Euroopa Liidu L 93/2009\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 277/2009, 6. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 278/2009, 6. aprill 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile ( 1 )\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 279/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa ( 1 )\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 280/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) I, II, III ja IV lisa\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 281/2009, 6. aprill 2009, milles käsitletakse imporditollimaksude kohaldamise peatamist tööstusliku suhkru teatavate koguste suhtes 2009/2010. turustusaastal\nNõukogu ühine seisukoht 2009/314/ÜVJP, 6. aprill 2009, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/844/ÜVJP\nNõukogu raamotsus 2009/315/JSK, 26. veebruar 2009, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu\nNõukogu otsus 2009/316/JSK, 6. aprill 2009, Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 kohaldamiseks\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 277/2009,\nKäesolev määrus jõustub 7. aprillil 2009.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 279/2009,\nmillega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (1) eriti selle artikli 11 punkti c alapunkti ii,\nSlovakkia on esitanud põhjendatud taotluse muudatuste tegemiseks direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Slovakkia taotleb, et lisataks hambatehniku (zubný technik) kutseala, mis vastab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti c alapunktis ii esitatud nõuetele, nagu ilmneb valitsuse määrusest nr 742/2004, milles käsitletakse tervishoiutöötajate kutsealast kvalifikatsiooni.\nTaani on esitanud põhjendatud taotluse muudatuste tegemiseks direktiivi 2005/36/EÜ II lisasse. Taani taotleb optometristi (optometrist) kutseala eemaldamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisast, kuna see kutseala on üle viidud kutsealade hulka, millel tegutsema hakkamine eeldab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punkti d kohaselt diplomi olemasolu ja mis seetõttu ei vasta enam kõnealuse direktiivi artikli 11 punkti c alapunktis ii esitatud nõuetele. Lisaks sellele taotleb Taani ortopeediatehniku (ortopædimekaniker) ja ortopeediliste jalatsite kingsepa (ortopædiskomager) kutsealade eemaldamist direktiivi 2005/36/EÜ II lisast, kuna neid tegevusi Taanis enam ei reguleerita.\nSeepärast tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta.\nDirektiivi 2005/36/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.\nDirektiivi 2005/36/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:\npunktis 1 lisatakse pealkirja „Slovakkias” alla järgmine kutseala:\nhambatehnik (zubný technik),\nkelle koolitus kestab vähemalt 14 aastat ja sisaldab kaheksa- või üheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust, nelja-aastast keskharidust ja kaheaastast keskharidusjärgset koolitust tervishoiualast keskharidust andvas asutuses, mis lõpeb teoreetilis-praktilise GCE (General Certificate of Education) eksamiga (maturitné vysvedčenie).”;\npunktis 2 kustutatakse pealkiri „Taanis” ja sellele järgnevad kanded.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 280/2009,\nmillega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) I, II, III ja IV lisa\nvõttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, (1) eriti selle artiklit 74,\nMääruse (EÜ) nr 44/2001 I lisas loetletakse määruse artikli 3 lõikes 2 ja artikli 4 lõikes 2 nimetatud siseriikliku kohtualluvuse eeskirjad. II lisa sisaldab loetelu kohtute või pädevate asutuste kohta, kellel on pädevus tegeleda täitmismääruste taotlustega liikmesriikides. III lisas loetletakse kohtud, kuhu võib esitada apellatsioonikaebused täitmismääruse peale, ning IV lisas loetletakse selliste otsuste puhul kasutatavad lõplikud apellatsioonimenetlused.\nMääruse (EÜ) nr 44/2001 I, II, III ja IV lisa on muudetud mitmel korral, viimati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006, (2) et lisada Bulgaaria ja Rumeenia kohtualluvuse eeskirjad, kohtute ja pädevate asutuste loetelu ning apellatsioonimenetlused.\nLiikmesriigid on komisjoni teavitanud I, II, III ja IV lisas esitatud loeteludesse tehtud täiendavatest muudatustest. Seetõttu tundub asjakohane avaldada nimetatud lisades sisalduvate loetelude konsolideeritud versioonid.\nTaani ei osale vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise, kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu (3) artiklile 3 Brüsseli I määruse muudatuste vastuvõtmisel ning need muudatused ei ole Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.\nSeepärast tuleks määrust (EÜ) nr 44/2001 vastavalt muuta,\nMääruse (EÜ) nr 44/2001 I–IV lisa asendatakse käesoleva määruse vastavate lisadega.\n(2) ELT L 363, 20.12.2006, lk 1.\n(3) ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.\nBulgaarias: rahvusvahelise eraõiguse seadustiku artikli 4 lõiked 1 ja 2;\nMaltal: kohtukorraldus- ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili) 12. peatüki artiklid 742, 743 ja 744 ning äriseadustiku (Kodiċi tal-kummerċ) 13. peatüki artikkel 549;\nAustrias: kohtualluvuse eeskirjade (Jurisdiktionsnorm) artikkel 99;\nSloveenias: rahvusvahelist eraõigust ja sellega seotud menetlusõigust käsitleva seaduse (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) artikli 48 lõige 2 koostoimes tsiviilkohtumenetluse seaduse (Zakon o pravdnem postopku) artikli 47 lõikega 2 ning rahvusvahelist eraõigust ja sellega seotud menetlusõigust käsitleva seaduse (Zakon o medarodnem zasebnem pravu in postopku) artikkel 58 koostoimes tsiviilkohtumenetluse seaduse (Zakon o pravdnem postopku) artikliga 59;\nSoomes: kohtumenetluse seaduse (oikeudenkäymiskaari/rättegångsbalken) 10. peatüki 1. jao esimese lõigu teine, kolmas ja neljas lause;\nÜhendkuningriigis: sätted, mis võimaldavad käsitada kohtualluvuse alusena\nkostjale kuuluva vara asumist Ühendkuningriigi territooriumil või\nBulgaarias: окръжния съд;\nLandgericht’i kolleegiumi eesistuja;\nItaalias corte d’appello;\nKüprosel: Επαρχιακό Δικαστήριο või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Οικογενειακό Δικαστήριο;\nLuksemburgis: tribunal d’arrondissement’i eesistuja;\nMaltal: Prim Awla tal-Qorti Ċivili, või Qorti tal-Maġistrati ta Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Reġistratur tal-Qorti, kellele edastab taotluse Ministru responsabbli għall-Ġustizzja;\nInglismaal ja Walesis: High Court of Justice või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court, kellele edastab taotluse Secretary of State;\nŠotimaal: Court of Session või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Sheriff Court, kellele edastab taotluse Secretary of State;\nPõhja-Iirimaal: High Court of Justice või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court, kellele edastab taotluse Secretary of State;\nGibraltaril: Supreme Court of Gibraltar või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court, kellele edastab taotluse Attorney General of Gibraltar.\nHispaanias: Juzgado de Primera Instancia, kes tegi vaidlustatud otsuse, apellatsioonkaebust arutab Audiencia Provincial;\nMaltal: Qorti ta’ l-Appell kooskõlas apellatsioonkaebuste jaoks seadustiku Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Proċedura Ċivili 12. peatükis sätestatud menetlusega või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul, mida menetleb ċitazzjoni, Prim’ Awla tal-Qorti ivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha’;\nInglismaal ja Walesis: High Court of Justice või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court;\nŠotimaal: Court of Session või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Sheriff Court;\nPõhja-Iirimaal: High Court of Justice või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court;\nGibraltaril: Supreme Court of Gibraltar või ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Magistrates’ Court.\nBelgias, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis ja Madalmaades: kassatsioonkaebus;\nBulgaarias: „обжалване пред Върховния касационен съд”;\nIirimaal: õigusküsimustega piirduv kaebus Supreme Court’ile;\nIslandil: apellatsioonkaebus Hæstiréttur’ile;\nKüprosel: kaebus kõrgeimale kohtule;\nLätis: apellatsioonkaebus Augstākās tiesas Senāts’ile Apgabaltiesa kaudu;\nLeedus: kaebus Lietuvos Aukščiausiasis Teismas’ile;\nMaltal: täiendavat apellatsioonkaebust ei saa esitada ühelegi teisele kohtule; ülalpidamiskohustusega seotud asja puhul Qorti ta’ l-Appell kooskõlas apellatsioonkaebuste jaoks seadustiku kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili 12. peatükis sätestatud menetlusega;\nPortugalis: õigusküsimustega piirduv kaebus;\nRumeenias: contestatie in anulare või revizuire;\nSloveenias: kaebus Vrhovno sodišče Republike Slovenije’ele;\nSoomes: kaebus korkein oikeus’ele/högsta domstolen’ile;\nRootsis: kaebus Högstadomstolen’ile;\nÜhendkuningriigis õigusküsimustega piirduv üks edasikaebus.