult rahvusriiki kuid on nõus määritlema immigratsioonikvoote, väldivad rassismi ja etniliste gruppide vahelist viha. Vasakäärmust pole mõtet iseloomustada, sest sõnad internatsionalist ja kommunist ütlevad ise kõik ära. Huvipakkuvamad on vasaktsentristid. Need on inimesed, kes on nõus loobuma rahvusriigist, on nõus liituma föderatsioonidega kaitsevad oma etnose huve ja säilimist föderatsiooni sees. Ent kõige huvitavamad on siiski tsentristid, sobivaim iseloomustus neile on ehk ‘tuulenuusutajad’, sest kasutavad nad ära loosungeid ja ühiskonna eelistusi nii parem- kui vasaktsentrismist, vastavalt olukorrale. Seepärast püüavadki suured parteid hoida võimalikult tsentrisse, et vasakule ja paremale manööverdades hõivata võimalikult suur osa kogu poliitilisest skaalast.\nKeda tunnistab EIP ühisnimekirja kõlbulikuks? Vastus on ilmne juba esimest lausest – üksnes rahvuslasi, ehk paremtsentriste riskiskaalalt, inimesi kelle jaoks ei ole iseseivale rahvusriigile alternatiivi. Väga lihtne, ning ei mingeid ebamääraseid ‘rahvuslikke huvisid’ vaid riiklusvõimelise põlisrahva võõrandamatu õigus oma riigile, kus tema on riigi kõrgeim võim. Ja punkt! Seejuures ei tähenda see siiski seda, et kui parajasti rahvusriik on okupeeritud – nagu praegu, et siis rahvuslasi polegi; ka rahvusriigi taotleja/okupatsiooni vastu seisev inimene on rahvuslane. Ning just see kategooria on hetkel oluline määritleda täpsemalt, kes on kes praeguses okupatsiooni-olukorras. See on edasise analüütilise töö objekt kuid juba ette võib öelda, et ka taolise määritluse täiendava täpsustuse saab anda väga väheste üldistavate punktide kaudu.\nEnt kes on praegused riikoguparteid ja nende liikmed? Väga lihtne, kõik nad on vasaktsentristlikud, ehk etnosistlikud parteid, sest neile sobib suurepäraselt EL kui liitriik, valijate petmiseks kasutatakse aga tühivulisevat retoorikat rahvuslike huvide kaitsest, rahvuslikkuse ainuomandamisest, jms poliitilist ajupesu. Peaks olema ilmne, et Isamaliidu liikmetel EIP ühisnimekirja asja pole, nii nagu pole ka teisatel riigikoguparteide liikmetel.\nDemos Kratos lubab lähiajal Eestisse uut erakonda – kommunismivastast. Politoloogiliselt ei määritle see aga midagi kuid viitab uusrespublikaanliku algatuse olemasolule, mis eredam isegi eelkäiast: „Demos Kratos on läbinisti uus ja absoluutselt puhas aktsioon Eesti maastikul, …“. Kuna raha pidavat tulema USAst, siis imporditava demokraatia iseloomuks kujuneb: kõige tõelisem demokraatia! Iseseisvusest ja rahvusriigist pole ei Demos Kratos ega Eesti Rahvuslik Liikumine rääkinud sõnakestki. Halb enne.\nVello Leito, EIP esimees, 20 juuni 2006\nERL on Eesti iseseisvusvastane eriprojekt\nERL on iseseisvusvastane eriprojekt\nERL on avaldanud enesemääratluse ja see näeb välja nii: “Eesti Rahvuslik Liikumine on kodanikualgatus, mis liidab eestluse eest seisvaid inimesi, et üheskoos anda oma panus ning seista kodanikuühiskonna ja rahvusriigi eest.” Kuna nõuet Euroopa Liidust väljaastumiseks pole esitatud, siis saab kõike öeldut käsitleda ainuüksi Eesti kui EL liikmesriigi kontekstis. Seetõttu ERL märksõnadeks kujuneb: seista Euroopa Liidu kodanikuühiskonna eest,seista rahvusriigi eest Euroopa Liidu sees. 0Sunnib muigama, need on ju needsamad, mis Isamaaliidul kuni käimasoleva uue niši otsingute alguseni, st et ERL on endise Isamaaliidu ideoloogiline kloon.\nJuba ERL loomise algetapil prognoosisin, et ERL ainsaks tegelikuks funktsiooniks on Isamaaliidust vabaksjääva nišiosa täitmine nii, et seda ei saaks endale üle võtta Eesti Iseseisvuspartei. Ja vabaks jääb ISML “rahvuslikkusega” äralollitatud elektoraat, need, kes pole tänini aru saanud, et ISML 1992-95 läbiviidud reformid on pannud Eesti riigi ja rahva noolsirgele hävingukursile, et suurim riigireetur pole keegi muu kui Isamaaliit. ERL puhul on tegemist täpselt väljatöötatud eriprojektiga. Kindlasti ei pannud seda kokku ISML juhtkond, Lääne okupatsiooni endise lipulaeva navigeerimisega tegelesid siis ja tegelevad ka praegu välisjõud, need kelle jaoks oleks ka tegelikult iseseisev Eesti 19 aastat kestnud sihikindla töö raiskuminek.\nProjekt ERL alustas kirjaga oma lipul: ‘rahvuslik’, jätkas ‘rahvuslastega’ ning jõudis oma enesemääratlus-täpsustustes ‘eesti rahvuslasteni’ välja. Alustas riikliku staatuse määratlemise eiramisest kuid jõudis lõpuks selleni, et Eesti on ‘rahvusriik’ EL sees. Seaduspärane asjade käik. Mitu korda tuli enesemääratlust muuta, et EIP teed sulgeda. ?ksnes iseseisvuse küsimuses tõusis tee ka nende ees püsti, mispeale Mait Raun imestas: “Ma ei saa aru, miks … ERL … ja mis nad veel on ei suuda selgelt välja öelda, et Eesti peab olema iseseisev riik. Ja et praegu on Toompeal kohalik võim, mis allub välismaistele ülemustele.” Kui ei saa välja öelda, siis tähendab, et selleks on olemas kindel põhjus: hunt ei saa lambanahka seljast võtta kui midagi lambale kahjulikku ees seisab. Ja ees seisab.\nVastupidi ERL väidetele pole iseseisvus erinevalt tõlgendatav vaid on aritkmeetilise täpsusega paikapandud juba enne meid. 2003.a. euroreferendumi eel pöördus EIP õiguskantsleri poole nõudmisega esitada riigi, liitriigi ja rahvusvahelise lepingu definitsioon. Selgus, et Eestil on olemas legaaldefinitsioon vaid rahvusvahelise lepingu osas ja see langeb täpselt kokku rahvusvahelise õiguse definitsiooniga. Riigi ja liitriigi legaaldefinitsioone ei saanudki olla, sest siis oleks kõigile olnud selge, mis asi see Euroopa Liit on.\nAga kui legaaldefinitsiooni pole, siis saab aluseks olla vaid rahvusvaheline õigus, mille järgi liitriigi (=riik) määravad üheselt ära vaid neli põhitunnust: ühtne territoorium, ühtne kodanikkond, ülimuslik keskne täitevvõim ja ülimuslik keskne seadusandlik võim millel on kompetentsi kompetents (oma ülimuslikkuse laiendamise õigus).\nKõik tunnused on EL puhul täpselt täidetud alates Maastrichti lepingu sõlmimisest. Euroopa õiguse ülimuslikkus oli algselt sätestatud põhiliselt majanduse valdkonnas kuid järgmiste liidulepingute (Amsterdami ja Nizza liidulepingud) käigus iga kord laiendati Euroopa õiguse ülimuslikkust umbes 40le uuele valdkonnale, nii et praegu on selle toimealast väljaspool alla kümne valdkonna. Euroopa õiguse ülimuslikkuse laiendamine, teiste sõnadega siis oma kompetentsi kompetentsi kasutamine on aga praegu protseduuriliselt väga tülikas ja aeganõudev, seepärast püütaksegi kasutusele võtta ELiidu põhiseadus; maksku, mis maksab.\nNiisiis riiklikul iseseisvusel pole erinevaid tõlgendusi. Kui kasvõi üks neljast põhitingimusest pole täidetud, ei ole tegemist iseseisva riigiga. Eesti puhul on kaks tingimust täitmata, seega pole Eesti iseseisev riik vaid on liitriigi liikmesriik. Sellest hoolimata ERL kirjutab oma enesemääratluses et ERL seisab rahvusriigi eest ehkki juba definitsioonijärgselt saab rahvusriik olla vaid iseseisev riik väjaspool liitriigi koosseisu. Pole huvituseta, et liitsõnas rahvusriik osa ‘rahvus’ märgib juba ära, kes on kõrgeim võim riigis. Seepärast ongi ERL üheselt määratletav eurorahvuslaste liikumisena. Politoloogiliselt veelgi täpsemalt: ERL on etnosistlik, vasaktsentristlik liikumine, nii nagu see sai kirja pandud minu poolt juba varem (vt SI-195).\nMida on ERL kui EIP vastane eriprojekt juba suutnud korda saata EIP kahjuks? ?sna paljugi: on suutnud muuta kasutamiskõlbmatuks mõiste ‘rahvuslane’, on suutnud alles jätta politoloogilisse ruumi senise demagoogia superässa, sõna ‘rahvuslik’, tunnistab ainuüksi idaokupatsiooni olemasolu, täielikult eirab lääneokupatsiooni olemasolu, on suutnud hoida üldsuse tähelepanu eemale kõikidest sisulistest küsimustest, NB! on suutnud hoida üldsuse tähelepanu kõrvale ka faktist, et Eesti riigi täielik majanduspankrott pole enam kaugemal kui 3 aastat (Eestis tegutsevate välismaiste kommertspankade hinnangul 1-2 aasta kaugusel), et „majandusedu” oli vaid riigi vara müügi, ettevõtete müügi ning eraisikute ülikiirest ja seejuures kiirenevast laenukoormuse kasvust tehtud õletuli, mis kohe kustub ja järgneb rahva agoonia, võlgu ehitatud eluasemete kaotus, tööpuuduse tõus prognoositavalt üle 30% (mehhikos 1994 tõusis analoogilises olukorras üle 50%).\nKuid pole saavutanud oma põhieesmärke:\nsõnade iseseisvus/iseseisvuslane diskrediteerimist,\niseseisvuslaste ja nende ühenduste koostöö kahjustamist,\nEIP elektoraadipüüdja erakonna loomist (näiteks Eesti Rahvuslaste Erakonna nime all),\ninfiltreeruda EIP ridadesse, ellu viia kavandatud EIP ülevõtmine.\nSI portaali materjalid annavad hea ülevaate etnosistide liidrite asukohast poliitilises kolmemõõtmelises ruumis kuid ei reeda ERL liikmete meelsust. Nemad kas lihtsalt ei võta sõna või on ERL juhtkond suutnud nende väljundi sulgeda. Seepärast lõpetuseks sõnum ERL lihtliikmetele. Jõudke selgusele mida te soovite. Kas soovite ERL ideoloogia eestkõnelejate poolt pakutavat uut, sedapuhku kollast värvi ühiskodu “minu kodu on Euroopa Liit”, st Euroopa liitriigi liikme staatust, kus on üleeuroopalik ühtne kodanikuühiskond, Riigikogul haldusõigus Eesti territooriumil, aga eesti rahvas riiklusvõimetu “pärismaalasest” odav ori oma kodumaal – siis minge nendega. Kui soovite aga iseseisvat Eesti riiki, kus peremees, ehk kõrgeima võimu kandja on eesti rahvas, Riigikogu ja eesti õigus ülimuslikud, mis muuhulgas võimaldaks peatselt algava uue immigratsiooniplahvatuse-uusassimilatsiooni tõkestamise, rahvusliku majanduse koomast üles äratamise, keskmist elatustaset tõsta, jne – siis tulge meiega.\nEIP niši võib täiendavalt iseloomustada veel ka niimoodi, et sinna kuuluvad need, kes teavad ja tunnistavad, et 1986.a. ELiidus käivitatud ühiskodu programmi jätk on 1987 a. Venemaal käivitatud ‘evropa, naš obštši dom’, et Venemaa ja ELiit on üks, nende eesmärgiks on impeeriumi loomine ookeanist ookeanini, et eesmärgiks on ka Eesti poliitiline destabiliseerimine, majanduse pankrotti viimine, et sedakaudu pöördumatult üle võtta Eesti territoorium, eesti rahvus assimileerida. Need, kes on aru saanud, et Eesti riiki ja rahvast on võimalik päästa vaid väljaspool “ühiskodu”, selle sees Eesti vääramatult assimileeritakse Venemaa poolt (vt EIP 7. augusti deklaratsdioon). Nii Venemaa kui Euroopa Liit on huvitatud Eesti riikluse hävitamisest, rahva muutmisest riiklusvõimetuks, sest ainult siis saavad nad Balti basseini kaalukaima geopoliitilise piirkonna täisperemeesteks. Kõige peale jääb aga ikkagi Venemaa, tal juba omad ees. Pealegi aitavad ERL-laadsed etnosistid Venemaale väravaid avada, et see majanduse ja EL kaudu kiiresti kohale jõuaks. Seepärast, ERL liige, kui sa ei soovi riigi ja rahva mõrvamisele kaasa aidata, siis ühine EIPga, ainukese poliitilise jõuga, mis püüab riiki ja rahvast päästa.\nLõpetuseks. Kas EIP võiks istuda ümarlauda ERLga? Muidugi võiks, kui vaid teaks vastust küsimusele, milleks? ERL “rahvuslusel” pole rohkem ühist eesti rahvuslusega kui on lambal lambanahaga hundi seljas. Küll aga on tark teha eesti isesivuse eest seisvate ühenduste ümarlaud. Ja see saab ka tehtud.\nVello Leito, EIP esimees, 21. august 2006\nIseseisvuslased versus euroautonomistid – Eesti Iseseisvuspartei versus Isamaaliit/ERL\nMiks reaalteadused on tulemuslikumad kui ühiskonnaga seotud teadused? Mõistagi sellepärast, et uurimisobjektid on erinevad. Füüsiline maailm on hõlpsasti süstematiseeritav, defineeritav, modelleeritav, jne, ühiskonnaga seonduv aga väga vaevaliselt. Eks seepärast ole ka politoloogias pidevalt „halb nähtavus“, kuigi midagi on ju tehtud sealgi; näiteks on loodud käsitlus kolmedimensioonilisest poliitilisest ruumist.\nEesti Rahvuslik Liikumine (ERL, vt www.rahvuslikliikumine.ee) on poliitiline liikumine. See on lihtviisiliselt ära öeldud ERL põhikirjas, liikumise alusdokumendis, kus poliitiline eesmärgistus on kirjas niimoodi (eksitav verbaalne vaht on kõrvaldatud): 1.2. Eesti Rahvuslik Liikumine on vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks on teha panus võimu elluviimiseks ning huvide teostamiseks kohalikes omavalitsustes ja Riigikogus. „Võimu elluviimine“ ja „huvide teostamine kohalikes omavalitsustes ja Riigikogus“ kuulub Erakonnaseaduse §1 alusel ainult poliitiliste parteide/ühenduste kompetentsi, apoliitilised ühendused seal võimu ei teosta. Seetõttu tuleb ERL tingimata lahti rääkida just poliitilises 3D ruumis.\nOlukord Eesti poliitikas on selline, et nii Isamaaliit kui selle poliitiline kloon Eesti Rahvuslik Liikumine on avalikult end määratlenud euroautonomistideks. Kui seni toetus see väide vaid asjaolule, et ERL pole kuskil ilmutanud nõudmist Euroopa Liidust välja astuda, siis nüüd on ERL minu suureks üllatuseks selle selgelt ka kirja pannud. Tsiteerin: „ERL näeb Eestit lahutamatu autonoomse Euroopa Liidu liikmesriigina. Ainult nii on võimalik säilitada eesti keel ja kultuur. Seepärast ka tervitame 22. hommikul riigikogulasi, kes 9. mail hääletasid konstitutsiooni poolt, tänu millele oleme nüüd autonoomne Euroopa Liidu liikmesriik ning kutsume kõiki seda koos meiega tegema!“ (http//www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/article.php?id=13658597; kommentaar nr 198, ERL). Ometi nimetavad nad endid nii kõnes kui kirjas rahvuslasteks. See on lubamatu, neid kahte asja aga ei saa kuidagi ühitada, tegemist on otsese valega. Siinkohal pean isegi otstarbekaks meelde tuletada, et NSVLi algusaastate ameeriklasest suur sõber Armand Hammer on ajalukku läinud sellise lausega: „Tõerääkijatel pole tulevikku, tulevikku ehitatakse ainult valedele.“ Milline on aga tulevik kui see ainult valedele üles ehitada, selle verivärvikas esilinastus algas juba AH eluajal.\nRahvuslusest saab tõsisel meelel rääkida üksnes politoloogilises käsitluses, nii nagu rahvuslust mõistetakse ja defineeritakse ka mujal maailmas. Ainult nii on võimalik teema lahti rääkida ühemõtteliselt paikapanevalt; sealjuures saab seda teha isegi ERL suhtes. Nagu ma juba kirjeldasin (meie koduleheküljel: „EIP ühisnimekirjast,“ 20.06.2006) asub rahvuslus politoloogilises kolmemõõtmelises ruumis x teljel, mil nimeks riskitelg. Astendusi on viis, rahvuslased paiknevad paremtsentristlikus nišis, etnos’istid vasaktsentristlikus nišis. Ei mingit ebaselgust. Poliitilise ühenduse või poliitiku asukoha riskiteljel määrab ainult see, kuidas nad suhtestavad end riikluse küsimusega.\nui eesmärgiks on seatud rahvusele või rahvale iseseisev riik, st siis sellele rahvusele(rahvale) riigirahvuse staatust, sellisel juhul on meie ees rahvuslased. Kui aga poliitiliseks eesmärgiks on seatud rahvuse või rahva huvide kaitse riigi sees, nõudmata neile riigirahvuse staatust, siis on tegemist etnos’istidega. Näiteks eesti rahvas ei ole Euroopa Liidu nimelises liitriigis riigirahvas, sest selleks on Euroopa rahvas (kõik need, kel on EL kodakondsus), seepärast kõik need, kes kaitsevad eesti rahva huve EL sees nõudmata uut iseseisvumist (väljaastumist), ei ole mitte rahvuslased vaid on etnos’istid – eestlaste kui ühe etnilise terviku eestvõitlejad EL sees. Nagu Isamaaliit ja ERL seda on.\nKui ei meeldi nimetus etnos’ist võib kasutada nimetust etnoist, rahvusautonomist või lihtsalt autonomist aga mitte rahvuslane, sest see on definitsioonijärgselt juba n.-ö kinni pandud rahvusriiklastele ehk rahvuslastele. Eesti puhul saab öelda ka nii, et ainult iseseisvuslased võivad endid nimetada (eesti) rahvuslasteks, seetõttu EIP kasutab suurema täpsuse huvides iseenda suhtes ka määratlust: (eesti) iseseisvusrahvuslased.\nOma 06.09.2006 pressiteates ERL kirjutab: „Rahvuslased kutsusid Ansipi oma meeleavaldusele.“ Endi rahvuslasteks nimetamine on teadlik viga. Aga kui ERL seda sõna ilmtingimata kasutada soovib, siis on olemas niisugune võimalus – nimetada endid eurorahvuslasteks, sest ELi kui liitriigi kodakondsusele rajatud riigis on euroopa rahva patrioodi nimi eurorahvuslane. Eesti rahvusluse ja rahvuslastega aga neil ja ERL-il mingit pistmist pole, sest Euroopa Liit on Eestit okupeeriv riik.\nLähtudes armandhammerlikust meetodist saavad Isamaaliit ja ERL nimetada autonomiste muidugi kuidas soovivad, sest kahjuks pole „demokraatlikus“ poliitikas valetamine üldjuhul karistatav. Definitiivses tähenduses aga kaksipidi mõistmine võimalik ei ole. Seega valitseb Eesti poliitilises ruumis seis: iseseisvuslased versus euroautonomistid ehk Eesti Iseseisvuspartei versus Isamaaliit/ERL.\nNeed kaks, rahvuslane ja etnos’ist käivad lahus niikaua kuni planeet Maad pole täitnud üksainus rahvus või rahvas. Kui nii oleks, siis oleks Maa peal kommunism, sest kommunismi vundamendiks ongi just rahvuste ühtesulatamine, nii et oleks ühtne mass ja selle ülemaailmne juht. Huvitav oli lugeda kuidas kommunismi defineeriti 40 aastat tagasi: „Kommunismi arenemise teatud astmel surevad täielikult välja poliitilised ja õiguslikud institutsioonid, poliitiline ja õiguslik ideoloogia, kujunevad ühtsed, üldtunnustatud kommunistliku ühiselu reeglid, milledest kinnipidamine muutub kõigi inimeste vajaduseks ja harjumuseks, täielikult sureb välja riik, ammendab oma ajaloolise missiooni ka partei, toimub rahvuste üha suurem igakülgne lähenemine, kuni kaovad täielikult igasugused erinevused nende vahel,“ Filosoofia leksikon, Tallinn 1965, lk 381. Eesti Iseseisvuspartei rahvuste kokkusulatamisega ei tegele. Erakonna ametlikud tunnuslaused on: „Eesti uuesti iseseisvaks!“ „Rahvuslik majandus kuningaks!“.\nVello Leito, EIP esimees, 07. sept 2006\nVahekokkuvõte: ühisnimekiri, rahvuslased\n22. sept Tiit Madisssoni poolt organiseeritud meeleavaldus sai üsna tagasihoidliku tunnustuse osaliseks. Teades seda kui raske on meeleavaldusele kokku saada kasvõi 200 inimest, oleks mina arust võinud tunnustust rohkem olla. Samas panen ma pahaks tema väidet, et “ ERL vähemalt midagi teeb ja korraldab, teised ainult targutavad internetis.” EIP korraldas meeleavalduse 24. veebruaril ja 09. mail, (mõlemas osales umbes samapalju inimesi kui Madissoni omas) ning plaanis on veel üks meelevaldus sellel aastal. Nii on lood tegelikult. Miks aga EIP üritused ei leidnud võrdväärset meediakajastust? Sest Madisson ja ERL ei kujuta võimudele, riigikogule ja välisagrentuuridele mingit ohtu, EIP aga küll. Seepärast ongi EIP-le rakendatud maksimaalselt võimalik meediablokaad, sealjuures minule isiklikult. Näiteks osalesin saatesarja Unetus viimases saate 01.06. ja sain kahel korral sõna, a’ 1-1,5 min, aga viimane kui sõna oli välja lõigatud.\nKuid Madissoni meeleavaldus andis kõrvaltulemina ootamatult kaks väga olulist sõnumit. ?hele juba viitas Mait Raun: “Siit võib teha oletuse, et ERL ei ole enam soodusnimekirjas nagu aprillis-mais. Või isegi, et alates 22. sept ei ole teda võimude ja agentuuride meelest sellisel kujul enam vaja.” Väga õige, EIP rööbastelt mahalaskmine ebaõnnestus, vastupidi, EIP ja SI lasid rööbastelt maha hoopis ERL-i.\nEnt see pole peamine sõnum. Nagu lühike ja tihe vihmasadu lööb õhu puhtaks, nii lõi poliitilise õhu rahvusluse nišis puhtaks Madissoni üritusega kaasnenud väitlus SI portaalis. Sealt on pärit ka kõik käesolevas kirjutises toodud tsitaadid\nSelgub, et on saavutatud üksmeel selles osas, et rahva eest südant valutavaid suundumusi on kolm, Eesti riigi eest võitlejate suundumusi aga üksnes kaks. Ahti Mänd: “Pole mõtet rääkida rahvuslaste ühisnimekirjast, kui rahvuslased on jämedalt võtte diametraalselt kolmes erinevas leeris: Eesti Vabariigi taastamise toetajad, Eesti “riigi” loodava Euroopa Liidu föderaalriigi osana toetajaskond ja Euroopa liidust lahkulööva uue Eesti riigi toetajaskond…”. Keegi pole sellisele jagamistehtele vastu vaielnud.\nKolme suundumuse ühisnimekirjast pole tõesti võimalik rääkida ja pole võimalik nõustuda ka Mait Rauna väitega, et: “Rahvuslastel on algusest peale olnud kaks valikut: ühisnimekiri või valimiste boikott.” ?hisnimekiri ei ole võimalik ühelt poolt seepärast, et EIP ühisnimekirjades ei osale. Ning teiselt poolt seepärast, et teine suundumus pole ju rahvuslased, vaid on, nagu korduvalt kirjutanud olen, eurorahvuslased-autonomistid. Teisisõnu, nad on EL ja Venemaa baasil loodava Eurussia impeeriumi käsilased. Mistõttu tuleb kahjuks Mait Rauna väide: “Kuna tegelikkuses on rahvuslikku liikumist väga tarvis, …” lihtviisiliselt lahterdada Eurussia impeeriumi teadvustama promoks. Boikoteerimise mõte ei ole minu silmis aga väärt ainsatki rida.\nPean õigeks Ahti Männi sõnu: “Ainus reaalne võimalus on koonduda, teha järjepanu mitu aastat tööd…”. Veelkordseks täpsustades, et koonduda saavad vaid esimene ja kolmas suundumus, jääb kurvastama Männi poolt kordasaadetud hooletu ülekõndimine ühest faktist. Ta räägib koondumise vajalikkusest jättes aga tähelepanu alt täiesti välja selle, et eesti iseseisvusrahvuslased koondusid juba 1999 aastal EIP ridadesse ja sellest alates on teinud iga päev täpselt eesmärgistatud süsteemset tööd mainitud eesmärgi nimel. Kui näib vaid õnneliku juhusena see, et EIP on olemas ja valmis minema valimistele, sel ajal kui kõrvalt on kadunud kõik ligi kümme riigikoguvälist parteid, siis see vaid näib nii.\nHenn Põlluaas: “Vaevalt, et ühisnimekiri Iseseisvuspartei egiidi all, tänu Vello Leito rahvuslaste pihta korduvalt sooritatud põhjuseta rünnakute ja rahvuslaste-iseseisvuslaste vahelise jäiga ja kunstliku seina püstitamise taustal, võimalik on.” ?hisnimekirja ei tulegi, EIP tugevdab oma ridu liituda soovijatega ja võtab oma valimisnimekirja neid sõltumatuid iseseisvuslasi, kes tunnistavad meie programmilisi põhimõtteid (vt SI-175). Vello Leito ei ründa kedagi põhjuseta vaid selgitab olukorda, et kõik saaksid aru, et tõepoolest ehitatakse Eurussia impeeriumi (mida nõrganärvilised tavatsevad nimetada Euroopa ühiskoduks) ja mõistaksid, kes sellele kaasa aitava. Ma ei ehita kunstlikku seina, ma püstitan endastmõistetavat kaitsevalli uusokupantide-assimileerijate teele, nende käsilaste teele, trooja hobuste teele. Ma püüan selgeks teha, et nõrgem peab alati end kaitsma selliselt, et ehitab linnuse – iseseisva riigi – ja eirab raudrüütlite sireenlikke hüüdeid: ärge olge argpüksid, tulge lagedale (ELiitu) võidelge nagu mees mehega! Samasugust hüüdu kuuleme kõiges: võtke normaalsena uusimmigratsiooni, rahvuste segamist, homopromo, jne. Aga see kõik ongi uuskommunism. Viimase põhiideeks ju ongi rahvuste kokkusulatamine, maailmariigi loomine mille tipus vaid üks Juht istuda saaks.\nTiit Madisson: “Tundub, et ka järgmistel valimistel tuleb meil valida sittade ja veel sitemate vahel, sest rahvuslased ei ole suutelised mingit nimekirja kokku panema.” Loodame, et need nn rahvuslased tõesti ei suuda nimekirja kokku panna ja tekib ühiskonnas lihtne alternatiiv: kas hukkuda riigikogupartide uuskommunismi päikese kõrvetavate kiirte all, saada Eurussia pärismaalasteks, või hakata linnust uuesti üles ehitama eesti iseseisvusrahvuslaste ja EIP initsiatiivil, EIP lahendite kohaselt.\nVello Leito, EIP esimees, 02. okt 2006\n5,545 total views, 3 views today\nThis entry was posted in Temaatilisi artikleid and tagged ERL, fund.. Bookmark the permalink.\n← Vello Leito: Teadmiste kohustuslik miinimum Eesti riigi ja rahva ärakustutamise avaliku salaplaani kohta\nAinult üks väljapääs on jäänud →