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 281/2009,\nmilles käsitletakse imporditollimaksude kohaldamise peatamist tööstusliku suhkru teatavate koguste suhtes 2009/2010. turustusaastal\nvõttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 142 koostoimes artikliga 4,\nMääruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 142 on ette nähtud, et kõnealuse määruse artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude tagamiseks võib komisjon täielikult või osaliselt peatada teatavate koguste suhtes imporditollimaksu kohaldamise.\nSelleks et tagada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude kättesaadavus maailmaturuhinnaga, on ühenduse huvides peatada täielikult imporditollimaksude kohaldamine 2009/2010. turustusaastal kõnealuste toodete tootmiseks ette nähtud suhkru koguse suhtes, mis moodustab poole tööstusliku suhkru vajadusest.\nSeepärast tuleks kindlaks määrata tööstusliku importsuhkru kogused 2009/2010. turustusaastal.\n2009/2010. turustusaastal peatatakse imporditollimaksude kohaldamine 400 000 tonni CN-koodi 1701 alla kuuluva tööstusliku suhkru suhtes.\nNÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2009/314/ÜVJP,\nmillega muudetakse ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/844/ÜVJP\nNõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid. (1)\n10. novembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/844/ÜVJP (2) (millega muudetakse ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP, mis käsitleb teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid) pikendati ühises seisukohas 2006/276/ÜVJP ette nähtud piiravaid meetmeid 13. oktoobrini 2009. Samas peatati teatavate Valgevene vastutavate ametiisikute suhtes kehtiv territooriumil viibimise keeld, välja arvatud 1999. ja 2000. aasta kadumiste eest vastutavate isikute ja keskvalimiskomisjoni esinaise suhtes kehtestatud keeld, 13. aprillini 2009.\nSoodustamaks edasiste konkreetsete demokraatiat ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist edendavate meetmete vastuvõtmist ja rakendamist Valgevenes, leppis nõukogu 16. märtsil 2009 kokku, et kuigi ühise seisukohaga 2006/276/ÜVJP ette nähtud piiravaid meetmeid pikendatakse ühe aasta võrra alates sellest kuupäevast, jääb teatavate Valgevene ametiisikute suhtes kehtiva territooriumil viibimise keelu kohaldamise peatamine jõusse üheksaks kuuks. Enne üheksakuuse ajavahemiku lõppu vaatab nõukogu piiravad meetmed põhjalikult läbi, võttes arvesse olukorda Valgevenes, ja tingimusel, et seal toimub positiivseid arenguid, on nõukogu valmis kaaluma piiravate meetmete lõpetamise võimalust. Nõukogu võib mis tahes hetkel otsustada territooriumil viibimise keeldu uuesti kohaldada, kui see osutub vajalikuks, võttes arvesse Valgevene ametivõimude tegevust demokraatia ja inimõiguste valdkonnas.\nSeetõttu tuleks muuta ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP ning tunnistada kehtetuks ühine seisukoht 2008/844/ÜVJP,\nÜhise seisukoha 2006/276/ÜVJP kehtivusaega pikendatakse 15. märtsini 2010.\n1. Ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP artikli 1 lõike 1 punktis b osutatud meetmed, mida kohaldatakse Juri Nikolajevitš Podobedi suhtes, peatatakse kuni 15. detsembrini 2009.\n2. Ühise seisukoha 2006/276/ÜVJP artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud meetmed peatatakse kuni 15. detsembrini 2009.\nKäesolev ühine seisukoht vaadatakse enne 15. detsembrit 2009 uuesti läbi, arvestades olukorda Valgevenes.\nÜhine seisukoht 2008/844/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.\nLuxembourg, 6. aprill 2009\nNÕUKOGU OTSUS 2009/316/JSK,\nEuroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 kohaldamiseks\nvõttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsust 2009/315/JSK (mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,\nEuroopa Liidu lepingu artiklis 29 on sätestatud, et liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. See eesmärk eeldab karistusregistrite andmete süstemaatilist vahetamist liikmesriikide pädevate asutuste vahel viisil, mis tagaks ühtse arusaama andmetest ja andmevahetuse tõhususe.\nTeave, mis käsitleb liikmesriikide kodanike suhtes teiste liikmesriikide poolt tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid, ei levi praegu 20. aprilli 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni alusel tõhusalt. Seepärast on sellise teabe vahetamiseks Euroopa Liidu tasandil vaja tõhusamat ja kättesaadavamat menetlust.\nSüüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse parandamine seati prioriteediks 25. ja 26. märtsil 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu istungil vastu võetud deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta ning seejärel kinnitati seda veel Haagi programmis (3) ja selle programmi rakendamiseks koostatud tegevuskavas. (4) Lisaks on Euroopa Ülemkogu tunnustanud karistusregistrite elektroonilist sidumist Euroopa Liidu tasandil poliitilise prioriteedina oma 21. ja 22. juuni 2007. aasta järeldustes.\nKaristusregistrite elektrooniline sidumine on osa e-õiguskeskkonna projektist, mida Euroopa Ülemkogu on 2007. aastal mitmel korral prioriteediks nimetanud.\nPraegu on käimas katseprojekt, mille eesmärk on karistusregistrid siduda. Selle projekti raames saavutatud tulemused on oluliseks aluseks edasisele tööle, mida tehakse andmete elektrooniliseks vahetamiseks Euroopa Liidu tasandil.\nKäesoleva otsuse eesmärk on rakendada raamotsust 2009/315/JSK, et luua liikmesriikidevaheline elektrooniline süsteem süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamiseks ja seda süsteemi arendada. Selline süsteem peaks võimaldama esitada teavet süüdimõistva kohtuotsuse kohta viisil, mis on lihtsalt arusaadav. Seepärast tuleks koostada tüüpvorm, mis võimaldaks vahetada teavet ühtses, elektroonilises ja masintõlkeks sobilikus vormis, ning korraldada ja hõlbustada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe elektroonilist vahetamist liikmesriikide keskasutuste vahel.\nKäesolev otsus tugineb raamotsusega 2009/315/JSK kehtestatud põhimõtetel ning kohaldab ja täiendab neid põhimõtteid tehnilisest aspektist.\nRaamotsuses 2009/315/JSK on määratletud süsteemi sisestatavate andmete liigid, andmete sisestamise eesmärk ja kriteeriumid, andmetele juurdepääsu luba omavad asutused ning teatavad isikuandmete kaitset käsitlevad erieeskirjad.\nKäesolev otsus ega raamotsus 2009/315/JSK ei sätesta kohustust vahetada teavet kriminaalasjadega mitte seotud otsuste kohta.\nKuna käesoleva otsuse eesmärk ei ole ühtlustada karistusregistrite siseriiklikke süsteeme, ei pea süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik muutma oma karistusregistri sisemist süsteemi seoses teabe kasutamisega siseriiklikel eesmärkidel.\nEuroopa karistusregistrite süsteem (ECRIS) on detsentraliseeritud infotehnoloogiline süsteem. Karistusregistri andmeid tuleks talletada ainult liikmesriikide hallatavates andmebaasides ning otsest sidusjuurdepääsu teise liikmesriigi karistusregistrile ei tohiks luua. Liikmesriigid peaksid vastutama siseriiklike karistusregistrite andmebaaside toimimise eest ning omavahelise andmevahetuse tõhususe eest. ECRISe ühiseks sideinfrastruktuuriks peaks alguses olema üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (S-TESTA) võrk. Kõik ühise sideinfrastruktuuriga seonduvad kulud tuleks katta Euroopa Liidu üldeelarvest.\nKäesolevas otsuses sätestatud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liike kajastavad tabelid peaksid hõlbustama masintõlget ning koodisüsteemi kasutamine peaks tagama ühtse arusaama edastatud andmetest. Tabelite aluseks on kõigi 27 liikmesriigi vajaduste analüüs. Selles analüüsis võeti arvesse katseprojektis kasutatud liigitust ning erinevates liikmesriikides kindlaks määratud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liigituse analüüsi tulemusi. Lisaks võeti süütegusid käsitleva tabeli koostamisel arvesse Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kasutatavaid ühtlustatud ühiseid määratlusi ning Eurojusti ja Europoli andmemudeleid.\nSelleks et tagada ühtne arusaam ühisest liigitusest ja selle läbipaistvus, peaks iga liikmesriik esitama oma riigi õiguses sätestatud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite nimekirja vastavas tabelis esitatud liikide alusel. Liikmesriigid võivad esitada süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite kirjeldused ning võttes arvesse selliste kirjelduste kasulikkust, tuleks neid innustada seda tegema. Kõnealune teave tuleks teha liikmesriikidele kättesaadavaks.\nKäesolevas otsuses sätestatud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liike kajastavad tabelid ei ole koostatud selleks, et kehtestada õiguslik samaväärsus siseriiklikul tasandil kehtestatud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liikide vahel. Tabelite eesmärk on aidata teabe saajal paremini aru saada edastatud teabes sisalduvatest faktidest ja karistuste ja mõjutusvahendite liikidest. Nimetatud koodide täpsust ei saa täielikult tagada teavet esitav liikmesriik ning see ei välista teabe tõlgendamist pädevate asutuste poolt teavet saavas riigis.\nSüütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liike kajastavad tabelid tuleks läbi vaadata ja ajakohastada vastavalt menetlusele, mille kohaselt võetakse vastu Euroopa Liidu lepingus sätestatud otsuste rakendusmeetmed.\nLiikmesriigid ja komisjon peaksid üksteist teavitama ja nõukogus konsulteerima kooskõlas Euroopa Liidu lepingus sätestatud korraga, et koostada mittesiduvad juhendid töötlejatele, milles tuleks käsitleda teabe vahetamise korda, eelkõige karistatu tuvastamise korda, ühtset arusaama süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liikidest ning esitada siseriiklikus õiguses sätestatud probleeme tekitavate süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite selgitused, ja tagada ECRIS arendamiseks ja toimimiseks vajalik koordineerimine.\nECRISe väljatöötamise kiirendamiseks peaks komisjon võtma vastu mitmeid tehnilisi meetmeid, et aidata liikmesriikidel nende karistusregistrite andmebaaside ühendamiseks tehnilist infrastruktuuri ette valmistada. Komisjon võib pakkuda rakendustarkvara, nimelt asjakohast tarkvara, mis võimaldab liikmesriikidel luua nimetatud ühenduse ja mida nad võivad eelistada oma sidumistarkvarale ühtsete protokollide (mis võimaldavad karistusregistrite andmebaaside vahel teabe vahetamist) rakendamisel.\nLiikmesriikide karistusregistrite andmete elektroonilise vahetuse suhtes tuleks kohaldada nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, (5) tagades andmekaitse piisava taseme, kui teavet vahetatakse liikmesriikide vahel, võimaldades samal ajal liikmesriikidel nõuda rangemate andmekaitsemeetmete kohaldamist siseriiklikul andmetöötlusel.\nKuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel elektroonilise süsteemi väljatöötamist, ei suuda liikmesriigid üksinda piisavalt saavutada ning vajaduse tõttu kooskõlastatud tegevuse järele Euroopa Liidus on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.\nKäesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 tunnustatud ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastuvaid põhimõtteid,\nKäesoleva otsusega luuakse Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS).\nKäesoleva otsusega luuakse ka liikmesriikide vahel karistusregistrite andmete elektroonilise vahetamise tüüpvormi osad, eelkõige need, mis hõlmavad andmeid süüteo kohta, mille eest langetati süüdimõistev kohtuotsus, ja andmeid süüdimõistva kohtuotsuse sisu kohta, samuti muid üldisi ja tehnilisi rakendusviise, mis on seotud andmevahetuse korraldamise ja lihtsustamisega.\nKäesolevas otsuses kohaldatakse raamotsuses 2009/315/JSK sätestatud mõisteid.\n1. ECRIS on detsentraliseeritud infotehnoloogia süsteem, mis rajaneb kõikide liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidel. See koosneb järgmistest osadest:\nühistele protokollidele vastav sidumistarkvara, mis võimaldab liikmesriikide karistusregistrite andmebaaside vahel andmeid vahetada;\nühine sideinfrastruktuur, mis võimaldab kasutada krüpteeritud võrku.\n2. Käesoleva otsuse eesmärk ei ole luua karistusregistrite keskset andmebaasi. Kõik karistusregistrite andmed talletatakse üksnes liikmesriikide hallatavates andmebaasides.\n3. Raamotsuse 2009/315/JSK artiklis 3 osutatud liikmesriikide keskasutustel ei ole otsest sidusjuurdepääsu teiste liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidele. Selleks et tagada teistele liikmesriikidele edastatud karistusregistri andmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutatakse parimaid võimalikke meetodeid, mille määravad komisjoni toetusel kindlaks liikmesriigid ühiselt.\n4. Asjaomane liikmesriik vastutab sidumistarkvara ning andmebaaside eest, kus talletatakse karistusregistri andmeid ning mis saadavad ja võtavad vastu selliseid andmeid.\n5. Ühiseks sideinfrastruktuuriks on S-TESTA sidevõrk. Selle mis tahes edasiarenduste või muude alternatiivsete turvaliste võrkudega tagatakse, et ühine sideinfrastruktuur vastab lõikes 6 sätestatud tingimustele.\n6. Ühise sideinfrastruktuuri haldamise eest vastutab komisjon ning see infrastruktuur peab täitma turvanõudeid ja täielikult vastama ECRISe vajadustele.\n7. Selleks et tagada ECRISe tõhus toimimine, pakub komisjon üldist tuge ja tehnilist abi, sealhulgas artikli 6 lõike 2 punkti b alapunktis i osutatud statistika kogumine ja koostamine ning rakendustarkvara.\n8. Olenemata võimalusest kasutada Euroopa Liidu rahastamisprogramme kooskõlas kehtivate eeskirjadega, kannab iga liikmesriik oma kulud, mis tekivad tema lõikes 1 osutatud karistusregistri andmebaasi ja sidumistarkvara rakendamise, haldamise, kasutamise ja hooldamisega.\nKomisjon kannab ECRISe ühise sideinfrastruktuuri rakendamisel, haldamisel, kasutamisel, hooldamisel ja edasiarendamisel ning samuti rakendustarkvara rakendamisel ja edasiarendamisel tekkivad kulud.\nTeabe edastamise vorm\n1. Kui liikmesriigid edastavad raamotsuse 2009/315/JSK artikli 4 lõigete 2 ja 3 ja artikli 7 kohaseid andmeid, mis hõlmavad kuriteo nimetust või juriidilist kvalifikatsiooni ning viidet kohaldatavatele õigusnormidele, märgivad nad igale süüteole, mille kohta andmed edastatakse, vastava koodi, mis on esitatud A lisas olevas süütegusid käsitlevas tabelis. Erandjuhtudel, kui süütegu ei vasta ühelegi konkreetsele alaliigile, kasutatakse konkreetse süüteo märkimiseks asjakohase või lähima süütegude liigi „avatud kategooria” koodi või selle puudumisel koodi „muud süüteod”.\nLiikmesriigid võivad samuti esitada teadaolevaid andmeid süüteo toimepanemise määra ja selles osalemise ning vajadusel täieliku või osalise kriminaalvastutusest vabastuse või korduvkuritegevuse kohta.\n2. Kui liikmesriigid edastavad raamotsuse 2009/315/JSK artikli 4 lõigete 2 ja 3 ja artikli 7 kohaseid andmeid, mis hõlmavad süüdimõistva kohtuotsuse sisu, eelkõige karistust, võimalikke lisakaristusi, mõjutusvahendeid ja karistuse täitmist muutvaid hilisemaid otsuseid, märgivad nad igale karistusele ja mõjutusvahendile, mille kohta andmeid edastatakse, vastava koodi, mis on esitatud B lisas olevas karistusi ja mõjutusvahendeid käsitlevas tabelis. Erandjuhtudel, kui karistus või mõjutusvahend ei vasta ühelegi konkreetsele alaliigile, kasutatakse selle konkreetse karistuse või mõjutusvahendi märkimiseks asjakohase või lähima karistuse või mõjutusvahendi liigi „avatud kategooria” koodi või selle puudumisel koodi „muud karistused ja mõjutusvahendid”.\nLiikmesriigid esitavad vajaduse korral teadaolevaid andmeid määratud karistuse või mõjutusvahendi olemuse ja/või täideviimise tingimuste kohta vastavalt lisas B sätestatud parameetritele. Parameetrile „kriminaalasjadega mitte seotud otsus” osutatakse üksnes juhul, kui isiku kodakondsusjärgne liikmesriik, kes vastab süüdimõistva kohtuotsuse kohta teabe saamise taotlusele, edastab sellekohase teabe vabatahtlikult.\nSiseriiklikus õiguses sätestatud süütegusid ning karistusi ja mõjutusvahendeid käsitlev teave\n1. Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile järgmise teabe, eelkõige selleks, et koostada artikli 6 lõike 2 punktis a nimetatud mittesiduv juhend töötlejatele:\nsiseriiklikus õiguses sätestatud süütegude nimekiri, mis vastab A lisas esitatud süütegusid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Nimekirjas peab olema märgitud süüteo nimetus või selle juriidiline kvalifikatsioon ning viide kohaldatavale õigusnormile. Samuti võib see sisaldada süüteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust;\nsiseriiklikus õiguses sätestatud karistusliikide, võimalike lisakaristuste liikide ja mõjutusvahendite liikide ning karistuse täitmist muutvate võimalike hilisemate otsuste nimekiri, mis vastab B lisas esitatud karistusi ja mõjutusvahendeid käsitlevas tabelis loetletud liikidele. Samuti võib see sisaldada konkreetse karistuse või mõjutusvahendi lühikirjeldust.\n2. Liikmesriigid ajakohastavad korrapäraselt lõikes 1 osutatud nimekirju ja kirjeldusi. Ajakohastatud teave edastatakse nõukogu peasekretariaadile.\n3. Nõukogu peasekretariaat edastab liikmesriikidele ja komisjonile käesoleva artikli kohaselt saadud teabe.\n1. Nõukogu võtab kvalifitseeritud häälteenamusega pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu mis tahes vajalikud lisade A ja B muudatused.