Jesuiitide tegevuse taastamine Tartus | Histrodamus.ee\neelmine Tartu jesuiidid vangistuses\njärgmine Jesuiitide tegevus 17. sajandi alguses\nJesuiitide tegevuse taastamine Tartus\n1603. aastal vallutasid Tartu aga taas Poola väed, kelle kannul tulid ka jesuiidid, kes võtsid taas üle oma kolleegiumi, maavaldused ja muu kinnisvara. Väidetavalt oli hoonete seisukord kohutav: neid oli maha kisutud, lõhutud ning põletatud ja hävitatud oli ka raamatukogu. Lisaks oli kolleegiumit sõja ajal kasutatud avaliku seegina, kus paljud olid haigustesse või nälga surnud, nii et hoonete lähedalt leiti suur hulk laipu. Hukkunud või põgenenud olid ka talupojad, varem jesuiite sissetulekuga varustasid.\nJesuiitidele kinnitati nende vanad ning ka mõned uued maavaldused elukulude katteks, lisaks oli neil mõningasi säästetud summasid. Pärast Tartu tagasivallutamist teenisid preestrid peamiselt Poola sõjaväelasi. Elati ränkades tingimustes, mida muutis hullemaks möllav katkuepideemia. Kohal oli ainult kolm jesuiiti, kes olid Tartus elanud ka sõja eel, aga õigel ajal põgenenud. Nende peamine ülesanne oli anda sakramentide jagamisega vaimulikku tuge allesjäänud katoliiklastele ja sõjaväele, sest teisi preestreid polnud võimalik leida kogu Liivimaalt.\nPihilkäijate arv kasvas sõja-aastatel ja vahetult selle järel kiiresti ning leidus ka mitmeid usust taganejaid, kes nüüd taas katoliku kirikuga liitusid. Jesuiidid võtsid endale ka mitmeid linnamaju, mis halvendas nende suhteid kohalike kodanikega. 1610. aastatel ei olnud Tartus kunagi aga rohkem kui viit jesuiiti, mis oli selge langus võrreldes sõjaeelse 19 preestriga. Samuti ei jagatud mingit kooliõpetust ning ka misjonitöö ei olnud väga aktiivne.


Chywanaprash – kosutav India taimesegu talveks\nTalvekülmaga otsime välja oma kõige soojemad riided, kuid kiires elutempos ei ole alati aega pakkuda kehale toitaineid, mida vajame selleks, et jääda terveks. Chywanaprash on India taimesegu, milles kokku segatud mitukümment ürti ja vürtsi. Seda toniseerivat džemmi sobib segada nii kuuma tee sisse kui määrida saiale – hästi maitseb see antioksüdantide rohke segu igal juhul!\nChywanaprash`i nimetatakse India traditsioonilises meditsiinis ajurvedas austavalt elueliksiiriks ja süüakse Indias iga päev miljonite teelusikatäite kaupa selle kuulsa noorendava toime tõttu.\nDžemmi põhiline koostisaine on india karusmari, mis on segatud kokku umbes 35 muu ürdi ja vürtsiga ning keedetud pastaks mee, seesamiõli ja jaggery toorsuhkruga (eriliste toitvate omadustega kontsentreeritud suhkruroomahl).\nMagusa, hapu ja vürtsika džemmi toitvad omadused tugevdavad meie loomulikku immuunsust. Džemmi kasutatakse haigustest taastumiseks, vaimuselguse suurendamiseks, viljakuse parandamiseks, elu pikendamiseks ja vananemise aeglustamiseks, samuti kopsude, südame ja reproduktiivorganite kaitsmiseks, ravimiseks ja toniseerimiseks.\nSee ainulaadne taimesegu aitab ülekaalulisuse, hingamisraskuste, nõrgenenud immuunsuse, aastaaegadele omaste vaevuste ja südamehäirete korral.\nDžemm sisaldab ohtralt antioksüdante – ühest portsjonist saab 35% päevasest antioksüdantide kogusest.\nFoto: Pukka Herbs


Karla kalendrisaba: Ehk küll torm ja maru möllab - Estonian World Review\nKarla kalendrisaba: Ehk küll torm ja maru möllab (14)\nMeelejahutus 01 Oct 2010 Kargu KarlaEesti Elu\nNisukeste sõnadega laulu laulis minu kadund ema ja see oli old tema noorepõlve laul, ikka et „ehk küll torm ja maru möllab irmsasti, siiski ma su juurde jõuan armsasti“. Need olid ilusad ajad. Siis oli armastusel ulga tugevam jõud kui tormil ja marul. Armastus ei oolind tuulest ega tuuslarist. Noored armastajad oitsivad ühte ja läksivad paari ja elu läks edesi nigu muinasjutt, mis lõppes ikka nii, et „kui nad vahepeal ära pole surd, siis elavad veel praegagi õnnelikult“.\nArmastus ei oolind seisusest kah. Sellest kõneles üks teine vanaaegne laul, mis käis niiviisi, et „üks noormeest rikast sugu vaest neidu armastas“. Tuhkatriinud said printsidele mehele, kantsid pastelde asemel kuldkingasi ja kutsusid pühaba õhtapoolikul sulased ja saunikud enda juurde lossi õuele klimbisuppi sööma.\nEt armastusel enam seda jõudu ei ole mis omal ajal, seda oleme kõik märgand ja sellest on kahju kah, aga tormil ja marul on jõudu küll rohkem kui ennevanasti. Meil ju käisid kah vahel kõvemad tuuled üle maa, sasisid einakuhjasi ja rukkiakkisi, aga et nad oleksid mõne popsi sauna upakile lükand, talu äärberist kõnelemata, seda küll ei juhtund. Siin ävitavad mõnes kandis pool linna ära ja uputavad jalgujäänd inimesi.\nEga need polegi enam arilikud tormid, nendele on akatud igasugu imelikke nimesi panema. Vahel on ta orkaan, vahel taihvuun, vahel tsunaami ja mõnikord urrikaan. Ja neid urrikaanisi akati naiste nimega kutsuma, ikka et sel aastal oli urrikaan Amanda, teisel jälle Mahvalda ja siis Villemiine ja ikka nõnda edesi. Aga enne kui kord oleks Katani jõud, akkasid naisõiguslased urisema ja minu küljeluu jäigi suurest aust ilma, tormitseb oma köögiseinte vahel ja peksab kulbiga vasta potiserva. Väljas teevad vägevaid tegusi mehenimega urrikaanid — Jürid, Joosepid ja Mihklid. Ei jõud kord Karlani kah, enne tuli ilda aegu vene nimega Iigor, kes akkas Njuuhvimaal möllama. Njuuhvid on kanged küll nigu meie saarlasedki, aga venelase vasta ei saa. Kust venelane on üle käind, seal ei kasva enam rohukõrs ega takjanupp, kapsajuurikast vai kaalikast rääkimata.\nMeil lükkas torm apartemendi rõdul Kata lillekastid külili ja kangutas magamisetoa akna võrgu lahti. No selge pilt, et see pold arilik torm, see pidi olema selle vene Iigori puhvaika õlm, mis meid riivas, kui Iigor ise njuuhvisid nuhtles. Sel ajal, kui mina kõpitsesin võrgu kallal, tahtis Kata rõdule ronida oma lillekastisi päästma, aga ma sain tal õigel ajal undrukusabast kinni. See vene tuulispask oleks ta viind üle rõduserva lendu nigu kuvernante kanditaadi Meeri Poppinsi vilmis. Venelase sunnik on salalik, tulgu ta misukesel kujul tahes. Kui tal on tormi nägu, siis võib viia sul särgi seljast minema nii et kuub ei liigu.\nNüüd on ilm jälle vagane. Eks telekast näe ja kuule, mis Iigor Njuuhvimaal korda saatis, enne kui tagasi Novgorodi lendas.


Kas 1,8 ja 1,4 põhiläätsede vahel on märgatav erinevus?\nOlen oma Nikon D50 jaoks ostnud peamise objektiivi. Märkasin, et 1,8 on sadu dollareid odavam kui 1,4 AF-S. Mida teen selle kulude erinevuse eest? Kas see on tõesti märgatav?\nSeda arutati ka (Nikoni 50 puhul) siin: http://photo.stackexchange.com/questions/5440/nikkor-50mm-f-1-8d-versus-f-1-4g/5480#5480\nSee on kaks kolmandikku f-stopist koos sellega kaasnevaga:\nKitsam teravussügavus (võib-olla f / 1,8-ga võrreldes marginaalne)\neredam pildiotsija; suurepärane vähese valgusega olukordades\nVõib olla vahe löögi saamisel või mitte, ka vähese valguse korral\nLäätsed kipuvad allapoole seismisel teravamaks muutuma. F / 1,8 korral peatatakse f / 1,4 objektiiv kaks kolmandikku peatusest allapoole, samal ajal kui f / 1,8 on pärani lahti. Ma ei tea, kas siin on läätsede vahel mingit teravuse erinevust, kuid eeldaksin, et f / 1,4 on f / 1,8 juures teravam kui f / 1,8 objektiiv.\nKas see on hinnavahet väärt? Ainult sina saad öelda ...\nOlen kaanonipoolne, kuid teravus ja vähese valguse võimalused lasid mind tõepoolest õhku, kui viisin f / 1.8-lt f / 1.4-le 50 mm objektiivi.\nBokehis on erinevus ka ava moodustamiseks kasutatud terade arvu tõttu. F / 1,4-del on kenam bokeh.\nLihtsalt selguse huvides on f1.4 2/3-s peatub kiiremini kui f1.8, see tähendab, et 2/3-s peatub kiirem säriaeg. Enamiku pildiotsijate puhul on objektiivid üle teatud kiiruse (pole kindel, näiteks f2.8?) on pildiotsijas heleduse tõttu mõeldamatud, kuna valgus jaguneb teravustamisanduri ja pildiotsija vahel. Teravus sõltub kindlasti kaubamärgist. Nt väidetavalt on Pentax 50mm f1.7 teravam ja kontrastsem kui Pentax 50mm f1.4 tavalistes avades kuni umbes f2.8. Loe arvustusi: fredmiranda, slrgear, photozone.de. Vintage jaoks: pentaxforums, mflenses, manualfocus\nEriti Canon 50mm f / 1.8 cheapo-l on kohati päris šokeeriv bokeh.\nF / 1.4 objektiiv f / 1.8 juures ei pruugi tingimata olla teravam kui f / 1.8 lahtiselt. Ma ütleksin, et see võib sageli olla vastupidine. Oletame, et objektiivid on * sarnase hinnaga * (praktikas ebatõenäoline) - f / 1,4 on f / 1,8 juures tõenäoliselt vähem terav kui f / 1,8 objektiiv. Alles siis, kui see on üsna odav f / 1.8 objektiiv (nagu Canon) võrreldes kallima f / 1.4-ga, eeldaksin, et f / 1.4 on sama laia avaga teravam. Teisiti öeldes hõlmab ülikiire objektiivi valmistamine rohkem kompositsioone kui lihtsalt uue, vähem terava f-stopi lisamine põhja. See mõjutab ka teie teisi avausi.\nLihtsalt selguse huvides, nagu @Reid ütleb allpool, on 1,4 suurem kui 1,8 peatusest 2/3.\n@thomasrutter-l on õigus, olen midagi sellist lugenud. see on tingitud asjaolust, et f1.8 50 mm objektiivid kasutavad aja testitud disainilahenduse mõningast variatsiooni (odav valmistamine, terav kleepumine) ja tavaliselt on f1.8 f1.8 objektiivid teravamad kui f1.4 objektiivid f1.8 juures. 8.\n@JoséNunoFerreira Enamik 50mm on põhimõtteliselt "Double Gaussi" kujundused. Vaadake http://www.lensrentals.com/blog/2011/08/lens-geneology-part-1\nMa pole Nikoni osas kindel, kuid üks suurimaid erinevusi, mida näen mainitud Canoni 50 mm 1,8 ja 1,4 objektiivide vahel, on koostekvaliteet - muuhulgas plastik vs metall. Tõenäoliselt moodustab see suurema osa hinnavahest.\nOstsin f1.8 ja see oli suurepärane objektiiv, pange tähele, et sõna * oli *, viskasin selle maha ja klaas kukkus välja. Mul on nüüd 1.4.\nUmbes umbes f / 2,5-st alates on nad teravuselt põhimõtteliselt identsed, kuid sellest madalamal on f / 1,4 teravam. Muidugi on selle USM-i fookus palju kiirem ja vaiksem kui f / 1.8.\nSee on tõesti suur erinevus 1,4 / 1,2 ja 1,8 ava objektiivide vahel.\nRääkimata erinevusest ava terade arvus. 50 1.8-l on kenad pildid (oma hinna eest), kuid bokeh on prügikast.\nSiin on Thom Hogani ülevaade: http://bythom.com/Nikkor50AF-Slensreview.htm\nTema arvamus on: jah, f / 1.4 on mõnevõrra parem, kuid mitte palju, nii et säästke oma raha, kui te tõesti ei vaja täiendavat 2/3 peatust. Kaaluge ISO suurendamist selle asemel peatusega (ja te peaksite nagunii ignoreerima pikslite peepereid ja nende 100% kärpimismüra katseid).\nPange tähele ka seda, et f / 1.8 D-l pole sisemist fokuseerimismootorit ja seega ei ühildu mõne kehaga. Ma ei mäleta, kas D50 on selline kere, kuid kontrollige seda.\nMa ei muretseks teravussügavuse pärast, sest see muudab teravustamise palju kriitilisemaks ja ka liiga kitsa DOF-i olemasolu on palju tavalisem tehniline viga kui liiga sügav DOF.\nD50-l on sisemine teravustamismootor, pole probleemi.\nEeldades, et see on 50 mm objektiiv kui DOF, oleks erinevus:\n50mm, f / 1,4 w / subjekt 10 jala kaugusel = 7,8 "\n50mm, f / 1,8 w / subjekt 10 jala kaugusel = 9,7 "\nErinevaid fookuskaugusi / kaugusi saate vaadata siit: http://www.dofmaster.com/dofjs.html\nSäriajani on f / 1,8 kuni f / 1,4 poolpeatus, seega:\nkui teie säriaeg oli 1/30 f / 1,8 juures oleks see f / 1,4 juures 1/45.\nkui teie säriaeg oleks f / 1,8 juures 1/100, oleks f / 1,4 li 1/150 " >\nTeisi säriaegu saate arvutada, korrutades lihtsalt säriaja f / 1,8-ga 1,5-ga, et saada säriaeg f / 1,4-le. Või jagage, et minna teisele poole. (Täispunktid kahekordistuvad, kui ava väärtus langeb , nii et pool peatus on 1,5x. Jagage lihtsalt teist teed pidi.)\nKerge vea parandamiseks: f / 1,8 kuni f / 1,4 ei ole pool peatust, vaid 2/3 peatusest, sest f / 1,8 on sqrt (2) ^ (5/3), f / 1,4 aga sqrt ( 2) ^ (3/3). Säriaeg tuleb teisendada samaväärselt: see peaks olema 2/3 võrra aeglasem.\nJah, 1,8 ja 1,4 vahel on märgatav erinevus. Minu mõtted sellel teemal on mõnes täppis\nEirake valguse erinevust, nende läätsede vahel on märkimisväärsemaid erinevusi\nTeravustamine 1.4 AF-S-le on palju kiirem ja täpsem\n1.8-le keskendumine jahib üsna vähe hämaras\nPildikvaliteet on parem ka 1.4 AF-S-l, kuid minu kogemused siin on natuke piiratud. Olen seda objektiivi kasutanud ainult poes.\nPildistan tavaliselt 24–70 2,8 ja aeg-ajalt 50 1,8 peale lülitades on see alati natuke masendav. Kord tahtsin sünnipäevapeo ajal lapsi hirmutada ja läksin parimatega kaasa. Kahetsesin seda nii väga, kui fookus ei suutnud kiiresti liikuvate mitte koostööd tegevate objektidega sammu pidada. Kui saate endale lubada 1,4, siis kahetsen, et ma seda ei teinud ja teen seda niipea, kui saan seda lubada.\nOlen näinud vastuolulisi lugusid IQ-st. Tundub, et paljud peavad 1.8-d meeldivamate piltide saamiseks, kuid see võib viidata peamiselt bokehile ja muudele subjektiivsetele asjadele (värvitasakaal jne), mitte teravusele ja moonutustele (mis on 1.8-l üsna head, pole vaja 1.4-d osta et kui te pole teooria autor, kes vaatab oma pilte läbi mikroskoobi).\nOlen võrrelnud f / 1,4 AF-S G, f / 1,8 AF-D ja f / 2,8 24-70 AF-S suumi (50 mm juures). Kõik objektiivid olid pärani lahti, teravustamine toimus käsitsi otsevaate abil statiivil ja teemaks oli lame ajaleht. Ma ei suutnud kesk- ega nurgateravuse osas juukseid 24–70 ja f / 1,4 vahele panna. F / 1.8 on keskel veidi teravam, kuid nurkades _ märkimisväärselt_ halvem.\nSaate võrrelda selliste arvustuste tehnilisi tulemusi nagu fotod fototsoonis. On huvitav näha, et AF 50 / 1,8 D-l on vähem moonutusi kui AF-S 50 / 1,4 G-l. F / 1,8 keskeraldusvõime on samuti suurem kõigi avade juures, ehkki f / 1,4 on piirid.\nSiiski peate välja töötama, mida sellisest objektiivist soovite ja millistes avades eeldate selle kasutamist.\nArvestage ka sellega, et hinnavahe peegeldab pigem &i disainikulusid kui väärtust või kvaliteeti: f / 1,4 objektiivi valmistamine on palju keerulisem.\nJah, aga enne, kui omandate 1,8-objektiivi, ei soovitaks ma raha 1.4-le kulutada. Mida laiem objektiiv, seda täpsemalt peate teravustama, et häid tulemusi saavutada. Olen pildistanud inimese nägu, kus silmad olid fookuses, kuid nina on 1,8-ga udune. Nii et hankige 1,8 ja saate seda käsitsi fokuseerida. Isegi kui AF-S on D50-l, soovite selle objektiiviga tõeliselt heade tulemuste saamiseks palju käsitsi teravustada.\nHeh, see on sama kaamera, mida ma kasutan!\nMul pole ühtegi viiskümmend viiskümmend, kuid olen aru saanud, et 1,8-lt 1,4-le liikudes ei saa te isegi täielikku lisapeatust . Samuti olen lugenud, et 1.4 versioon toob rohkem moonutusi. Kui just pole vaja parimat max. ava, säästke oma raha ja hankige versioon 1.8.\nLisaks DOF-i küsimustele tahaksin juhtida tähelepanu sellele, et DX-kaameral (näiteks D50) kasutatava 50 mm FX-objektiivi efektiivne fookuskaugus on umbes 70 või 75 mm. Selle objektiivi peale mõeldes arvestage kindlasti sellega. Mulle see juhtumisi meeldib, kuna objektiiv tunneb end natuke nagu "portree" objektiiv ja DOF-juhtimine on väga kena. Nikoni FX 35 mm objektiivi ostmine viib DX-kaamera umbes 50 mm kaugusele, kuid sellel on ka minimaalne ava f / 2, seega erinevad DOF-omadused:\nmõned minu veebisaidi pildid, näiteks see:\ntulistati Nikon D90-le 50 mm 1,4-ga.\nSee on üsna väike erinevus, kui pildistate siseruumides või öösel ... sellepärast enamik inimesi seda ka saab. Päevavalguse jaoks portreedes pole seda nii palju. Sooviksin pigem 35 mm 1,4, kuid see on minu jaoks liiga kallis. DX-il pildistan sigma 30mm 1,4 tavalise objektiivi jaoks ja nikon 50mm 1,8g portreede jaoks. Kui kasutate FX-i, hankige portreede jaoks 50 mm 1,4 g ja 85 1,8 g. Sigma 30 mm 1,4 peaks võrduma 50 mm 1,4 g-ga ... Nikon ei tee dx-le 1,4-d, b / c nad tahavad, et te FX-i täiendaksite ... Sama asi muudes pikkustes. Nad ei tee 24mm 1,8, ainult ülikallis 24mm 1,4. Nii et selle pikkusega on kas sigma 1,8 või nikon 2,8.\nSuurem osa teie vastusest pole tõesti asjakohane küsimusele, milleks oli see, kas 50 mm f / 1,4 lisakulud olid f / 1.8 väärtuses seda väärt ja kas mõni erinevus oli märgatav.\nLõplik erinevus on hinnas, kuid lisaks sellele on 1.4-l kenam bokeh\nVõib-olla soovite anda veidi lisateavet ja võib-olla mõned lingid arvustusele või kahele, mis kinnitavad seda väidet.\nbokeh on nagunii väga subjektiivne :)\nNikon müüb enamiku peamistest objektiividest kahte versiooni. G-versioon sisaldab sisemootorit, mis "võimaldab Nikoni sõnul kiiret, ülitäpset ja ülivaikset autofookust" . D-versioon on lihtsam (mootor on DSLR-is) ja tavaliselt odavam.\nSamuti näib, et enamus uutest "low end" -objektiividest (IE 1,8 G) on mõeldud DX-anduritele ainult.\nG- ja D-tähti ei kasutata autofookuse mehhanismi tähistamiseks; ainus erinevus on see, et G-objektiivil puudub avarõngas (mida pole tänapäevaste kehade puhul vaja).\n"Nikon müüb _versiooni _ oma peamistest läätsedest 2 versiooni" on liialdus, tundub, et [44 algarvu] ulatuses on sarnaseid fookuskauguse / ava kombinatsioone 10 paari ja üks kolmik (http: //www.nikonusa.com/Nikon- Tooted / Kaamera objektiivid / Kõik objektiivid / register.leht #! / Silt: IFw: Prime); enamikul juhtudel on üks neist selgelt käsitsi teravustatud objektiiv. Oh, ja f / 1,8G objektiive on ainult kaks, üks on DX ja teine FX.