\n2. Liikmesriikide asjaomaste haldusasutuste osakondade ja komisjoni esindajad teavitavad üksteist ja konsulteerivad nõukogus, et:\nkoostada mittesiduv juhend töötlejatele, milles kehtestatakse andmevahetuse kord ECRISes, pöörates eelkõige tähelepanu karistatu tuvastamise korrale, ja pannakse kirja ühtne arusaam A ja B lisas loetletud süütegude ning karistuste ja mõjutusvahendite liikidest;\nkoordineerida oma tegevust, mis on vajalik ECRISe väljatöötamiseks ja toimimiseks, hõlmates eelkõige järgmist:\nlogimissüsteemide ja -menetluste loomine, mis võimaldab jälgida ECRISe toimimist, ja ECRISe kaudu toimuva karistusregistrite andmete vahetusega seotud isikustamata andmete statistika loomine;\nandmevahetuse tehniliste kirjelduste, sealhulgas turvanõuete, eelkõige ühist protokollide vastuvõtmine;\nmenetluskorra loomine, mille kohaselt kontrollitakse riikide tarkvararakenduste vastavust tehnilistele kirjeldustele.\nKomisjoni talitused avaldavad korrapäraselt aruande ECRISe kaudu karistusregistri andmete vahetamise kohta, mis põhineb artikli 6 lõike 2 punkti b alapunktis i osutatud statistikal. Esimene selline aruanne avaldatakse üks aasta pärast raamotsuse 2009/315/JSK artikli 13 lõikes 3 nimetatud aruande esitamist.\nRakendamine ja tähtajad\n1. Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 7. aprilliks 2012.\n2. Alates raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 lõikes 6 osutatud korras teavitatud kuupäevast kasutavad liikmesriigid artiklis 4 kindlaks määratud vormi ning järgivad käesolevas otsuses kindlaksmääratud andmevahetuse korraldamise ja lihtsustamise viise.\n(1) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja nr 23.\n(2) 9. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).\n(4) ELT C 198, 12.8.2005, lk 1.\nSüütegude liikide ühtne tabel osutatud artiklis 4\nSüüteo toimepanemise määr:\nSüütegu on toime pandud\nSüüteokatse või ettevalmistamine\nSüüteole kaasaaitaja või kihutaja/organiseerija, vandenõulane\nSüüdimatus või piiratud süüdivus\nSüütegude liigid ja alaliigid\nRahvusvahelise kriminaalkohtu alluvusse kuuluvad kuriteod\nKuritegelikus ühenduses osalemine\nKuritegeliku ühenduse juhtimine\nTeadlik osalemine kuritegeliku ühenduse kuritegudes\nTeadlik osalemine kuritegeliku ühenduse tegevuses, mis ei olnud kuritegelik\nTerroristliku ühenduse juhtimine\nTeadlik osalemine terroristliku ühenduse tegevuses\nAvalik üleskutse panna toime terroriakt\nVärbamine või väljaõpe terroristlikel eesmärkidel\nInimkaubandus ärakasutamiseks tööjõuna või teenuste osutamise eesmärgil\nInimkaubandus prostituudina ärakasutamise või muul viisil seksuaalselt ärakasutamise eesmärgil\nInimkaubandus elundi või inimkoe eraldamise eesmärgil\nInimkaubandus orjastamise eesmärgil, orjuse või sundusega samaväärse olukorra loomise eesmärgil\nInimkaubandus alaealise ärakasutamiseks tööjõuna või teenuste osutamise eesmärgil\nInimkaubandus alaealise ärakasutamiseks prostituudina või muul viisil seksuaalselt ärakasutamise eesmärgil\nInimkaubandus alaealiselt elundi või inimkoe eraldamise eesmärgil\nInimkaubandus alaealise orjastamise eesmärgil, orjuse või sundusega samaväärse olukorra loomise eesmärgil\nRelvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainetega seotud ebaseaduslik kauplemine (1) ja muud süüteod\nEbaseaduslik relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete valmistamine\nEbaseaduslik relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine riiklikul tasandil (2)\nEbaseaduslik relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete eksport või import\nRelvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete loata valdamine või kasutamine\nKaitsealuste looma- või taimeliikide hävitamine või kahjustamine\nSaasteainete või ioniseeriva kiirguse õigusvastane juhtimine õhku, maapinda või vette\nJäätmetega, sealhulgas ohtlike jäätmetega seotud süüteod\nKaitsealuste looma- ja taimeliikide või nende osadega ebaseadusliku kauplemisega (1) seotud süüteod\nEttevaatamatusest toimepandud keskkonnaalased süüteod\nUimastite ja lähteainetega seotud ning muud tervisevastased süüteod\nMuude kui üksnes isiklikuks tarbimiseks ettenähtud narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega ning lähteainetega ebaseadusliku kauplemisega (3) seotud süüteod\nUimastite ebaseaduslik tarbimine ja nende ebaseaduslik omandamine, valdamine, valmistamine või tootmine ainult isiklikuks tarbimiseks\nAbistamine narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikul kasutamisel või kihutamine sellele\nMuude kui üksnes isiklikuks tarbimiseks ettenähtud narkootiliste ainete valmistamine\nTahtlik tapmine raskendavatel asjaoludel (4)\nVastsündinu tahtlik tapmine ema poolt\nEnesetapu sooritamisega seotud süüteod\nVägivallast põhjustatud surm\nRaske tervisekahjustuse, moonutava vigastuse või alalise puude tekitamine\nRaske tervisekahjustuse, moonutava vigastuse või alalise puude tekitamine ettevaatamatusest\nKerge tervisekahjustuse tekitamine\nKerge tervisekahjustuse tekitamine ettevaatamatusest\nTeise isiku asetamine eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda\nLoata või nõusolekuta elundi või inimkoe eraldamisega seotud süüteod\nElundite ja inimkoega ebaseadusliku kauplemisega (3) seotud süüteod\nKoduvägivald või ähvardamine\nVabadusvastased ning inimväärikuse ja muude kaitstud huvide vastased süüteod, sealhulgas rassism ja ksenofoobia\nInimrööv, inimrööv koos lunaraha nõudmisega, ebaseaduslik vabadusevõtmine\nEbaseaduslik vahistamine või vabaduse võtmine ametivõimude poolt\nSolvamine, laimamine, teotamine\nSundimine, surve avaldamine, jälitamine või psüühilist või emotsionaalset laadi tagakiusamine\nVäljapressimine raskendavail asjaoludel\nEbaseaduslik eravaldusesse sisenemine\nEraelu puutumatuse rikkumine ilma ebaseaduslikult eravaldusesse sisenemiseta\nIsikuandmete kaitse vastased süüteod\nAndme- või muu side ebaseaduslik pealtkuulamine\nDiskrimineerimine soo, rassi, seksuaalse sättumuse, usutunnistuse või etnilise päritolu alusel\nRassilise diskrimineerimise avalik õhutamine\nRassiviha avalik õhutamine\nVägistamine raskendavail asjaoludel, (5) va alaealise vägistamine\nProstitutsiooni või suguühte vahendamine\nSeksuaalteenuse pakkumine prostituudi poolt\nLapsporno või alaealiste ebasündsa kujutamisega seotud süüteod\nAlaealise seksuaalne väärkohtlemine\nEbaseaduslikud lähedaste pereliikmete vahelised seksuaalsuhted\nElatusraha maksmise kohustusest või ülalpidamiskohustusest kõrvalehoidmine\nAlaealise või puudega isiku hooletusse jätmine või hülgamine\nAlaealise kohaletoimetamise või teise asukohta toimetamise korralduse eiramine\nRiigi-, avaliku korra ja õigusemõistmisevastased või avaliku võimu kandja suhtes toimepandud õigusrikkumised\nValimiste ja referendumiga seotud süüteod\nRiigipea tapmis- või tervisekahjustuse tekitamise katse\nRiigi, rahva või riiklike sümbolite teotamine\nVõimuesindaja solvamine või tema korralduse eiramine\nVõimuesindajalt väljapressimine, tema sundimine või talle surve avaldamine\nVõimuesindaja ründamine või ähvardamine\nAvaliku korra vastased süüteod, avaliku rahu rikkumine\nAvaliku või haldusdokumendi vargus\nKriminaal- või kohtumenetluse käigus valeütluse või valevande andmisega õigusemõistmise takistamine või eksitamine\nEbaseaduslik teise isiku või ametiisikuna esinemine\nSeaduslikult kinnipeetavana kinnipidamiskohast põgenemine\nRiigivara või avalike huvide vastased süüteod\nRiiklike toetuste, sotsiaalkindlustushüvitiste või perehüvitistega seotud pettused\nEuroopa hüvitiste või toetustega seotud pettused\nEbaseaduslike hasartmängudega seotud süüteod\nAvaliku pakkumismenetluse takistamine\nAvaliku teenistuja või ametiisiku või avaliku võimu kandja aktiivne või passiivne korruptsioon\nVara omastamine, väärkasutamine või muu varaga seotud pettus avaliku võimu kandja poolt\nVõimu kuritarvitamine avaliku võimu kandja poolt\nTolli- või muude maksudega seotud süüteod\nMajanduse ja kaubandusega seotud süüteod\nPankrot või pettuslik maksejõuetus\nRaamatupidamisseaduse rikkumine, vara omastamine, varjamine või ettevõtja kohustuste ebaseaduslik suurendamine\nKuritegelikul teel saadud raha pesu\nAktiivne või passiivne korruptsioon erasektoris\nSaladuse avaldamine või saladuse hoidmise kohustuse rikkumine\nVaravastased süüteod ja kauba kahjustamine\nEnergia ebaseaduslik kasutamine\nPettus, sealhulgas kelmus\nKauplemine varastatud kaupadega\nEbaseaduslik kauplemine (6) kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemetega\nTahtlik kahju tekitamine või omandi hävitamine\nTahtmatu kahju tekitamine või omandi hävitamine\nTööstus- või intellektuaalomandi vastased süüteod\nSüütamine, põhjustades inimeste surma või vigastusi\nVargust hõlmavad süüteod\nVargus pärast ebaseaduslikult eravaldusesse sisenemist\nVargus, kasutades isiku vastu vägivalda või relva või isikut vägivallaga või relvaga ähvardades\nRaskendavatel asjaoludel toimepandud varguse vormid, mille käigus ei ole isikute suhtes kasutatud vägivalda või relvi või vägivalla või relvaga ähvardamist\nInfosüsteemide vastased süüteod ja muud arvutikuriteod\nEbaseaduslik juurdepääs infosüsteemidele\nEbaseaduslik sekkumine süsteemi\nEbaseaduslik sekkumine andmetesse\nArvutikuritegude toimepanemist võimaldavate arvutiseadmete või andmete tootmine, valdamine, levitamine või nendega kauplemine\nVääringu, sealhulgas euro võltsimine\nMittesularahalise maksevahendi võltsimine\nAvalike finantsdokumentide võltsimine\nVõltsitud vääringu, mittesularahalise maksevahendi või avalike finantsdokumentide ringlusse laskmine/kasutamine\nVääringu või avalike finantsdokumentide võltsimist võimaldava seadme omamine\nAvaliku või haldusdokumendi võltsimine eraisiku poolt\nDokumendi võltsimine avaliku teenistuja või võimuesindaja poolt\nVõltsitud avaliku või haldusdokumendi esitamine või valdamine; võltsitud dokumendi esitamine või valdamine avaliku teenistuja või võimuesindaja poolt\nVõltsitud avaliku või haldusdokumendi kasutamine\nAvaliku või haldusdokumendi võltsimist võimaldava seadme omamine\nEraisiku dokumentide võltsimine eraisiku poolt\nAlkoholi- või narkojoobes juhtimine\nJuhiloata või juhtimisõiguseta juhtimine\nPõgenemine liiklusõnnetuse sündmuskohalt\nMaanteetranspordiga seotud süüteod\nTööõiguse alased süüteod\nTasustamisega, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksetega seotud süüteod\nTöötingimuste, töötervishoiu ja tööohutusega seotud süüteod\nKutsetegevusele juurdepääsu või kutsetegevusega seotud süüteod\nTöö- ja puhkeajaga seotud süüteod\nMigratsiooniõiguse alased süüteod\nEbaseaduslik riiki sisenemine või seal viibimine\nEbaseaduslikule riiki sisenemisele ja riigis viibimisele kaasa aitamine\nHormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega seotud süüteod\nHormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajate ebaseaduslik import, eksport või tarnimine\nTuumamaterjali või muude ohtlike radioaktiivsete ainetega seotud süüteod\nTuumamaterjali või radioaktiivsete ainete ebaseaduslik import, eksport, tarnimine või omandamine\nMuud tahtlikult toime pandud süüteod\nMuud mitte tahtlikult toime pandud süüteod\n(1) Kui selles kategoorias ei ole märgitud teisiti, tähendab kauplemine importi, eksporti, omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist.\n(2) Selles alaliigis tähendab kauplemine omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist.\n(3) Selles alaliigis tähendab kauplemine importi, eksporti, omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist.\n(4) Näiteks: erakordselt rasketel asjaoludel.\n(5) Näiteks erilise julmusega vägistamine.\n(6) Kauplemine hõlmab importi, eksporti, omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist.\nKaristuste ja mõjutusvahendite liikide ühtne tabel osutatud artiklis 4\nKaristuste ja mõjutusvahendite liigid ja alaliigid\nKeeld viibida teatud paikades\nVälisriikidesse reisimise piiramine\nKeeld elada teatud paikades\nKeeld osaleda massiüritusel\nKeeld astuda mis tahes vahendite abil ühendusse teatud isikutega\nElektroonilise valve määramine (1)\nKohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse\nKohustus viibida/elada teatud kohas\nKohustus viibida oma elukohas kindlaksmääratud ajal\nKohustus järgida kohtu poolt määratud tingimuslikke meetmeid, sealhulgas kohustust olla järelevalve all\nKonkreetse õiguse piiramine\nKeeld töötada avalikus teenistuses või teenistussuhte peatamine avalikus teenistuses\nHääletamis- või kandideerimisõiguse äravõtmine/peatamine\nKeeld sõlmida lepinguid avaliku sektoriga\nRiiklike toetuste saamise õiguse äravõtmine\nJuhtimisõiguse tühistamine (2)\nVanema õiguste äravõtmine/peatamine\nKohtumenetluses eksperdina/vande all oleva tunnistajana/vandekohtunikuna osalemise õiguse äravõtmine/peatamine\nEestkosteõiguste äravõtmine/peatamine (3)\nTeenetemärkide või ametinimetuse kasutamisõiguse äravõtmine/peatamine\nKutse-, äri- või sotsiaalse tegevuse keeld\nKeeld töötada alaealistega või teha noorsootööd\nRelva valdamise või kandmise keeld\nKeeld väljastada pangatšekke või kasutada makse-/krediitkaarte\nLoomapidamise õiguse äravõtmine\nKeeld omada või kasutada teatavaid esemeid peale relvade\nKeeld mängida teatavaid mänge või tegeleda teatavate spordialadega\nTerritooriumile sisenemise keeld või territooriumilt väljasaatmine\nRiigi territooriumile sisenemise keeld\nRiigi territooriumilt väljasaatmine\nAllumine ettenähtud meditsiinilisele või muule ravile\nKohustus osaleda sotsiaal- ja haridusprogrammis\nKohustus olla perekonna hoolduse/järelevalve all\nKohustus osaleda täiendõppes/töötada\nKohustus esitada õigusasutustele ettenähtud teavet\nKohustus avaldada kohtuotsus\nKohustus hüvitada kuriteoga tekitatud kahju\nRahaline karistus (4)\nRahatrahv kindlaks määratud abisaaja suhtes (5)\nÜldkasulik töö, millega kaasnevad muud piiravad meetmed\nSõjaväelise auastme äravõtmine (6)\nKutselisest sõjaväeteenistusest vabastamine\nKaristusest vabastamine/karistuse täitmise edasilükkamine, hoiatus\nMuud karistused ja mõjutusvahendid\nParameetrid (vajadusel täpsustada)\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmine peatatud\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmine osaliselt peatatud\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmine peatatud katseaja/järelevalve kehtestamisega\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmine osaliselt peatatud katseaja/järelevalve kehtestamisega\nPõhikaristuse asemel ette nähtud alternatiivne karistus/mõjutusvahend\nPõhikaristuse mittetäitmise korral on ette nähtud alternatiivne karistus/mõjutusvahend\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmise peatamine tühistatud\nHiljem mõistetud liitkaristus\nKaristuse/mõjutusvahendi täitmine või selle edasilükkamine peatatud (7)\nKaristuse täitmisest vabastatud\nKaristuse täitmisest vabastatud karistuse täitmise peatamise ajal\nKaristuse täitmine lõpetatud\nKaristusest tingimisi vabastatud (teatavatel tingimustel isik vabastatud enne karistuse täielikku täitmist)\nRehabilitatsioon (kas koos karistusregistrist kustutamisega või ilma)\nAlaealistele määratav erikaristus või -mõjutusvahend\nKriminaalasjadega mitte seotud otsus (8)\n(1) Kindlaks määratud asukohas või liikumist võimaldav.\n(2) Juhtimisõiguse taastamiseks on vaja seda uuesti taotleda.\n(3) Eestkoste isikule, kes ei ole teovõimeline või kes on alaealine.\n(4) Rahatrahv trahviühikutes.\n(5) Näiteks: asutus, ühendus, sihtasutus või ohver.\n(6) Sõjaväelise auastme alandamine.\n(7) Ei võimalda vältida karistuse täitmist.\n(8) See parameeter märgitakse üksnes juhul, kui sellekohane teave edastatakse vastusena taotlusele, mille saab liikmesriik, kelle kodanik asjaomane isik on.


Suitsetamine Weed rinnaga toitmise ajal - uus lastekeskus - Beebi - 2019\nSuitsetamine Weed rinnaga toitmise ajal - uus lastekeskus\nMarihuaana (kanep või umbrohi) on kõige levinum ebaseaduslik narkootikum. Üldiselt on paljude arvates marihuaana "ohutu" või "pehme ravim", kuid selle kasutamisega on seotud riskid. Üks nendest riskidest on ema, kes avaldab oma lapse rinnapiima pärast marihuaana suitsetamist või söömist. Uuringud juhuslike rinnapiima sõeluuringute, mitte kontrollitud uuringute (eetilistel põhjustel) kohta näitavad muret seoses marihuaana võimaliku mõjuga lapse närvisüsteemi arengule ja endokannabinoidiga seotud funktsioonidele, nagu ärevuse reguleerimine ja emotsionaalne õppimine.\nKas suitsetamine on imetamise ajal ohutu?\n1. Marihuaana kestus organismis\nKui emad suitsetavad marihuaanat ja imetavad, siis jääb marihuaana-tetrahüdrokannabinooli või THC toimeaine 4–6 nädala jooksul ema kehasse ning see kantakse edasi ja leitakse imetavate imikute uriinis. Kuna THC on lahustuv rasvas, võib see krooniliste kasutajate rasvkoes jääda üks kuni kuus kuud.\n2. Kahju lapsel\nImikud, kes puutuvad kokku marihuaana rinnapiima, võivad tunduda loid ja mitte imeda. Kuna imiku elu esimestel kuudel toimub oluline aju kasv, võib marihuaana saastunud rinnapiim muuta või takistada lapse aju ja närvisüsteemi arengut. Beebid on haavatavamad ka haiguste, nohu ja infektsioonide suhtes; ja sel põhjusel peaks olema selge, et saasteained ja kahjulikud ained ei lase rinnapiima siseneda.\n3. Ema ei suuda lapse eest hoolitseda\nLisaks võib marihuaana kasutamine vähendada ema võimeid oma vastsündinu eest hoolitseda. Ameerika Pediaatriaakadeemia soovitab rinnaga toitvatel emadel mitte kasutada marihuaanat rinnaga toitmise ajal. Kuid mõnes riigis kasutatakse meditsiinilist marihuaanat ärevuse ja muude meditsiiniliste seisundite raviks. Emad, kes imetavad vastsündinuid nendes riikides, peaksid konsulteerima arstiga, et leida ohutu alternatiiv, kui nad kasutavad marihuaanat.