Meelis Lao firmast sai Inimõiguste Kaitse Büroo - ärileht.ee\nMeelis Lao firmast sai Inimõiguste Kaitse Büroo\nMeelis LaoPäevaleht/Pressifoto, Priit Simson\nSkandaalse kuulsusega ärimeest Meelis Laod pikki aastaid valdusfirmana teeninud osaühing ML Investments Group tegi sel nädalal läbi ootamatuid muutusi: ettevõtte uueks ainuomanikuks sai Oliver Vainola ning koos sellega muutus ka ettevõtte nimi, milleks on nüüd Inimõiguste Kaitse Büroo OÜ.\nVainola asus Lao asemel ka osaühingu juhatajaks.\n2008. aasta aruande põhjal otsustades on tegu äärmiselt varaka firmaga: varade maht ulatus üle 374,57 miljoni krooni, millest suurem osa koosnes küll nõuetest ostjate vastu, mis küündisid 370 miljoni kroonini. Ettevõtte omakapital oli 225,77 miljonit krooni.\n2008. aasta müügitulu oli tagasihoidlik 4,46 miljonit krooni, mis Lao enda kinnituse järgi teeniti peamiselt ühe Küprose firma nõustamise eest seoses Venemaa naftaprojektidega.\nUue nime all tegevust jätkava osaühingu uus ainuomanik Oliver Vainola on tuntud eeskätt osaühingu Rewilo kaudu. Raamatupidamis- ja audiitorteenuseid, finantsjuhtimist, maksu- ja saneerimisnõustamist pakkuv Rewilo tutvustab end kui "raudne partner koostöös teiega".\n2009. aasta veebruaris lahkus aga Oliver koos venna Silver Vainolaga ettevõtte juhatusest ja sealt alates on Rewilo ainus juhatuse liige Oliveri ema Krista Vainola. Ümberkorralduste üksikasjad ei ole kahjuks teada.\nOliver Vainola asutas samas uue osaühingu, mis sai igati ajaga kaasaskäiva nime MASU Holding. Maksunõustajana tuntud Vainolale kuuluv Inimõiguste Kaitse Büroo vajab nüüd aga hädasti oma uue omaniku teadmisi, sest ettevõtte maksuvõlad ulatuvad juba üle 11,5 miljoni krooni, millele lisandub 7,7 miljoni krooni suurune intressivõlg. Suurima osa võlast moodustab käbemaksuvõlg 11,33 miljonit krooni, millest 11,27 miljonit krooni on ettevõtte poolt vaidlustatud.


Roland Lessing sai laskesuusatamise EMil 12. koha – Jooksja\nRoland Lessing sai laskesuusatamise EMil 12. koha\n27. jaanuar. 2017 /\nRoland Lessing sai täna Poolas Duszniki-Zdrójs laskesuusatamise lahtistel Euroopa meistrivõistlustel meeste 10 kilomeetri sprindidistantsil 12. koha, pääsedes homsesse jälitussõitu.\nLamadestiirus korra eksinud Lessing kaotas liidrile 50,3 sekundit. “Meeskond töötas täna väga hästi, suusad olid head ja laskmine ka õnnestus,” sõnas Lessing vahetult pärast võistluse lõppu. “Enesetunne on paari nädala jooksul paremaks läinud ja viimastel päevadel päris hea olnud,” lisas ta.\n“Täna läks ka rohkem pihta ja sellest ka kõrgem positsioon,” rääkis Lessing. “Homme peab lihtsalt pihta saama ja loodame, et füüsis säilib,” muigas vanameister, et laskesuusatamises on ennustamine üks tänamatu töö. Ühtlasi kiitis Lessing ka Poolas toimuvate Euroopa meistrivõistluste korraldustiimi. “Võistlus on väga hästi korraldatud, tõesti tasemel,” kiitis ta. “Ilm soosis ka täna sportlasi – päike paistis,” märkis Lessing.\nHea sõidu tegi ka Martin Remmelg, kellelt 39. koht (+1.35,9; 1+1). Johan Talihärm 84. (+3.06,7; 1+2) ja Tarvi Sikk 95. (+3.36,4; 0+1).\nEuroopa meistriks krooniti bulgaarlane Vladimir Iliev (24.26,9; 0+1). Hõbemedali sai kaela Alexander Loginov. Puhtalt lasknud venelane kaotas liidrile 4,9 sekundit. Poodiumi kolmandale astmele tõusis samuti bulgaarlane – Krasimir Anev (+16,7; 0+0).


Lavash rull juustu ja maitsetaimedega - Nõude retseptid - 2020\nVaata ka: Lavash rull, mis on täidetud kana, juustu, pipraga ja rohelusega. Retsept fotodega.\nLihtsaim retsept täites on traditsiooniline „Belochka” salat või seda nimetatakse ka juutiks. Salat on kiire ja lihtne valmistada, toidu maksumus on väike, nii et saate eelarverealt suupisteid kutsuda. Ja toiduvalmistamise aeg viib teid mitte rohkem kui 15 minutini.\nKoostisained, mis on ette nähtud juustu ja roheliste pita leiva rullide valmistamiseks\ntilli - 1 kobar,\nmajonees (40%) - 4-5 st. lusikad\npita leib - 1 tk.\nRetsept pita rullide valmistamiseks juustu ja maitsetaimedega\nSaate oma maitsele võtta kõik rohelised. Kuid ainsaks sooviks on see, et sellel ei ole leevendavat maitset. Näiteks ei sobi koriander selliseks suupisteks, sest selle lõhn katkestab kõike. Dill ja petersell - parim valik. Peske maitsetaimi ja tükeldage peeneks.\nKeeda munad kuni õrnani, tavaliselt mitte rohkem kui 10 minutiks. Jahutage ja koorige koor maha. Siis kas rest või lõigatakse kuubikuteks.\nLõika küüslauk ja lisa muna ja rohelise salaga kaussi.\nPuhastage sulatatud juust fooliumist ja hõõruge see peenest riivile.\nVala majonees. See ei tohiks olla liiga paks. Seetõttu on parem võtta majoneesi väikese rasvasisaldusega.\nSegu segatakse hästi. Tavaliselt ei nõuta soola, sest küüslauk annab oma maitse, kuid igaks juhuks proovige ja vajadusel lisada.\nAvastage õhuke pita leib ja määrige see valmis toiduga.\nVaadake videot: Boirei sigar (Jaanuar 2020).\nAju mehed: kasutusjuhised\nCopyright 2020 \_ none \_ Lavash rull juustu ja maitsetaimedega


Eesliide 0531 on Bengtsfors suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9999909 ja suunakoodi 0531 jaoks tuleb valida number 0531 9999909. Bengtsfors asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9999909, suunakoodi 0531 (Bengtsfors) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 531 9999909. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0531.\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Bengtsfors, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Bengtsfors, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 531. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9999909, suunakoodi 0531 (Bengtsfors) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 531 9999909.