\nRinnaga toitmise ajal kahjulikum mõju imetamise ajal\nRohkem meditsiinilisi uuringuid tuleb teha, et määrata marihuaana mõju rinnapiimale, kuid allpool on mõned valdkonnad, mis on näidanud riskitegureid.\nMarihuaanat ei tohiks imikute ümber suitsetada, sest nad võivad suitsu sisse hingata (nii kasutatud kui ka kolmanda käega) ning see suurendab nende surmaohtu äkksurma sündroomi (SIDS) tõttu.\nMõnedes uuringutes väidetakse, et marihuaanaga kokkupuutuv rinnapiim võib põhjustada hüperaktiivsust ja teised näitavad imikutele märkimisväärset ohtu hüperaktiivsuse häirehäire (ADHD) tekkeks. Teised uuringud näitavad siiski imikute vähenenud aktiivsust või üldse mitte.\n3. Vaimsed funktsioonid\nMarihuaanaga kokkupuutuv rinnapiim võib mõjutada tähelepanuvõimet, mõtlemise paindlikkust ja “töömälu”. Töömälu salvestab ja haldab teavet keeruliste vaimse ülesannete, nagu õppimine, mõistmine ja põhjendus, teostamiseks. Marihuaana kasutamine rinnaga toitmise ajal võib suurendada aju ja närvisüsteemi arengut.\n4. Emotsionaalne regulatsioon\nOn teada, et marihuaanaga kokkupuude rinnapiima põhjustab laste emotsionaalset reaktiivsust. Emotsionaalne reaktiivsus tähendab lapse kalduvust kogeda sagedast ja intensiivset emotsionaalset erutust, samuti seda, kui tihti see juhtub ja kui kerge on saada laps põnevil.\n5. Narkootikumide kasutamise oht hiljem\nLoomkatsed näitavad, et varane kokkupuude marihuaanaga suurendab ravimite tugevdavat toimet. Tugevdamine on viis, kuidas käitumine suureneb või väheneb vastavalt sellele, kas inimesed seostavad seda hea kogemuse või halva kogemusega. Kuigi tugevdava toime kinnitamiseks on vaja rohkem uuringuid ja uuringuid, on tõestatud, et aine kasutamist ja kuritarvitamist mõjutavad pärilikud ja geneetilised omadused. Kui te suitsetate marihuaanat ja lasete oma last rinnapiima kaudu, võib see suurendada riski, et teie laps kasutab marihuaanat või teisi ravimeid hiljem oma elu jooksul.\nMida teha, kui te juba suitsetamise ajal vaatasid suitsetamist?\nMarihuaanat kasutavaid emasid julgustatakse jätkama rinnaga toitmist, kuid minimeerima imiku kokkupuudet marihuaana suitsuga ning peatama või vähendama marihuaana kasutamist. Parim asi, mida ema saab teha, et kaitsta oma last marihuaana võimalike kahjulike mõjude eest, on suitsetamisest loobumine - või mõni muu aine - imiku ümber.\nVaata videot: Best Speech You Will Ever Hear - Gary Yourofsky (Oktoober 2019).\nTea pärmseente infektsiooni põhjuseid\nKuidas arvutada kõige viljakamad päevad\nKas te võite rasestuda kohe pärast oma perioodi?\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Suitsetamine Weed rinnaga toitmise ajal - uus lastekeskus


Eesti Idamaise Tantsu Keskus – Juta Rahkema-Praks: “Kannatlikkust, kannatlikkust ja veel kord kannatlikkust!” (EITK 25.09.2009)\nJuta Rahkema-Praks: “Kannatlikkust, kannatlikkust ja veel kord kannatlikkust!” (EITK 25.09.2009)\nJUTA RAHKEMA-PRAKS: “Kannatlikkust, kannatlikkust ja veel kord kannatlikkust!”\nJuta Rahkema-Praks (30), üks esimesi idamaise tantsu õpetajaid Eestis, viibib täna lapsepuhkusel. Juta julgustab õpilasi esinema, sest usub, et see annab harrastajatele juurde julgust, enesekindlust ja kriitikameelt.\nLapsena tegin paar aastat rahvatantsu.\nMis aastal ja kelle all alustasite idamaise tantsu õpingutega?\nHakkasin idamaist tantsu õppima Pille Roosi juures 1997. aastal. Mind kutsus sinna sõbranna, kes jättis ise pärast paaris tunnis käimist tantsimise pooleli.\nHakkasin ise tantsu õpetama 1998. aastal Tartus. Kedagi teist seal õpetamas polnud ja nii ma nõustusin, ise suurt midagi veel oskamata.\nRõõm on esiteks juba sellest, et inimesed viitsivad end üldse liigutada. Edasi saab rõõmu tunda juba sellest, kuidas keegi niiöelda avaneb, kuidas õpib oma keha tunnetama ning muutub silmnähtavalt enesekindlamaks ja rahulolevamaks.\nKas täna tegeled tantsutrennide juhendamisega?\nOlen praegu lapsepuhkusel.\nKas Teile meeldib rohkem esineda või tantsutrenne juhendada?\nVarem eelistasin mõlemat võrdselt, aga nüüd pigem juhendan. Samas olen õpilasi ikka esinema julgustanud ja ärgitanud, sest see annab juurde julgust ja enesekindlust ja loodetavasti ka enesekriitikat.\nKui tihti ja kus ennast arendamas käite?\nKaks kuni neli korda aastas olen ikka proovinud midagi juurde õppida. Kõik enesetäiendused ei ole otseselt seotud idamaise tantsuga, vaid tervisespordiga üldse. Pean ka idamaist tantsu üheks tervisespordi võimaluseks. Välisreisidel käin uusi ideid nõutamas, aga ka oma teadmistele kinnitust saamas.\nKui võimalik, siis tasub ikka välismaale minna- kas või Soome, kus tantsuõpetus on heal tasemel või Saksamaale, kus on suur türklaste ja araablaste kogukond ja palju põnevaid õpetajaid. Ja kui võimalik, miks mitte minna otse Egiptusesse.\nOn ikka. Meie õpetajate tase paraneb aasta-aastalt ja meilgi on põnevaid õpetajaid.\nIdamaine tants võiks selles mõttes küll kõigile sobida, et see sunnib kasutama stabiliseerivaid süvalihaseid ning võib tänu sellele aidata seljahädasid leevendada- see on muidugi juba pikem ja mitte nii põnev jutt. Samuti on see mõnus ja ürgselt naiselik liikumisviis. Eeldusi on vaja juhuks, kui harrastaja soovib kindlasti esinema hakata- siis tuleb loota tema juhendaja teravale silmale ja mõlema kriitikameelele.\nKannatlikkust, kannatlikkust ja veel kord kannatlikkust ning ka eespool mainitud enesekriitikat ja avatud meelt.\nOn muutnud küll. Tänu sellele hakkasin huvi tundma ka muude tantsustiilide ja liikumisviiside vastu ja liikumise tähtsust mõnusa elu kujundamisel ei saa alahinnata. Pealegi, idamaine tants ongi paljuski minu elu.


Uus kontsert sarjast HELIjaKEEL – Jaan Kaplinski ja Märt-Matis Lill — Sirp\nUus kontsert sarjast HELIjaKEEL – Jaan Kaplinski ja Märt-Matis Lill\nKontsert Märt-Matis Lille ja Jaan Kaplinski loominguga toimub laupäeval, 18. mail, kell 19:00 Tallinnas, Hopneri majas ja pühapäeval, 19. mail, kell 18:00 Tartu Ülikooli aulas. Esinevad Leonora Palu (flööt), Helena Tuuling (klarnet), Olga Voronova (viiul), Leho Karin (tšello), Madis Metsamart (löökpillid), Diana Liiv (klaver), Vahur-Paul Põldma (sõna) ning Jaan Kaplinski (sõna).\nKavas on Jaan Kaplinski: “Läbi metsa” ja Märt-Matis Lille “Mõttelained 2”, “Lindudele”, “Mu nuttev hääl on sügistuul”, “When the Buffalo Went Away” ja seade John Dowlandi loost “Fairwell”.\nJaan Kaplinski nimi ei vaja eestlastele tutvustamist. Tema äärmiselt mitmekülgne kirjanduslik tegevus on leidnud laialdast tunnustust ja tähelepanu nii kodu- kui välismaal; ta on üks enim tõlgitud eesti autoreid ja teda on korduvalt esitatud Nobeli preemia kandidaadiks. Kontserdil ettekandele tulev teos „Läbi metsa“ on loodud 80ndate teisel poolel, enne kui “okastraat” oli lahti lõigatud.\nMärt-Matis Lill on Eesti noorema põlvkonna silmapaistvamaid ja mitmekülgsemaid heliloojaid. Tema teosed kõlavad sageli sageli uue muusika festivalidel ja kontsertidel nii Eestis kui välismaal. Tema teoseid on esitanud mitmed eesti- ja välismaised tippkollektiivid, nagu ERSO, Tallinna Filharmoonia, Ansambel U, Avanti!, UMO Jazz Orchestra, Ensemble Intercontemporain, Nieuw Ensemble, I Solisti di Vento, Collegium Novum Zürich ja Ensemble Modern. Ta on olnud mitmete erinevaid kunstliike ühendavate projektide algataja ja teinud koostööd paljude väljapaistvate kunsti- ja kultuuriinimestega, nagu Guy Weizman, Christina Hallström, Von Krahli teater, Priit Tender, Imbi Paju, Teet Kask, Kaido Ole, Luminoso, Nero Urke, Vahur-Paul Põldma ja arhitektuuribüroo “Kosmos”.\nHooajal 2012/2013 algas Muusikasõprade Seltsi uus neljast kontserdist koosnev sari HELIjaKEEL. Sarja läbivaks teemaks on Eesti kultuuriruumis erilised perekonnad, kus isad ja pojad ning isad ja tütred on tuntud kirjanikud ning heliloojad. Sari algas novembris Doris ja Hillar Kareva loominguga, teisel kontserdil jaanuaris tulid esitusele Maarja Kangro luule ja Raimo Kangro muusika, kolmandal kontserdil aprillis kõlas Peeter Volkonski ja Andrei Volkonski looming ning sari lõpeb maikuus Märt-Matis Lille ja Jaan Kaplinski teostega. Muusikat esitavad silmapaistvad eesti interpreedid ja tekste loevad autorid ise. Sari toimub koostöös Tartu kirjandusfestivaliga „Prima Vista“. Sarja eesmärk on tekitada erinevate kultuurivaldkondade vahelist koostööd ja sünergiat, hõlmata laiemat publikut ning pakkuda erilisi kultuurielamusi.\nTäpsemat infot kontserdisarja kohta leiab kodulehelt www.kammermuusika.ee