Pilt lisatud: 31.07.2008\nVaene linnuke jäi kasvuhoonesse kinni ja teda välja tuues tegin ka paar pilti.\nPentax K20D 18-55mm säri 1/3200 ava 5.6 iso 400\nMarko Kivimäe (põdrapull@4.03) 2008-07-31 13:49:05 |\nMul on valus seda pilti vaadata.\nallu (jänkupoeg@3.40) 2008-07-31 15:24:36\nkompa ei meeldi\nIndrek Ladva (kaljukotkas@4.60) 2008-07-31 16:04:37\nvaevalt et siin parem kompa pilti vähemvalusamaks oleks teinud:)\njanograf (kopraonu@4.87) 2008-07-31 20:07:22 |\nViimane pigistus ja kõik, milleks see pilt ja tegevus? Võiks siis silmgi terav olla või värises käsi erutusest.\nYyhely Hälvin (põdrapull@4.26) 2008-07-31 20:11:32\nsäri on oletatavasti 1/3200. kahju seda pilti vaadata. kui linnuke kasvuhoones on, tuleb ta välja tuua küll... aga pilti teha?\nJaan Kõlli (kaljukotkas@4.50) 2008-07-31 22:27:14\nJah välj atuua loomulikult, pilti teha, noh olgu pealegi. Aga kogu rahvale nüüd sedas siis näidata niiviisi... Milleks?\nJyrka (põdrapull@4.18) 2008-07-31 23:51:04\nKas see nüüd hea looduspilt on, aga mis on siis imelikku linnu kasvuhoonest väljaviimisel ja selle käigus pildi tegemisel? Ja mis siin valusat on? Hetkel on ju kõik hästi - lind ei peksle mööda klaasi, on ohutult peos ja saab kohe lahti lastud. Ei mõista seda hala...\nHindama ei hakka, kuna on tegemist lihtsalt sündmuse jäädvustamisega, reportaažiga ja mitte erilist elamust pkkuva looduspildiga.\nmats (vanasokk@4.07) 2008-08-01 11:29:07\nNatuke liiga mürkrohelised mõned kommentaarid eespool.\nSündmus on ju loomulik ja ikka juhtub teinekord.\nPildist - teises käes hoitava aparaadiga head pilti sellises olukorras on väga raske saada ja ise oleks ehk üritusest üldse loobunud. Kui aga piltnik oleks olnud kõrval, siis oleks ehk saanud asja küll. Kui lind oleks kahe üles suunatud peo vahel, oleks sõnum palju parem.\nMarko Kivimäe (põdrapull@4.03) 2008-08-01 14:17:10 |\nMa ei tea, kas on õige autori pildi all kommenteerida enda arvamust\nmulle ei istu selline pildistamine, abituse demonstreerimine, linnupoeg on vbolla ühtepidi tõesti kindlalt ja turvaliselt peos aga mulle mõjub see karmilt ja valusalt. See on loomulikult väga subjektiivne hinnang ja sügavalt maitse ja tunde asi, sestap ka ei hakanud hindega kajastama. Kui vaadata looduspildina siis on pildistamisobjekt udune, fookus on mööda läinud. Samas on taust ilus :).\nJyrka (põdrapull@4.18) 2008-08-01 17:26:48\nTjah, selleks, et niimoodi tunda, olen neid kunagi vist liiga palju peos hoidnud seoses rõngastamisega.\nTegelikult oleks siin saidil vahelduseks tore rohkem näha ka loodusega seotud inimtegevust - nt. rõngastamine, kellelegi pesaaluse ehitamine, varitsuses istumine, metsa sööda viimine vms. Varem neid hiilmise pilte siin ikka mõned olid, aga ammu pole miskit sarnast silma jäänud. Muidugi, nendega on enamsti suht raske head hinnet saada - peab ikka üsna huvitav või emotsionaalne moment olema.\njubejuss (lumekirp@4.77) 2008-08-01 17:29:17 |\nLisaks on ka keerukas endast hiilimise pilti saada kui üksi metsas käid:)\nAga vat aafrikas, kus ahvid elavad, seal on teine asi - ahvid oskavad ju trikke!\nJyrka (põdrapull@4.18) 2008-08-01 17:56:04\nNäe, kus teevad trikke, jah http://www.looduspilt.ee/index.php?page … mp;id=1101


Sainsbury Rikas Tee Küpsised Koostisosad\nEile kuulasin Past Perfect CD-sid kogu päeva vältel ja andsin mulle nii palju meeldivust sainsburys rich tea Küpsised koostisosad kuula neid meeldivaid nostalgia muusikat ja laule ma otsustan, et Soovin osta kogu kataloogi\nKindle Direct Publishing Indie Digital Print Publishing Sainsburys Rich Tea Küpsised Koostisosad Made Easy\nArutage oma arstiga, kas rohelise tee lehed Crataegus laevigata aitavad teil valida täiendava värvilahenduse ja milline peaks olema teie puhul sobiv annus. Topelt-Hämaras, randomiseeritud, platseebokontrollitud uuringus, mis viidi läbi 94-aastasel inpatientsil 2 Jaapani päevahoiu rajatistes, paranes pärast 12-nädalast ravi jalavanniga, mis sisaldas rohelise tee lehe polüfenoole., Soovituslik kasutamine: nagu A-vitamiini toidu append, läbima deuce või Thomas rohkem kapsleid ühel juhul kaks korda päevas antioftalmiline faktor sööki või arseeni soovitatav varem A-vitamiini tervise mure praktik. Nii et kui teil on värviline haigus või perturb, nagu hepatiit või päevitunud diabeet, rääkige kindlasti oma arstiga varem, lisades oma dieedile mis tahes täienduse. Kas on olemas vitamiine või toidulisandeid, mis võivad vähendada minu lay eesliinil pahaloomuline neoplastiline haigus? Laboratoorsed uuringud näitasid rohelise tee panemise mõju tervisele., Märk ei olnud sainsbury rikas tee küpsised koostisosad oluliselt informatiivne aatomi number 3 kasu või kõrvaltoimeid, ainult aatomi number 3 mõned täiendada asustada peaks tegema antioftalmiline tegur vähe uurida. Neli aastat, jim peegeldab, kuidas tema elu ja et tema pere metamorphic hiljem ta võttis rohelise tee lehed täiendada. Need toidulisandid on suur populaarsus Holotseeni aastat, palju gaspingly edendada internetis oma antioksüdant kasu, ja nende tunnustatud õigus aidata kaal punane tint ja ennetada vähki.


Viimane remonti vajav kool hakkas kolima - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nViimane remonti vajav kool hakkas kolima\n20. detsember 2017, 0:04 2 min lugemist\nVõru Kesklinna kooli õpilased eile koolimaja tühjaks kolimas, jõulupühade eel tulevad neile appi ka lastevanemad. Koolipere loodab tagasi kolida täpselt aasta pärast. FOTO: Tomi Saluveer/Lõuna-Eesti Postimees\nVõru Kesklinna kooli õpilased ja lastevanemad tulevad vahetult enne jõule appi kolima, et teha ehituse ajaks tühjaks viimane Võrus seni korda tegemata koolihoone. Kesklinna kooli peahoone ja õueala remont algab pärast jõuluvaheaega, maja peaks valmima 2018. aasta lõpuks.\nRiigihanke võitis veidi enam kui kahe miljoni euroga AS Semuehitus. Tööde tegemise lepinguline aeg on järgmise aasta 8. jaanuarist 30. novembrini. Sel ajal on kooli õppetöö korraldatud linna eri paigus.\n«Aasta pärast samal ajal peaksime remonditud kooli tagasi sisse kolima,» rääkis Võru Kesklinna kooli direktor Kaare Lill. «Väga loodan, et jõulukuuse küünlad saame järgmisel aastal põlema panna juba uues koolihoones.»


Kertu Ly Alnek viiekordne Tartu 2016 aasta meister\n11. septembril toimusid Tartu linna meistrivõistlused ujumises. USKi ujujad tulid Tartu abs. või noorte meistriks kümnel korral. Kõige edukam oli Kertu Alnek, kes tegi kaasa kõik alad ja need ka võitis: 100 m vabalt-liblikat-rinnuli-selili ja 200 m kompleksi. Meeste 100 m liblika Tartu meister aastal 2016 on Sander Paavo. Hõbemedalid võitsid Tartu meistrivõistlustel absoluutarvestuses Tiit…\n,,Uju ja jookse" II etapil USKikad poodiumil 12 korda


Jüri Ratas: Soome ja Balti riigid võiksid olla ühtses ajavööndis | Õhtuleht\nBalti peaministrid leppisid kokku, et riigid tegutsevad selle nimel, et ka tulevikus ollakse ühtses ajavööndis. Eesti peaministri Jüri Ratase sõnul tasub pingutada, et ka Soomes oleks Balti riikidega sama kellaaeg.\n„Lähtudes majandusest, aga ka inimeste reisimisest, on meie jaoks oluline see, et me suudaksime oma lähinaabritega olla ühes ajavööndis,“ rääkis Ratas pärast kohtumist oma Balti riikide ametikaaslastega.\nEesti avalik arvamus pooldab kellakeeramise lõpetamist. Eestis läbi viidud küsitlus näitas, et enam kui poole elanikkonnast eelistaks jääda suveajale, kuid teatavasti pooldab Soome vööndi- ehk talveaega. Ratas märkis, et tööd ühise lahenduse nimel tuleb jätkata.\n„Tasub pingutada, et Soome ja Balti riigid oleksid ühtes ajavööndis. Minu jaoks tuli see otsus lihtsalt. Vaadates aga esialgseid soove, siis praktikas saab see keeruline olema.“\nAustria on Euroopa Liidu eesistujana teinud ettepaneku lükata kellakeeramise lõpetamine aastasse 2021, mis annab piisavalt aega, et oma lähimate naabritega küsimust koordineerida. Peaminister lisas, et eesmärk ongi jõuda otsusteni alles 2021. aastal. Praegu pole Eesti valitsuse tasandil mingisugust otsust teinud.


Mis siis, kui Windows 10 kell puudub, on nähtamatu või must? - Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvutit maksimaalse jõudluse saavutamiseks. Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvuti tippvõimsuse saavutamiseks - Koristamine Ja Remont\nMis siis, kui Windows 10 kell puudub, on nähtamatu või must?\nOn vaieldamatu, et Windowsi värskendused on paljude kasutajate jaoks toonud uusi ja põnevaid funktsioone. Kuid nad on endiselt tuntud vigade ja muude probleemide toomise, sealhulgas vana ja uue tarkvarakomponendi mittevastavuse poolest. Mitmed kasutajad teatasid, et nende Windowsi kell oli hiljutise funktsioonivärskenduse tõttu nähtamatu, puudu või must.\nKui teil on sama probleem, ärge paanitsege. Lugege seda postitust edasi, et teada saada, kuidas Windows 10-s kell tagasi saada.\nMiks on kella indikaator minu Windows 10 arvutis must?\nKui te ei näe kella oma arvuti ekraanil, on see tõenäoliselt vea tõttu. Teil on keeruline oma tegumiribal Windowsi kella lugeda, kuna see näib nähtamatu või must. Võimalik, et viga mõjutas Windowsi teemasid ja Aero stiili. Teisest küljest võiksite proovida oma arvuti taaskäivitada, enne kui proovite meie allolevaid lahendusi. Võib-olla on see vaid ajutine tõrge, mille saab arvuti värskendamisel lahendada. Kui olete seda proovinud ja probleem püsib, proovige järgmisi lahendusi.\n1. lahendus: kohandatud teema keelamine\nÜks põhjus, miks teil on must Windowsi kell, on ühildamatu teema tõttu. Selline probleem võib juhtuda, kui teil on kohandatud teema paigas ja installite värskenduse. Seega peate valima ühe vaiketeemadest. Seejärel võite proovida oma kohandatud teema uuesti luua. Selleks toimige järgmiselt.\nValige loendist Kohanda.\nMinge vasakpoolse paani menüüsse, seejärel valige Teemad. Minge paremale paanile ja valige siis teemaks Windows 10.\nVabanege kõigist muudest kohandatud teemadest.\nLooge uuesti kõik kohandatud teemad.\nKui olete sammud lõpetanud, peaksite teadma, kuidas kella Windows 10-s uuesti nähtavaks muuta.\n2. lahendus: olemasolevate teemade muutmine\nPraeguse teema säilitamiseks on endiselt lahendus. Siiski peaksite teadma, et protsess on veidi keeruline. Seega, kui te ei arva, et teie tehnilistest oskustest piisab, soovitame jääda esimese pakutava lahenduse juurde. Teisalt, kui nõuate olemasolevate teemade muutmist, võite järgida neid juhiseid.\nKui te pole oma olemasolevat teemat salvestanud, salvestage see kohe. Minge isikupärastamiseks, seejärel valige vasakpoolse paani menüüst Teemad. Paremal paanil klõpsake nuppu Salvesta teema. Valige teema jaoks mis tahes nimi.\nC: Users Kasutajanimi AppData Local Microsoft Windows Themes\nOtsige faili nimega, mille valisite kohandatud teema jaoks.\nParemklõpsake faili ja avage see siis Notepadiga.\nOtsige seda rida:\nTee =% SystemRoot% resources themes Aero AeroLite.msstyles\nAsendage see järgmisega:\nTee =% SystemRoot% resources themes Aero Aero.msstyles\nSalvestage fail ja muutke selle nimi millekski muuks.\nMinge tagasi aknas Kujundused ja valige siis just loodud uus teema.\n3. lahendus: väikeste tegumiriba ikoonide keelamine\nKui arvate, et teil on nähtamatu Windows 10 kell, soovitame oma arvutis väikesed tegumiriba ikoonid keelata. Siin on sammud:\nNüüd tippige „seaded“ (jutumärke pole) ja vajutage sisestusklahvi.\nValige Isikupärastamine ja seejärel vasakpoolse paani menüüst Tegumiriba.\nLülitage valik „Kasuta väikeseid tegumiriba nuppe” välja.\nMõnel juhul võivad pahavara ja viirused mõjutada teie teemasid. Nii et sellest probleemist vabanemiseks soovitame installida pahavaratõrje. See tööriist tuvastab pahatahtlikud esemed, mille olemasolus ei arvatagi. Saate oma arvutit turvaliselt hoida. Kogu aeg saate takistada viirustel teie kohandatud teemade ja Windowsi kella rikkumist.\nMilliseid muid Windows Update'iga seotud probleeme soovite meile järgmisena lahendada?\nEsitage oma küsimused allpool olevas kommentaaride jaotises!\nnvidia geforce kogemus Windows 10 ei avane\nei saa värskendada minecrafti käituskeskkonda


calibre - Uus calibre versioonis 3.0\nUus calibre versioonis 3.0\nTere tulemast tagasi, calibre kasutajad. calibre versioonist 2.0 on möödas peaaegu kolm aastat. Selle aja jooksul on juhtunud palju. Suurim uus võimalus, mida arendati pea kogu selle aja vältel, on täiesti uuestikirjutatud calibre Sisuserver.\nSisuserver võimaldab sul juhtmevabalt oma calibre raamatuid lehitseda iga kaasaegse telefoniga/tahvelarvutiga ja isegi lugeda raamatuid otse oma telefoni brauseris. Raamatud talletatakse telefoni mällu, seega ei pea sa raamatute lugemiseks calibret kogu aeg töös hoidma ega kogu aeg internetti ühendatud olema.\nSisuserveri saad käivitada, kui klõpsad calibres nupul Ühenda/jaga. Siis ava lihtsalt oma brauser ja sisesta aadressiribale http://localhost:8080. Seejärel näed loendit calibre kogudega. Klõpsa ühel ja lehitse raamatuid. Klõpsa raamatul ja näed valikuid selle lugemiseks või allalaadimiseks. Et saada rohkem teavet serveri kasutamise kohta oma seadmes lugemiseks, vaata Kasutusjuhendit.\nKõrgeraldusega (Retina) ekraanide tugi\nIkoonide välimuste ja uue vaikimisi ikoonikomplekti tugi\ncalibrel on nüüd erinevate ikoonide välimuste installimise tugi (Eelistused → Välimus → Ikoonide välimus). Seal on palju erinevaid ikoonide välimusi, mis vastavad eri maitsetele.\nTeisendamine Microsoft Word (DOCX) vormingusse\nOn mõned pisemad kokkusobimatused varasemate versioonidega, millest tuleks calibre 3 kasutades teadlik olla.\nSisuserver sai täiesti uuesti kirjutatud. Kuigi me proovisime kõvasti, et calibrega ühenduvate kolmanda osapoole programmide kasutatud funktsionaalsus jääks tööle, võib siiski esile tulla mõningaid probleeme. Samuti ei säilitata ühtki serveri valikutes tehtud muudatust. Näiteks kui sa muutsid pordi vaikeväärtusest 8080 erinevaks, lähtestatakse see 8080-ks tagasi. Varem tehtud muudatused tuleb uuesti teha.\nVaata, mis oli uut eelmistes calibre tähtsamates väljalasetes: 2.0, 1.0, 0.9, 0.8, 0.7.