Mis on WordPress ja milleks seda kasutatakse? - Disait\nLigi kolmandik maailma veebisaitidest põhineb WordPressil. See on võimas veebisaidikoostur ja sisuhaldussüsteem (CMS), millel on tööriistad nii blogijatele kui ka suurtele korporatsioonidele ning mille eesmärk on anda igaühele võimalus luua oma internetiplatvorm kõigest minutitega. WordPressi platvorm on paindlik, skaleeritav ja alati tasuta. Tutvustame maailma populaarseima veebisaitide loomise tarkvara põhiomadusi.\nWordPressi tarkvara on kõigi jaoks\nMike Little ja Matt Mullenweg lõid WordPressi 2003. aastal tasuta blogimistarkvarana. Matt Mullenweg juhib siiani ettevõtet WordPress.org, mis teeb WordPressi kättesaadavaks kõigile, kes soovivad luua veebisaidi või blogi. WordPressi arendamise ja selle tasuta pakkumisega lootsid loojad „demokratiseerida avaldamise“, luues veebisaidikoosturi, mis võimaldab kõigil internetist osa saada ning oma hääl kuuldavaks teha.\nFunktsioonid, mis tegid WordPressi blogijate ja muude internetiväljaandjate jaoks ahvatlevaks, meelitasid tegelikkuses ligi palju enamate valdkondade kasutajad, sealhulgas kõige suuremad USA ja maailma ettevõtted. Nüüd on WordPressist saanud lemmikplatvorm paljude tuntud ettevõtete seas, nagu Sony Music, Variety, Time, Inc. ja Walt Disney Company, rääkimata miljonitest väikeettevõtetest ja isiklikest veebisaitidest. Platvormi kõige uuemat versiooni on seni alla laaditud üle 22 miljoni korra ja ulatuslik WordPressi kasutajate kogukond arendab pidevalt uusi versioone.\nWordPressi kasutamine ja muutmine on tasuta\nWordPress on avatud lähtekoodiga tasuta veebisaidikoostur, mis on kirjutatud programmeerimiskeeles PHP. See on saanud avaliku üldlitsentsi, mis võimaldab kõigil lisaks tarkvara kasutamisele seda ka muuta, et kohandada seda isiklike vajaduste järgi, ja muudatusi teistega jagada. Avatud lähtekoodiga tarkvara on avalikult kättesaadav ja alati tasuta, seega saab WordPressi igal ajal alla laadida või installida veebimajutuspaketi osana.\nKuna WordPressiga kutsutakse kasutajaid üles seda muutma ja uuendama, toetab seda suur ning aina kasvav kogukond, mis koosneb veebikujundajatest, arendajatest ja tarkvaraarmastajatest. Kogukonna liikmed töötavad pidevalt WordPressi tuumkoodiga ning korraldavad üritusi ja laagreid, et seda tarkvara inimestele tutvustada ning selle kasutamisega seotud probleeme lahendada. WordPressi kogukonnaga on oodatud liituma igasuguse kogemusega kasutajad, et nad saaksid mis tahes moel toetada teisi kasutajaid ning aidata hoida programmi stabiilse ja ajakohasena.\nWordPressiga veebisaidi loomiseks tuleb kõigest laadida alla koopia leheküljelt WordPress.org ja installida see majutusplatvormile või kasutada WordPressi installimisfunktsiooni, mida pakub enamik veebimajutuse pakkujaid. WordPress on täiesti tasuta, olenemata sellest, kuidas see omandati või installiti.\nWordPressi suudab kasutada igaüks\nWordPressi saab kasutada igaüks alates täielikust algajast kuni kogenud arendajani, just nagu loojad soovisid. Veebikujundus- või -arenduskogemuseta uued kasutajad saavad tasuta WordPressi veebisaidi seada majutusplatvormi kaudu üles ühe lihtsa klõpsuga installimise teel, valides sadade tasuta WordPressi teemade seast. Teemad võimaldavad kasutajatel kohandada paljusid funktsioone, näiteks veebisaidi päist ja värve otse esipaneelilt, vaja pole mingeid kodeerimisteadmisi.\nVeebisaidikujunduse või arenduse kogemusega kasutajatel on WordPressis ligipääs kõigile tarkvara osadele, sealhulgas teemade ja pistikprogrammide süsteemile ning skriptidele, et igat veebisaiti saaks selle vajadustele kohandada. Kuna WordPressi saab muuta mitmel viisil, saab seda kohandada nii, et see kasvaks ja muutuks laieneva äritegevuse arenevate vajaduste järgi.\nÜks WordPressi populaarsuse põhjus on selle peaaegu lõputu paindlikkus. Kasutajatel on pidev ligipääs ulatuslikule vabade teemade kogule, et muuta veebisaidi välimust või funktsioone. Peale selle on igaühel võimalus osta ja installida sobivaid WordPressi teemasid kujundajatelt üle kogu maailma.\nWordPressi põhiteemale pistikprogramme lisades saab selle kohandada mitmeks otstarbeks, näiteks veebipoe, ajakirja või galerii jaoks. WordPressi pistikprogramme saab osta ka teistelt arendajatelt ja paigaldada need veebisaidi WordPressi esipaneeli kaudu. Saidi omanikud saavad selle peenhäälestamiseks ja funktsioonide täiustamiseks pistikprogramme kombineerida ning isegi kogemuseta kasutajad saavad neid installida ja kasutada kõigest paari hiireklõpsuga.\nWordPressi saab alla laadida aadressilt WordPress.org, millel jagatakse teavet, õpetusi ja ligipääsu WordPressi kogukonnale koos vajaliku tarkvaraga. Kuna selle saab installida kuhu iganes ja vajaduse järgi muuta, pakub see peaaegu piiramatut kontrolli veebisaidi välimuse ja haldamise üle.\nCategory: Kodulehe valmistamine oktoober 20, 2020\nTags: e-poodkodulehe valmistaminewordpress\nNextNext post:Kuidas kirjutada kodulehe teksti, mis müüb?


DIIVAN ASGARD, MUST HIND | kaup24.ee\nAlgus / ... / Muu diivanid\nAlgus / Mööbel ja sisustus / Elutoamööbel / Diivanid / Muu diivanid\nDiivan Asgard, must\n€ 37236 € 517 00 *\n0€ transport mööblile 14p. 6t\nTasu kolme võrdse maksena 3 x € 12412\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 12412\nToote kirjeldus: Diivan Asgard, must\nLahtikäiv diivan, mille magamisosa: pikkus - 197 cm, laius- 136 cm.\nMööbli välismõõdud: pikkus - 197 cm, sügavus - 91 cm, kõrgus - 87 cm.\nIstumisosa kõrgus - 45 cm.\nPuidust karkass, kaetud gobelääniga, sik-sak vedrud istumisosal;\nDiivan Asgard annab Sinu kodule nooruslikkuse!\n*Diivani Asgard värv on näidatud esimesel pildil. Teised pildid on informatiivsed.\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Diivan Asgard, must praktiline valik.\nMida lihtsam ja funktsionaalsem on mööbel, seda paremini sobitub see skandinaavia stiiliga. Kui unistate puhtast, avarast ja hubasest atmosfäärist, siis on just Diivan Asgard, must üks parimatest valikutest.\nÜldine informatsioon tootest: Diivan Asgard, must\nSäästke: € 14464\nSoovitame osta koos: Diivan Asgard, must\nSoovitame osta koos Diivan Asgard, must\nKüsimused ja vastused toote kohta: Diivan Asgard, must


2002. aasta algusest on Jaan Kaplinskil teisik, kes teda hakkab mõnel puhul ka avalikus kirjasõnas esindama ja on mõnevõrra ka tema sekretär. Jaani teisik on osalt tema enda loodud, aga nagu iga loomingu puhul on siingi mängus mingid teised jõud ja nii on Samuel Kirotajal küllaltki suur autonoomia ja ta võib Kaplinski mõtteid vahel omamoodi tõlgendada, suhtuda neisse vahel heakskiitvalt (loodetavasti on see sagedasem), vahel kriitiliselt.\nNagu tema nimest näha, on Kirotaja pärit Võrumaalt, üldiselt on aga tema tegelik päritolu sama hämar kui kirjanduslik päritolu. Ühe versiooni järgi on ta esivanemate hulgas ka juute, kellest kõige enam nimetatakse kunagi Põlva kandis rändava rätsepana töötanud juut Samueli. Teise versiooni järgi on üks tema esiisadest tulnud Leedust ja kannud nime Schreiber, millest siis kohaliku rahva suus sai Kirotaja. Kui seda küsida Kirotajalt endalt, siis ta ainult muigab (vt. fotot) ja ütleb, et üldiselt on ta ida-eurooplane, nagu suur osa Eestimaa elanikkudest.\nLoodame, et Samuel Kirotaja hakkab end peatselt ise tutvustama.\nSamuel Kirotaja mõtteid\nJaan Kaplinski liialdab, tema vaateväljas saavad vist asjad, mis teda huvitavad, väga suureks ja kõik muu jääb pisikeseks, mida ta siis vahel ei märkagi. Nüüd, kui ta minust kirjutab, ei jäta ta muidugi mainimata, et meie Kirotajad võiksime olla juudi päritolu. Võibolla. Räägiti kellestki Schreiberist küll. Aga räägiti, ja selle on J.K. unustanud, ka kellestki Pissarevist, kes olla Pihkva kandist siia Liivimaale elama asunud.\nJ.K. kirjutas päris ilusti Tartu bussijaamast. Me mõlemad armastame elu, kuigi oleme sellisest elust, nagu bussijaamas kohtab, ise parasjagu eemal. Nii ta ehk mõjubki veidi romantiliselt-nostalgiliselt. Tartu bussijaamas on veel alles midagi vanast heast nõukogude ajast. Isegi hais.\nJaan ei loe ajalehti, ütleb, et Postimees ja Päevaleht tekitavad talle psühhotrauma. Mina vahel loen, aga pean ütlema, et erilist rõõmu neist ei tunne minagi. Vene lehed on üldiselt paremad, venelased oskavad paremini kirjutada ja inimlikkust on neis ka rohkem. Eesti lehtedest aga on minule kõige huvitavamad kuulutustelehed, näiteks Soov või Kuldne Börs. Seda elu, mis sealt vastu vaatab, ei annaks välja mõelda. Kuulutustelehes kirjutavad inimesed sellest, mida nad tahavad ja otsivad, seal on reas meie väärtused, soovid, unistused. Autod, majad, telefonid, arvutid, elukaaslased, koerad. Ja juurdekuuluv - koerte vestid, autoraadiod, tüdrukud, kes pakuvad kohvi, mündid ja ordenid... Igas numbris, mis minu kätte on sattund, leian midagi, mille peale ei oleks ise kunagi tulnud. Näiteks "40-a mees teeb korteriremonti üksikutele daamidele."