Interjööri sisekujundus - moodsa kaunistuse element\nDekoratiivkivi on võimeline transformeerima ja kaunistama isegi kõige igavamat interjööri, muuta see vääriliseks ja anda isikupära. Korteris, kontorites ja kaubanduskeskustes on köögi siseküljel, koridoris, vannitoas laialdaselt kasutatav dekoratiivkivi, samuti rõdude, lodža ja treppide projekteerimisel.\nDekoratiivkivi võib olla kahte tüüpi: looduslik päritolu ja kunstlik. Looduslikult sündinud looduslik kivi on rikas, kuid üsna kallis materjal, mida paljud ei saa endale lubada. Ja ilma selleta rõhutavad suuremaid kulusid ruutmeetri kohta transpordi lisakulud ja seinte ja -teede tugevdamise töö Sihtasutus. Ka interjööriga looduslike dekoratiivkivide kujundamisel on värvi ja struktuuri sama kivi otsimine, sorteerimine ja valimine töös väga keeruline. Kõik need probleemid sundisid spetsialiste otsima ja arendama looduslike materjalide väärilist asendust, mis ei ole operatiivsete omaduste poolest madalam. Selle tulemusena leiti neli võimalust: keraamilised plaadid, tekstuuri ja värvi loodusliku kivi jäljendamine, PVC dekoratiivsed paneelid , kihiga pinnaga tellise kujuline kivi ja tehislik kivi sise- ja väliskesta seinale.\nInterjööri tehislik dekoratiivkivi on oma vaieldamatute eelistega. Esiteks saab seda täiesti täita igasugustes struktuurides ja toonides, erinevalt piiratud selles osas tema loomuliku "kolleegi". Teiseks, kui kivi on valmistatud tsemendist, siis on arhitektidel võimalust kasutada seda nii ruumi sisepindade kui ka välimiste seinte ja piiramatu koguse viimistlusena, kuna selline vooderdis on keskmiselt kolm korda kergem kui looduslik. Lisaks ei vaja see erilist hoolt, piisab tolmu tolmust pühkimisest, värvi küllastumisest, ei muuda selle tekstuuri Paljude aastate jooksul on teie sisustus rafineeritud ilma märkimisväärsete kulutustega.\nKorteri sisemuses kasutatav kunstlik dekoratiivkivi on täiesti ohutu. Tegelikult tehiskivist töödeldakse lihtsalt looduslikuna, sest see koosneb kõrge tugevusega kipsist, liivast ja tsemendist ning kergekaalulised täiteained ja mineraalvärvid on kvaliteetsed ja keskkonnasõbralikud. Interjööri kunstlikku dekoratiivkivi saab kasutada nii tulekahju vahetus läheduses kui ka kõigi tehnoloogiatega basseinis, sest see ei karda vett.\nInterjööri sisekujundus on väga populaarne, disainerid eelistavad seda, kuna see on lihtsalt lihtne paigaldada ja on tohutult hulk erinevaid tekstuure ja värve. Tootmise iseärasuste tõttu osutub kunstkang olema ainult ühel küljel ebaühtlane, teine on absoluutselt tasane ja tasane. See külg on pinnale kinnitatud. Praegused tehiskivist toodangu ja struktureerimise tehnoloogiad võimaldavad teil peaaegu iga loodusliku kivi jäljendada, saate tellida täiesti mingi tekstuuri, isegi imiteerida Kuu pinda.\nAlates iidsetest aegadest on inimesed kasutanud sisekujunduses dekoratiivkivi ja majade fassaadide viimistlust. See materjal kaitseb seinu keskkonna kaitsmise eest, annab muljetavaldava kuju konstruktsioonile ja austab nii kaasaegse ja stiilse kodu omanikku.\nKuidas korraldada tuba iga pereliikme jaoks?\nEkstrudeeritud küünte disain: funktsioonid, huvitavad ideed\nKöögi apelsin: keraamiliste plaatide eelised ja selle paigaldamise peenestus\nLilla magamistuba: fotode ja disainide ideed\nKujundaja Tatiana Tkachuk\nKuidas ma saan Windows 7 kiirendust iseendale kiirendada?\nPHP: regulaaravaldiste, funktsiooni preg vastavad kõigile\nEvrochehol: klientide ülevaateid\nParis areenil "Stade de France": ajalugu ja kasulikku teavet objekti\nMaagaas: valem. Keemiline valem gaas. Kõik liiki maagaasi\nSecrets of tatari kööki on lihtne ja rafineeritud samal ajal\nMis kivi sobib Taurus kui maskott?\nSevilla, Hispaania. Vaatamisväärsused Andaluusia kapitali


Väikesed lapsed juba maast madalast liikuma! Loe, mis on soovituslik päevane liikumisnorm |\nOHMYGOSSIP — Kuna laste elukeskkond on viimase kümne aasta jooksul oluliselt muutunud, on uued ka liikumissoovitused. On täheldatud, et juba pisikesed lapsed, kes muidu palju liikusid, istuvad nüüdisajal pikemalt paigal kuigi liikumine on neile loomulik tegevus.\nKui vanasti soovitati päevas liikuda vähemalt kaks tundi, siis nüüd on see number muutunud kolme tunni peale, aga sedasi, et mõju oleks erinev. Liikumine peaks koosnema rahulikust liikumisest, mõõdukast liikumisest ja tempokast liikumisest. “Laps vajab mitmekülgset liikumist,” räägib Arja Sääkslahti Iltalehtile.\nPiisavalt mitmekülgne liikumine toetab lapse normaalset kasvu ja arengut. Liikumine aitab arendada motoorseid oskuseid, füüsilist funktsionaalsust, erksust ja mälu. See mõjub hästi, kui lasta lapsi mängima koos erinevas keskkonnas.\n“Teiste lastega koos liikumine arendab sotsiaalseid oskuseid, mõjub hästi tervisele, sisendab sportlikku elustiili,” kirjeldab Soome haridus- ja kultuuriminister Sanni Grahn-Laasonen.\nSoovituslik kolme tunnine liikumine eeldab koostööd. Kui näiteks päevasel ajal lastehoius liikumisest ei piisa, võiks pere minna õhtusel ajal koos kas jalutama või jalgratta sõidule. “Pere on oluline eeskuju,” tuletab Sääkslahti meelde. Aktiivne elustiil omandatakse eelkõige kodust.\nSoovitatakse vältida üle tunni aja pikkust paigalistumist. Asendeid oleks hea vahetada iga natukese aja tagant. Siiski on oluline piisavalt puhata ja ka magada ning tervislikult toituda.\nVaid 10-20% eelkooli ealisi lapsi liigub vastavalt kehtivale soovitusele\nPered kasutavad päevas alla poole tunni ühist aega, et seda aktiivselt veeta\nLapse päeva sisse võiks soovituslikult kuuluda tund aega tempokat liikumist ja kaks tundi mõõdukat liikumist.\naktiivneArja SääkslahtilapsedliikuminepereSanni Grahn-Laasonensporttervisliktrenn


Infotunnis olid kõne all õpetajate palgad - Riigikogu\nInfotunnis olid kõne all õpetajate palgad\nRiigikogu infotunnis vastas haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo Mailis Repsi esitatud küsimusele hariduse eelarve kohta.\nReps soovis teada, kuidas on tagatud riigieelarves õpetajatele lubatud palgatõus.\nAaviksoo sõnul on eelarve koostamisel olnud haridus prioriteediks – seda nii haridusministeeriumis kui ka valitsuses. „Need otsused ongi võimaldanud tõsta miinimumpalk 715 eurolt 800 eurole. See on üle 10%-line kasv, mis on pea kaks korda kiirem kui ülejäänud avalikul sektoril ja pea kaks korda sama kiire kui riigis keskmiselt. Eelarvesse on vahendid selliseks tõusuks planeeritud lähtudes õpetajate arvust ja kohalikele omavalitsustele ning teistele koolipidajatele eraldatud summadest,“ ütles Aaviksoo.\nHaridus- ja Teadusministeerium on riigi raha eraldamisel arvestanud õpetaja ametikoha kohta miinimumpalga pluss 20%, millest on võimalik katta klassijuhatamise tasu ja ka kõrgemaid palku. See on täiesti iseenesestmõistetavalt õpetaja-metoodikutel ja vanemõpetajatel, aga ka teistel silmapaistvatel õpetajatel, vastavalt koolis kehtestatud palgakorraldusele. „Kooli palgakorraldus ei ole mitte ainult direktori personaalne suva, vaid päris kindlasti koolisisene kokkulepe. Selle mõistlikkuse, otstarbekuse ja sihipärasuse järelevalvet peab teostama koolipidaja,“ selgitas Aaviksoo.\nReps soovis veel teada, kas järgmise aasta eelarves on kohalike omavalitsuse koolides ja ka riigikoolides tugiteenusteks logopeedile, eripedagoogile, sotsiaalpedagoogile või koolipsühholoogile vahendid ette nähtud.\nAaviksoo märkis, et seadusandja niisuguseid eraldisi ei ole kahjuks ette näinud. „Loodan, et saame seda arutelu jätkata seadusandluse võtmes. Kui niisugune ettepanek arutlusele tuleb ja seadus vastu võetakse, siis loomulikult planeerib täidesaatev võim vastavad vahendid riigieelarvesse,“ ütles minister.\nAaviksoo vastas veel Tarmo Tamme esitatud küsimusele riigigümnaasiumide ja Helmen Küti esitatud küsimusele kutsehariduse kohta.\nPeaminister Andrus Ansip vastas Sven Mikseri esitatud küsimusele vajaduspõhiste õppetoetuste ja Jaak Alliku esitatud küsimusele superministeeriumi hoone kohta.\nVälisminister Urmas Paet vastas Marianne Mikko esitatud küsimusele Moldova kohta.


Põllumajanduse rohe-eesmärkide saavutamiseks peab riigi panus kasvama (2021-11-10 08:47:04)\nOlulist osa põllumajandustootjaid ootab ees konkurentsist kadumine, kui Eesti riik ei suurenda alates 2023. aastast rakendatavate ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) meetmete riigipoolse kaasrahastamise määra, et meie kohalikud põllumajandustootjad suudaksid saavutada Euroopa roheleppe eesmärgid.\nHetkel koostatavas strateegiakavas napib ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks vahendeid ning seetõttu ootab siinses põllumajanduses võtmerollis olevaid tootjaid ees toetuste ebaõiglaselt suur langus.\n"Maaülikooli läbi viidud strateegiakava eelhindamise tulemustest koorusid välja suured probleemid, mis hakkavad negatiivselt mõjutama väga olulise osa Eesti põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet ning suutlikkust üha uute keskkonnanõuetega toime tulla. Ministeeriumi plaanide kohaselt toimub põllumajanduspoliitikas märkimisväärne toetuste ümberjaotamine, mis kärbib suure osa piimatootjate ja teraviljakasvatajate, aga ka paljude lihaveisekasvatajate sissetulekuid. See omakorda seab ohtu põllumajandussektori rohe-eesmärkide saavutamise, sest kava ei kätke piisavalt vahendeid ka keskkonnameetmete rahastamiseks," ütles Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus.\nPõllumajanduspoliitika eelarvest üha suurem osa suunatakse ekstensiivsesse põllumajandusse ja loodushoidu, sh mahepõllumajanduse toetamiseks, poollooduslike koosluste hooldamiseks, Natura metsatoetusteks, väiksematele tootjatele jms. See on vajalik, kuid paraku napib vahendeid Eesti jaoks samuti väga tähtsate põhitoiduainete tootjate keskkonnapüüdluste toetamiseks. Kasvanud keskkonnaambitsiooni täitmiseks on vaja uues kavas leida toetuste jaotamisel parem tasakaal, kuid selgemalt aitab olukorda lahendada riigipoolse rahalise panuse suurendamine. Maaelupoliitika täiendavaks kaasrahastamiseks saaks kasutada üleminekutoetuse vahendeid.\nSõrmuse sõnul tuleb maaelupoliitika Euroopa Liidu poolt nõutud minimaalset kaasrahastamist suurendada vähemalt 15 miljoni euro võrra aastas. "Sellises mahus lubab Euroopa Liit maksta Eesti põllumajandustootjatele siseriiklikult täiendavaid üleminekutoetusi, et kompenseerida Eesti põllumajandustoetuste tunduvalt madalamat taset võrreldes ELi keskmise ja rõhuva enamuse teiste liikmesriikidega. Samas on valitsus selle lisatoetuse maksmisel viimased aastad olnud väga tõrges, viidates puudustele üleminekutoetuse maksmise süsteemis," ütles koja juht.\nÜPP strateegiakava 2023-2027 eelarve kogumahuks viie aasta jooksul on praeguse seisuga kavandatud 1,6 miljardit eurot, millest enamuse moodustavad ELi eelarvest tulevad vahendid ning vaid 186 miljonit eurot Eesti riigieelarve eraldised. Erinevalt näiteks meie põhjanaabritest Soomes, on Eesti valitsus traditsiooniliselt lähtunud põhimõttest, et ELi meetmeid kaasfinantseeritakse riigieelarvest nii vähe kui võimalik.\nPõllumajanduskoja hinnangul peaks riik ÜPP teise samba ehk maaelupoliitika rahastamiseks suunama viie aasta jooksul täiendavalt vähemalt 75 miljonit eurot, mis on võrdne üleminekutoetuse summaga, mida riik võib vastavalt ELi reeglitele täiendavaks põllumajanduse toetamiseks suunata.\nSõrmuse sõnul on praegu erinevates põllumajanduse harudes üleval eluline küsimus, kuidas kasvanud kuludega toime tulla. Maaülikooli analüüs näitab, et Eesti põllumajanduses on alates 2015. aastast tõsine majanduslik probleem, kus kulud on sissetulekutest oluliselt kiiremini kasvanud ja sektori võime tulu teenida on drastiliselt langenud. Väga oluline, et tuleviku ÜPP toetaks põllumajanduse majanduslikku toimetulekut ning üha uute ja aina ambitsioonikamate eesmärkide saavutamist.\nMaaülikooli analüüs näitab, et üle 300-pealise piimakarja pidajate toetustase väheneb ligi veerandi võrra alates 2023. aastast, ettevõtjatulu seejuures üle 50%. See tähendab ebakindlat väljavaadet ettevõtete jaoks, kus peetakse üle 70% meie piimakarjast. Sarnase probleemi ees on üle poole meie maast majandavad põllukultuuride kasvatajad, kus samuti on terendamas suurusjärgus 25% toetuste langus ja üle 50% ettevõtjatulu langus. Problemaatiline on ka lihaveisekasvatajate olukord, kellel pole kasutada poollooduslikke kooslusi või võimalik mahetootmisele üle minna.\nKoda on mures, sest 2023. aastast on oodata põllumajanduse otsetoetuste järsku vähenemist, mis paneb paljude tootjate majanduslikud võimalused uute kliima- ja keskkonnaväljakutsetega toimetulemiseks küsimärgi alla. Kui 2020. aastal oli ühtse pindalatoetuse ja rohestamise toetuse ühikumäär kokku 167 eurot hektari kohta ja tänavu on see ligi 190 eurot, siis alates 2023. aastast kukub see praeguse plaani kohaselt umbes 100 euro peale.\nSuureks murekohaks on ka keskkonnasõbraliku majandamise (KSM) toetusskeemi baasmäära langus. Kui tänavu on see 50 eurot hektari kohta, siis alates 2023. aastast on see maaeluministeeriumi ettepaneku kohaselt 30 eurot hektari kohta. See on üldist hinnatõusu arvestades selgelt ebapiisav, et katta meetmega liitumisel tekkivaid täiendavaid kulusid ja kompenseerida tootmispiirangutest tekkivat saamata jäänud tulu. Tegemist on väga olulise laiapõhjalise keskkonnameetmega, mida hetkel rakendatakse poolel Eesti põllumajandusmaal ehk 440 000 hektaril.


Euroopa määrus (EM) kemikaalide kohta nr 1907/2006 (REACH), mis hakkas kehtima 1. juunil 2007, nõuab ohutuskaarti (MSDS) ainult ohtlike ainete ja segude/valmististe korral. Mineraalvillatooted (plaadid või rullid) on REACHi kohaselt kaubaartiklid ja seetõttu ei ole ohutuskaart seadusega nõutav. Sellele vaatamata on Saint-Gobain Eesti AS otsustanud varustada oma kliente selle ohutu kasutuse juhendkaardi või ohutuskaartide kaudu asjakohase teabega, et tagada mineraalvilla ohutu käitlemine ja kasutamine.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, määratleb märkuses Q mineraalvilla kiududele vabastuskriteeriumid, mille puhul neid ei klassifitseerita kantserogeeniks.\nLühend EUCEB tähendab Euroopa mineraalvillatoodete sertifitseerimiskeskust (European Certification Board for Mineral Wool Products). See on mittetulundusühing, mille üldiseks eesmärgiks on vabatahtlikult tõendada mineraalvilla kiudude vastavust määruse (EÜ) nr 1272/2008 märkusele Q. EUCEB loodi eesmärgiga tagada ostjate ja tarbijate jaoks EUCEBi sertifikaadiga mineraalvillatoote vastavus märkuse Q vabastuskriteeriumitele.\nEUCEBi sertifikaat tähendab tõestatud ja usaldusväärset kvaliteeti täpselt määratletud jälgimis- ja kontrollisüsteemi järgi. See kinnitab EUCEBi põhikirjas sätestatud nõuete kohaselt valmistatud toodete head kvaliteeti. Selle tulemusena saavad mineraalvillatoodete ostjad ja tarbijad endale suure eristusväärtusega vahendi. Selleks on kaubamärk, mille võib paigutada mineraalvillatoodete pakendile ja mis hakkab kohe silma.\nEUCEBi kaubamärgi kasutamise õigus antakse tootjale üksnes siis, kui on täidetud mitmed eeltingimused. EUCEBi sertifikaadi saanud tooteid tähistab pakendile paigutatud EUCEBi kaubamärgilogo.\nKui soovite veenduda, et tooted on EUCEBi sertifikaadiga, siis otsige pakendilt alljärgnevat logo.\nM1 on ehitusmaterjalide saasteklassi (emissiooniklassi) tähistus. Soomes kasutusel olev klassifikatsioon jagab materjalid kolme klassi, millest M1 on parim. Ehitusmaterjalidele saasteklasside andmise eesmärgiks on edendada selliste toodete arendust ja kasutamist, millest eristub võimalikult vähe saastavaid aineid hoone siseõhku. ISOVERi M1 klassi tooted on turvaline valik ka hingamisteede haigusi põdevatele või allergia all kannatavatele inimestele.


Omanikud: elektrit peaks saama osta börsiväliselt universaalteenusena\nEesti Omanike Keskliidu volikogu tegi valitsusele ettepaneku anda kodutarbijatele võimalus osta ka börsiväliselt elektrienergiat kasutades universaalteenust.\nEesti Omanike Keskliidu volikogu tegi valitsusele ettepaneku anda kodutarbijatele võimalus osta ka börsiväliselt elektrienergiat kasutades universaalteenust. Foto: pixabay\nSelleks tuleb omanike sõnul kohustada Nord Pooli elektrituru Eesti hinnapiirkonnas turgu valitseval elektritootjat müüma kodutarbijate universaalteenuse koguses elektrienergiat ilma börsi vahenduseta.\n"Hinnakujundusel lähtutaks elektrienergia tootmise kuludest ning kapitali tootlusest vastavalt konkurentsiameti kehtestatud reeglitele. Täiendava meetmena kompenseerida elektri tootjatele universaalteenusena toodetava elektri CO2 kvoodi kulud juhul kui need ületavad 30 eurot tonni kohta," ütles omanike keskliidu volikogu esimees Heiki Hepner.\nEnergia taskukohasus kaugvaates on võimalik, kui suudame tagada energiakandjate mitmekesisuse, suurendada majade energiatõhusust ning vähendada energiakandjate impordist sõltuvust,\nPõlevkivienergiast loobumine, mis on eesmärgiks võetud 2035. aastaks, eeldab tema sõnull uute, sealhulgas juhitavate võimsuste kohest ehitamise algatamist. "Eesti ja meie lähinaabrid on elektridefitsiidis, seepärast tuleb soodustada kõiki investeeringuid ning toetada asjaajamisel kõigi energia tootmisvõimaluste, sealhulgad tuumaenergia, kasutuselevõttu, sest vaid ilmastikust sõltuv tootmine ei taga varustuskindlust."\nOmanike keskliidu sõnul ei ole kogu energiasüsteemis vähemtähtis kodumajapidamistes toodetav energia. Selleks, et soodustada kodumajapidamistes lokaalsete toomisvõimaluste loomist ning kasutamist, tuleb omanike arvatesmuuta võrguga liitumise protsess paindlikumaks ning taskukohasemaks.\n"Tänane hinnapoliitika ning ajamahukas asjaajamine ei soodusta uute tootjate lisandumist. Uute hajaenergeetika tootmise ja salvestuse liitumispunktide väljaehitamine kodutarbijate poolt, peaks olema kantud võrguettevõtja ja tarbija poolt kahasse," leiab keskliit.\nElektri börsihinna hinnapiir tõuseb 4000 euroni\nOmanikud: välismaalaste poolt kinnisvara omandamist tuleb karmistada\nMinister Aas: peame toetama Ukrainat kütuste tarnimisel ja elektrisüsteemi ümberlülitamisel\nJaanuarikuu börsihind lubab detsembrist väiksemaid elektriarveid\nKodutarbijate elektri ja gaasi leevendusmeetmel on ajapiir\nToidutootjad tahavad elektrile 80-eurost piirhinda


Ambrella – Ambrella konsultatsioonid\nTööpäevadel 8.00-17.00Tiigi 61b, Tartu 50430585 200 11\nReferentsidKliendid annavad hinnangu, milline on olnud meie senine koostöö.\nRahastamine ja projektid\nVihmavari tähendab ühelt poolt jõudu, samas peavarju ja kaitset. Need on sümbolid, millest lähtume oma töös ka projektitaotluste kirjutamisel, nendele rahastamise ja rahastaja leidmisel ning hilisemal aruandluse teostamisel.\nHeinarõugud iseloomustavad eestlaste töökust ja ettenägelikkust. Ka meil on samad eesmärgid, kui koostame alustavale ettevõtjale äriplaani ja finantsprognoosi. Samuti oleme abiks, kui plaanite olemasolevat äri laiendada.\nLapsed on tulevik, kelle eest peame hoolt kandma ja neid harima. Ka ettevõtluses tuleb ennast täiendada. Selleks korraldame oma tegevusvaldkondades erinevaid koolitusi, samuti oleme Eesti töötukassa koolituspartner.\nLepatriinud toovad head õnne ja tõmbavad tähelepanu. Viime koos punase õnnesümboli lendu. Meie turunduse alane nõustamine hõlmab ettevõtte eesmärkide seadmist, tegevuste planeerimist ning kulude arvutamist.\nKodulehed ja disain\nPuravik sümboliseerib tarkust, jõukust ja õnne. Nii on ka kodulehtedega, millele loome kena välimuse ning viime peene niidistiku kaudu kõikjale. Loome ettevõtte visuaalse identiteedi, kujundame logod ja reklaamid.\nMitmekümne aastane kogemus. Väike ja võimekas meeskond. Pidev suhtlemine kliendiga, et töötada samas rütmis ja õigel kursil.\nAitame teostada ideid kombaindest virtuaalreaalsuse loomiseni, sadamast pruulikojani ja ringrajasõidust laululavani.\nÄriplaan valmib kalendrikuuga, rahastustaotlus, turundus- ja reklaamitöö ning koduleht kokkulepitud tähtajal.\nOleme töösse pühendunud ja anname endast parima, et leida sobivad koostöö võimalused kokkulepete ja lepingutena.\nKui inglased kirjutavad umbrella, siis meie oleme eestipäraselt Ambrella. Vihmavarju sümbol tähendab jõudu, samas pakub see kaitset nii vihma kui päikese eest. Vihmavari on reklaami alal silmapaistev sümbol.\nMeie töid iseloomustavad lepatriinud, puravikud ja heinarõugud. Need on turvalised, kuid samas nähtavad sümbolid. Ühelt poolt kindlad ja teiselt poolt erilised. Taotleme oma tegevusega sama. Olgu need projektid siis ettevõtluse, turismi, infoühiskonna või regionaalarengu valdkonnas.\nKõigi töödega tahame leida just sellele tööle ainuomase eksklusiivsuse ja innovatiivsuse. A – tähega algab tähestik. A on algus, ilma alustamata ei ole võimalik edasi liikuda.\nVEEL MEIE KOHTA\nTeele Vares, Triigi Filharmoonia\nNakatatakse entusiasmi ja töökusega!Loe edasi »\nToivo Asmer, Estonian GP\nSuure vastutustunde ja kõrge stressitaluvusega professionaalid.Loe edasi »\nPeeter Oopkaup, Saarte Liinid\nProjekti toetati maksimaalse võimaliku summaga.Loe edasi »\nTiiu Toots, Tartu Ärinõuandla\nAsjatundlikud, targad ja vajalikul määral põhjalikud.Loe edasi »\nArgo Allikmets, Allika Talu\nHindan pidevat ja kiiret infovahetust.Loe edasi »\nLeo Kütt, Räpina loomemaja\nPaindlik, korrektne, kiire!Loe edasi »\nLõpetanud Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala. Tegelenud taotluste koostamiste ning rahastamiste leidmisega üle 10 aasta. Lisaks eestimaiste finantsvahendite leidmise ja taotlemisega on ta tegelenud välismaiste taotlustega.\ntel 585 200 11\nTurundus- ja reklaam\nOleme aidanud ellu viia mitmeid suuri turundus- ja reklaamiprojekte. Valmistanud kodulehti ja disaininud logosid.\nVõta ühendust juba täna!\nEsimene konsultatsioon on tasuta!\nVihmavari tähendab ühelt poolt jõudu, samas peavarju ja kaitset. Need on sümbolid, millest lähtume oma töös ka projektitaotluste kirjutamisel, nendele rahastuse ja rahastaja leidmisel ning hilisemal aruandluse teostamisel.\nLähtume lihtsast tööpõhimõttest: tegeleme ainult nende projektide, taotluste ja töödega, mille realiseerimisse ja edusse ise siiralt usume. Meie jaoks on prioriteediks saavutatud tulemus. Selle tagab professionaalne töösuhe, kliendiga ühes rütmis ja samas suunas mõtlemine.\nAitame teostada ideed kombaindest, traktoritest virtuaalreaalsuse loomiseni, sadama ehitamisest pruulikojani, ringraja võistlusest laululava ehituseni.\nVäike ja võimekas. Pidev konsulteerimine kliendiga, et püsida õigel kursil.\nKogemusi kõikides valdkondades kokku 31 aastat. Rahastusrojektide edukusprotsent 85%\nMõtleme kaasa ja aitame leida uuenduslikke lähenemispunkte teie ideele.\nPÕHJUSED MIKS VALIDA MEID\nAmbrella töö põhimõte\nLEADER meetme taotlusvoor Lääne-Harju Koostöökogus toimub 30.03.- 06.04.2020\nLeaderLeave a comment\nLääne-Harju Koostöökogu üldkoosolek otsustas oma koosolekul muuta 2020. aasta rakenduskava ning avada ühes taotlusvoorus 30.03.-06.04.2020 kl 17:00 taotlemiseks meetmed: 1.2 Tooted ja teenused summas 341 312,03 eurot 2.2 Elukeskkond summas 134 773,96 eurot Rakenduskava muudatuse peab kinnitama PRIA 30 tööpäeva jooksul ning seejärel saab taotlusvooru lõplikult välja kuulutada, kuid soovitame taotlejatel hakata ettevalmistusi tegema hakata juba nüüd, kuna mitmete lisadokumentide vormistamine võib…\nPõlvamaa Partnerluskogu taotlusvoor\nLeader, Toetused, UudisedLeave a comment\n1.-16. märts 2020.aToetust saab taotleda meetmetest: Meede 1 „Ettevõtlusele hoo andmine“Meede 2 „Kogukondade ja kogukonnateenuste arendamine“Meede 3 „Heakorrastatud ja turvaline elukeskkond“ Taotlusi saavad esitada Põlva, Kanepi ja endise Veriora valla territooriumil tegutsevad ettevõtjad, mittetulundusühingud, sihtasutused ja kohalikud omavalitsused. MTÜ, SA, KOV-i toetusmäär on kuni 85% toetatava tegevuse või investeeringu abikõlblikest kuludest. Ettevõtjate toetusmäär on kuni…\nAab: riik aitab parandada Kagu-Eesti spetsialistide elamistingimusi\nUudisedLeave a comment\nPõlva-, Võru- ja Valgamaa arengu hoogustamiseks kinnitas riigihalduse minister Jaak Aab Kagu-Eesti spetsialistide eluasemete toetusmeetme. „Kagu-Eestis on rahvaarv juba mõnda aega jätkuvas vähenemises, noored kolivad kodukohast ära ning rände arvelt on paraku jõudsalt kahanenud ka sealne tööturg,“ ütles riigihalduse minister Jaak Aab. „See mõjutab omakorda piirkonna arengut tervikuna. Majanduse edenemiseks on väga oluline, et piirkonnas oleksid…\nLepime kokku teile sobiva aja ning suhtlemise viisid ja alustame koolitusega.\nLähtuvalt kliendi soovidest on võimalik koostada õppekava ning läbi viia koolitus meie tegevusvaldkondades.\nJälgige meie uudiseid!\nKodulehe uudistes kajastame päevakorralisi toetusvõimalusi, huvitavaid ja kasulikke seminare ning koolitusi.\nSiin on klientide antud hinnangud, milline on olnud meie senine koostöö.\nVaata fotosid meie töödest\n© Ambrella - 2019


6 nadala kaalulanguse valjakutse toit.\n6 nadala kaalulanguse valjakutse toit,\nVähiraviga silmitsi seisvad naised seisavad silmitsi mitmesuguste väljakutsetega, lisaks juba praegu meditsiinilise abi ja diagnoosimise hirmutav väljavaade. Aktiivne liikumine — intensiivne kehaline tegevus nagu tervisejooks, pallimängud, ujumine ja uisutamine, ka raskem aiatöö. Väsimus on läinud, energiat on palju ja lisaks on kadunud igapäevane jalgade paistetus. Mida teha köögiviljadega? Nii et me kunagi ei tea kus ja kes meid jälgib! Oli tütre sõbrannale ka näiteks toonud.\nKuid kindlaid järeldusi on olnud väga raske teha. Ja muidugi, on mõned miljonid kõhna ja hilinenud söögikorraga eurooplased, kes tõendavad, et see raske ja kiire reegel on kõike muud.\nNeid järeldusi kajastas üks Itaalia uuring, mis leidis ka, et need, kes sõid põhitoidukorda pärast kuut, põletasid rohkem rasva kui varem söönud. Üks toidukordade ajamise reegel, mis võib teie kehakaalu positiivselt mõjutada, on teie toidutarbimise piiramine tunnise aknaga.\n6-NäDALANE KEVADINE PURUSTATUD VäLJAKUTSE ANNA VICTORIAGA: 4. NäDAL - TERVIS -\nMüüt nr 4: võite sellega lihtsalt mööda sõita!\nShutterstock Korrake pärast mind: te ei saa halva dieediga hakkama saada. Seda me kõik teame, aga ometi ei taha me kõik uskuda.\nVabandust, see on tõsi. Alustame allolevast videost!\nTulemuste tõeliseks nägemiseks tehke Anna kogu keha treenimine kuue päeva jooksul iga päev, võtke puhkepäev ja valmistuge siis 6-nädalase Spring Shred Challenge'i viiendaks nädalaks!\nPidage meeles, et see treening on kõik teie kohta, seega kohandage seda vastavalt oma vajadustele. Ükskõik, kas ärkate varakult, et saada oma 30 minutit enne tööd, või võtate enne magamaminekut vaid 10 minutit, on oluline, et liigutaksite ja tunneksite end hästi.\nToetuse ja motivatsiooni saamiseks liituge meie Facebooki väljakutse rühmaga. Jälgi kindlasti Annat Facebookis ja Instagramis. Väsimus on läinud, energiat on palju ja lisaks on kadunud igapäevane jalgade paistetus.\nKõhu saan ilusti täis ning nädalaga olen ka suutnud toidukordade vahelisest näksimisest loobuda. Motivatsiooni edasiseks on küllaga! Enesetunne super ja mees eile ütles et näen hea välja, et mingi paistetus nagu oleks ära läinud, tunnen ise samamoodi. Sa ei kujuta ettegi, mis tunne on igal hommikul näha kaalul uut, väiksemat numbrit, avastada, et püksirihmal ei olegi rohkem auke.\nSuper, Robert! Mul on kaal võrreldes eelmise laupäevaga — 1,4kg ja kõikide mõõtude võtmiseks kulus 6,5cm vähem mõõdulinti.\nTrenn ja toitumine. Valge toitumine kaalulangus on näed tulemusi nädala jooksul. Vaarika ketoon kehakaalu Liiga kiire kehakaalu langus põhjustab et kõrgema. Kui kehakaal tõuseb 6 kuu jooksul kg.


Pikenenud lennuaeg Kopenhaagenisse tekitab küsimusi - Kaup ja teenus - Tarbija\nPikenenud lennuaeg Kopenhaagenisse tekitab küsimusi\n15. aprill 2015, 17:33\nEstonian Air vahetas Kopenhaageni liinil lennuki, mis pikendab varasemaga võrreldes ka reisi ajaliselt.\nPostimehe tarbijatoimetuse poole pöördus lugeja, kelle sõnul on Tallinn-Kopenhaageni liinil lendav lennuk asendatud «propellerlennukiga» ning varasem tund aega kestnud lend on pikemaks veninud. «Reisijad muretsevad jätkulendude pärast, et kas ikka jõuavad,» selgitas lugeja muret.\nEstonian Airi pressiesindaja Ilona Eskelineni sõnul on ajutiselt täiendavate lennukite rentimine teistelt lennufirmadelt lennunduses tavapärane praktika.\n«Siin võib põhjuseid olla mitmeid: näiteks hooldustööd, ajutiselt (nt hooajaliselt) suurenevad lennumahud ja tihedam lennugraafik. Estonian Air on varem kasutanud ja kasutab ka praegusel hetkel teistelt lennufirmadelt renditud propellerlennukeid, et teenindada periooditi tihedamat lennugraafikut. Samamoodi oleme ka ise oma lennukeid koos meeskonnaga teistele lennuettevõtetele välja rentinud,» kommenteeris Eskelinen.\nParalleelselt valmistub Estonian Air ettevõttes Embraerite liisinguandjale tagastamiseks, millega on samuti kaasnenud ajutine vajadus lisalennukite järele. «Sellest johtuvalt oleme otsinud paindlikke ja sobivaid asenduslennukeid, millega tagada lennugraafiku plaanijärgne teenindamine,» märkis Eskelinen.\nKa lisab Eskelinen, et keegi jätkulennust maha jäämist kartma ei pea ning sellega on lendude asendamisel arvestatud. «Lennukitüübi ajutisel vahetamisel mõnel liinil (ATR või SAAB 340) arvestame ka inimeste jätkulendudele jõudmisega. Vajadusel oleme pakkunud ka asenduslende. Ühtlasi palume oma klientide käest vabandust, kui lennukitüüpide ajutine asendamine on tekitanud segadust või ebamugavust,» selgitas Eskelinen.\nKiviõli kool hakkab streikima (8) Loe artiklit\nKaja Kallas: me ei tohi jääda ükskõikseks katsete suhtes õigusriiki murendada Loe artiklit


Saksamaa Liitvabariigi Suursaatkond Tallinn - Väljavõte raamatu eessõnast\nAsute siin Väljavõte raamatu eessõnast\nVäljavõte raamatu eessõnast\nSelles raamatus kirjeldatud aastatel pani Eesti järjekindla sise-, majandus- ja välispoliitikaga aluse moodsale, turumajandusel põhinevale demokraatlikule õigusriigile ning oma koha taastamisele maailma riikide peres. Endise Nõukogude liiduvabariigi edukas ümbersünd toimus vaatamata lääne tugevale toetusele tingimustes, mis olid kõike muud kui kerged. Mõju avaldasid Eesti enda ressursside nappus, suur vene vähemus, kelle lõimimine on pikaajaline protsess, samuti keerulised suhted suure idanaabriga, kes lõpetas oma väeüksuste Eestist väljaviimise alles 31. augustil 1994. Eesti ühiskonnale oli muutuste hind kõrge. Kuid nende tulemusena on Eesti nüüdseks vastu võetud Euroopa Liitu ja NATO-sse.\nMinu mälestustes käsitletud aastail elustusid ka Saksa-Eesti vanad sidemed. Saksamaa Liitvabariigi valitsus oli kogu aeg teadlik oma ajaloolisest kohustusest Balti riikide ees, tunnistades 1939. aastal sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktist tulenevat Saksamaa kaasvastutust Baltikumi annekteerimise eest. Saksamaa püüdis seda kohustust täita "Balti riikide rahvusvahelise advokaadina" ning aitas alates 1991. aastast järjekindlalt tasandada nii Eesti kui ka Läti ja Leedu teed Euroopa Liitu. Samal ajal toodi neil aastail uuesti esile Eesti ajaloos sügavalt kinnistunud Eesti-Saksa ühine kultuuripärand, mille mäletamist nõukogude ajal teadlikult tõrjuti. Kuuludes ise baltisaksa perekonda, kes oli olnud sajandeid seotud Eestimaaga, pöörasin Saksa-Eesti suhete sellele aspektile erilist tähelepanu.\nSeadsin endale ülesandeks kirjeldada sündmusi võimalikult sellisena, nagu olin neid täheldanud toimumise ajal. Selleks olid mul kasutada oma päevaraamatu ülestähendused. Ühe targa mehe nõuandel alustasin mälestuste kirjapanekut otsekohe pärast Eestist lahkumist, kui kõik oli veel värskelt meeles. Nõnda võttis kirjatöö hulga aastaid ning kirjutajat parajasti kirjeldatavatest sündmustest lahutav ajavahemik püsis enam-vähem muutumatuna. Hiljem pole tekstis olulisi muudatusi tehtud. Põhimõtteliselt räägin vaid asjust, mille pealtnägijaks olen ise olnud ja mida ise tähele pannud. Et tegemist ei ole teadusliku uurimuse, vaid subjektiisete mälestustega, mis küll püüavad olla võimalikult täpsed, siis pole siin ka koht vahepeal ilmunud teiste sama perioodi käsitluste allikakriitiliseks hindamiseks. Sellepärast on ka viiteid vähe - vaid seal, kus tõesti hädapärast vaja.\nMälestuste kirjutamisel olid autorile toeks Jaan Kross Eestist ja Berndt von Staden Saksamaalt. Avaldan neile siinkohal tänu nende alati väärt nõu eest.\nVabahärra Armin von Ungern-Sternbergi tänan rohkete kasulike märkuste eest, mida on arvestatud teksti lõppversioonis.\nBerliin-Tallinn, 2004. aasta mai


Keskmise hinnaklassi hotellid Kampung Permatang Bogak | Hotels.com\nkeskmise hinnaga hotellid hotellid linnas Kampung Permatang Bogak\nkeskmise hinnaga hotellid hotellid Kampung Permatang Bogak\nKampung Permatang Bogak, MalaisiaSihtkoht\nKampung Permatang Bogak – populaarsemad vaatamisväärsused\nAlor Setari torn (Menara Alor Setar)\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnas asuv Alor Setari torn (Menara Alor Setar).\nPekan Rabu Complex on vaatamisväärsus 1,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Taman Nyior Setali.\nOsariigi kõrgem kohus (Mahkamah Tinggi Negeri)\nKampung Permatang Bogak on koht, kus kesklinnas väärib kindlasti vaatamist näiteks Osariigi kõrgem kohus (Mahkamah Tinggi Negeri).\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnas asuv Zahiri mošee.\nKedahi kuninglik muuseum (Muzium Diraja Kedah)\nMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Kedahi kuninglik muuseum (Muzium Diraja Kedah). Kui Kampung Permatang Bogak köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Kedahi riiklik kunstigalerii (Balai Seni Negeri).\nAman Centrali ostukeskus\nOstuhuvilisi köidab kindlasti Aman Centrali ostukeskus.\nKeskmise hinnaklassi hotellid Kampung Permatang Bogak – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv keskmise hinnaklassi hotell Kampung Permatang Bogak, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne keskmise hinnaklassi hotell Kampung Permatang Bogak. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.\nKedahi riiklik kunstigalerii (Balai Seni Negeri) hotellid – Kampung Permatang Bogak\nKollane Palee hotellid – Kampung Permatang Bogak\nNobat Gallery (Balai Nobat) (orkestrisaal) hotellid – Kampung Permatang Bogak\nClock Tower hotellid – Kampung Permatang Bogak\nPadang hotellid – Kampung Permatang Bogak\nBalai Besar (palee) hotellid – Kampung Permatang Bogak\nGaleri Sultan Abdul Halim hotellid – Kampung Permatang Bogak\nVeel hotelle Kampung Permatang Bogak, Malaisia\nParima hindega hotellid Kampung Permatang Bogak\nViimati lisatud hotellid Kampung Permatang Bogak\nVeel hotelle Kampung Permatang Bogak\nLinna Taman Tunku Majid hotellid\nLinna Kampung Alor Malai hotellid\nLinna Taman Ambar hotellid\nLinna Kampung Berjaya hotellid\nLinna Taman Rakyat Mergong hotellid\nLinna Kampung Tanjong Bendahara hotellid\nLinna Shahab Perdana hotellid\nLinna Kampung Seberang Pumpong hotellid\nLinna Taman Bidara hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Kampung Permatang Bogak


Paljud staarid toetavad Jennifer Hudsoni sellel raskel hetkel | Buduaar\nPaljud staarid toetavad Jennifer Hudsoni sellel raskel hetkel\n2008. aasta 27. oktoober 14:36\nErinevad staarid on teinud avaldusi Jennifer Hudsoni ja tema pere toetuseks. Nende seas Barack Obama, American Idol kohtunik Randy Jackson ja “Dreamgirls” teises peaosas olev Anika Noni Rose:\n“Michelle ja mina olime täielikult murest murtud, kui kuulsime sellest kujuteldamatust tragöödiast ja tahame, et Jennifer teaks, et ta on meie mõtetes ja palvetes sellel raskel ajal,” ütles Obama. “Me palvetame ka selle eest, et tema õepoeg kiirelt ja turvaliselt naaseks.”\n“Minu süda ja hing tunneb temale ja ta perele kaasa,” ütles Randy Jackson ajakirjale People. “Selline suur tragöödia ja ma ei suuda uskuda, et see on võimalik. Paula Abdul ja mina rääkisime sellest ja see on lihtsalt nii kurb. Ma jätsin mõned teated talle, et ta teaks, et ma olen tema jaoks olemas. Maailm on nii kole koht hetkel.”\nAnika Noni Rose avaldas ka kaastunnet: “Ma tean, et Jennifer oli oma ema ja vennaga väga lähedane. Ma palvetan selle eest, et pere leiaks rahu,” ütles ta. “Minu mõtted ja palved on koos Jenniferi, Julia ja Julianiga sellel kohutaval ajal.”