\nRaske aru saada, miks inimesed on nii vaimustuses "Sõrmuste isandast". Minule lähedane inimene Jaan Kaplinski on seda inglise keeli lugend vist neli-viis korda ja alles nüüd ütles ta, et kohati tundub raamat liiga magus ja maitsetu. Nüüd on "Sõrmuste isandal" uued mesinädalad, kuna välja tuli film, mis on juba ära teenind hulga kiitust ja auhindu. Mina ja Jaan nägime seda kompuutris ja ei ole minul ja üllataval kombel ka temal erilist huvi teda kinos näha. Raamatu nõrkused on filmis võimendatud ja tema tugevused on jäänd kõrvale. Mis mind Si-s kõige enam häirib? Vist see, et seal on kõik nii mustvalge: head on kole head, nii et pole suurt vahet haldjate ja inimeste vahel, halvad on aga nii halvad, et neis pole kübetki inimlikkust või headust. Orc'id (mäekollid) ja trollid on ju otse kuradid ja nende hävitamine on heade ja õilsate kohus ja kutsumus. Minule ei meeldi, kui kirjanik nii pikalt ja isegi mõnuga räägib elusolevuste hävitamisest, olgu need või kollid ja trollid. Ja kolmanda osa mõned kohad on lausa kitsh, eriti armastusestseenid ja võitjate austamine. Vanad kulund muinasjutu-stereotüübid kuningatest, sangaritest jne. on maksimaalselt ära kasutatud, minu ja nüüd ka Jaani meelest on nendega liialdatud.\nRaamatu tugevad küljed on fantaasialennus, mis on loonud puuinimesed entid või siis Tom Bombadili, kes on üks kõige võluvamaid tegelasi üldse: Tom ei lase end maailmas käivast kaklusest-taplusest häirida ja on ilmselt ka piisavalt tugev, et seda rahulikult ignoreerida. Tema on olevus, keda võitlus ei huvita ja sellisena üks väheseid sümpaatseid olevusi. Kõik teised on loomu poolest minu maitse järgi liiga riiukuked.\nFilmis on mõned kohad, mis lausa vastu hakkavad, näiteks haldjariigi näitamine, mis toob meelde Hollywoodi kõige labasemad stereotüübid. Ebamaist ilu peavad kandma mingid barokseid ooperidekoratsioonid ja filmi-primadonnad rüüdes, mis sobiksid pigem Verdi kui Tolkieni keskkonda.\nAga Si populaarsus on märk millestki, vahest märk maailma muutumisest, ühe ajastu lõpust, sellest, et me oleme tagasi pöördumas mütoloogilisemasse maailma. Jaan tunneb seal end ilmselt palju paremini kui mina, tema on oma jutu järgi lapsepõlvest peale igatsend ebamaist ja haldjalikku. Pole ime, et talle on meeldind keldi romantilised lood haldjaneiu ja maamehe armastusest.\nOlen viimastel aegadel kohanud mitmeid kõrgesti haritud eesti vaimuinimesi, kes ei loe eesti ajalehti, kellele meie ajakirjanduse vaim ja stiil sügavalt vastumeelsed on. Jaan on üks nendest, teiste nimesid ma nimetama ei hakka. Mitmelgi neist on doktorikraad. Niisiis, nagu valitsus oli kaotamas rahva usaldust, on ajakirjandus kaotamas haritlaste usaldust. Mõlemad on kurvad asjad. Mina küll loen ka eesti lehti, kuigi selle stiilis on ka minule palju vastukarva. Rahvuslik alaväärsuse tunne paistab selgelt läbi, sellejuurde muidugi poisikeselikku bravuuri, rabedust, maitsetust. Puudub soliidsus, arukus, mõõdukus. Aga heldeke, eks ole meie uus eesti ühiskond ka alles poisieas, tuleb talle anda aega kasvada ja kosuda ning ka targemaks ning tõsisemaks saada. Mis muidugi pole kindel. Minu meelest läheb kogu maailm muudkui lapsikumaks, Ameerika enne teisi, aga see ei ripu enam niipalju meist ära. Vene ajal olid lehed muidugi täis lollusi, aga selle hulgas oli ka tarka juttu, arutlusi, mida nüüd lehes enam polegi. Siis olid võimumehed lollid, aga rahvas tark, nüüd tahetakse rahvast ka lolliks teha. Söödavad meid valmistoiduga, ei anna aega ise mõelda, kaasa mõelda. Üks lasteaed puha. Mis ime, et täiskasvanud inimestele vastu hakkab.\nHeldeke küll, nägin täna ajakirja Päikesetuul märtsinumbrit ja kerge iivelduse tunne tuli. Misasja see Jaan sinna pidi intervjuu andma? Ons ta edev või pole ikka õppind ära ütlema, kui midagi tahetakse? See Päikesetuul on üks suur sektantide sabat, üks pöörasem kui teine. Tänu taevale või maale pole minul sihukeste inimestega elus palju tegemist olnd, mina usklikke hästi ei talu, maruusklikutest hoian täitsa kõrvale, need on hullemad kui joodikud. Lapsest peale ei ole ma hästi kannatand joodikuid, usklikke ja kommuniste, nagu neid minu ja Jaani lapsepõlves veel oli, see tähendab kommuniste oli. See tõug suri kõige ennem välja, aga need kaks ülejäänut on visa hingega, ei nad kao kuskile. Kommunistide asemele ongi tulnd igasugu sektandid, hiromandid ja tähetargad. Väristavad häält ja habet ning püüavad hingesi. Kes see oli vanarahva tarkuse järgi hingede püüdja? Eks ikka vanatühi. Vanatühja teenrid, paharetikutsikad on need usutegelased puha, Jaan on loll, et ta nendega sedasi tiivaripsu lööb.\nKevad murrab sisse, meelitab õue, aeda, metsa. Vaatan Jaani, ei temagi püsi linnas ja toas, teeb kogu aeg asja välja, olgu või metsa äärde, kus paar pihlakat maha saetud, et nagipulki lõigata. Iga hommiku on uusi linnuhääli kuulda, metsvindid tulid lausa parvedena, kuldnokk istub puuladvas aida juures ja laseb vilet. Mõtlen, kui raske on meil mõista inimesi, kes elavad troopikas, kus kevadet ei ole. Nendel on vihmaaeg ja põuaaeg, mille jaoks meie keeltes pole õieti sõnugi. Ja mis mõistavad nemad meist, meie elust ja luulest?\nMind pahandab see, mis Eestis sünnib õllepruulimisega. Veel aasta eest oli Tartus saada peale A Le Coqi ja Saku õlle ka Karksi, Viru, Pärnu ja mõnd muudki õlut. Nüüd enam pole, olen otsinud, aga pole. Karksis enam õlut ei pidada pruulitamagi, Viru WBG on kadund neist poodidest, kus teda varem müüdi. Natuke on saada Saksa, Tshehhi ja mõne muu maa (nende hulgas Mehhiko!) õlut, mis pole aga eriti head. Mis aga täitsa puudub müügilt, on elus õlu. Millegipärast ei tooda õlut sisse Lätist ega Venemaalt, kus võiks olla teistsugust õlut. Allekoki ja Saku õlled on aga kaunis üht nägu ja maitset ja kaugelt imporditud õlled loomulikult pastöriseeritud. Soome õlled on maotu massitoodang. Vaidlesin ühe tuntud avaliku elu tegelasega selle üle, et kaotati aktsiisisoodustus väikestele õlletootjatele. Tema leidis, et nii olla igal pool maailmas, niisiis pidada olema ka meil. Ma siis kostsin, et aga milleks siis teha kunstlikke soodustusi Eesti kultuurile, on seegi üks kulukas ja tülikas asi. Tema leidis, et kultuur on siiski iseasi. Mina jälle, et kas siis õllekultuur ei ole osa kultuurist? Ja nii edasi. Mina olen õllesõber, ega ma teist palju ei joo, aga selle eest mõnuga, kui tõesti tahtmine tuleb pärast toimekat-palavat päeva. Vanasti ostsin ikka valmis pudeli või paar mõnest kioskist, kus Karksi õlut oli. Kui palju on meilgi poodides saada veinisorte erinevatelt tootjatelt. Võiks ometi õllega samamoodi olla. Aga siin tapavad paar suurt tootjat väiksemad ära. Nad on ju võõramaalaste omanduses, keda loomulikult ei huvita Eesti õllekultuuri hoidmine.\nOtsekui oleks minu loits aidanud: Karksi Ordumeistri õlu ilmus välja, kuigi teda tehakse Virumaal. Gran Capitan, mida pidasime Mehhiko või mõne muu kauge maa õlleks, on ka elus õlu ja päris huvitava maitsega. Ehk toob õlle-hooaja algus ka muud huvitavat vahelduseks A Le Coqi ja Saku keskpärasusele.\nPalju on siginud igasugu untsatsakaid, kes muudkui ringi sõeluvad ja kihutavad, küll autodega, küll jalgratastega, küll rulluiskude ja kõige muuga. Inimestel on nagu raske paigal püsida, nagu peaksid sinna-tänna heegeldama. Nende untsantsakate hulgas on üks seltskond, kellest pean tunnistama, et nad mulle mingil kombel meeldivad. Vast sellepärast, et nendes on tõesti stiili: need on need mustad mootorratturid. Minu teada on mõned neist pätid, põrguinglid ja muidu paharetid, aga suurem osa küllap ikka päris normaalsed inimesed. Mootorratas on ka keskkonnale vähem ohtlik kui auto, võimsus on väiksem ja meie kliimas saab temaga hoopis vähem sõita.\nKui ma poisike olin, oli raske ja vaene aeg. Aga poisid on igal ajal poisid. Kui ei olnud jalgrattaid, tehti need ise. Tehti lauajuppidest, ratasteks pandi kuullaagrid ja tõukeratas oli valmis. Kõrises ja mürises konarlikul sillutisel mis kole, aga see tegi sõitmise veel uhkemaks. Kõrinaga ratas nagu omal ajal kriuksuga saapad. Kellel tõukeratastki polnud, sõitsid ka, veeretasid traadist konksuga vana pliidirõngast. Kui ma nüüd vaatan, kudas igasugu nolgid ja lõngused autodega ringi tuiskavad ja vahel ennast või teisi sodiks sõidavad, tuleb mulle see lapsepõlve sõitmine meelde. Ja mõtlen, et kihutajad tuleks karistuseks panna niimoodi tõukeratastega sõitma või veel parem - pliidirõngast veeretama. Niisugused karistused ei võtaks süüdlastel tükki küljest, aga mõjuksid kindlasti?\nÜks hea asi liiklemise vallast: jälle saab rongiga Tartust Tallinnas käia. Aeglasevõitu see rongisõit on, aga selle teeb kuhjaga tasa see, et rongis saab rahus lugeda ja kirjutada. Raudteeäärne maastik on ka meeldivalt metsik, aina mets, vahel lagunud raudteevahimajakesed, vähe inimesi, vähe autosid. Peaaegu ei ole vastutulijaid ega möödasõitjaid. Hing lausa puhkab rongis, bussis pole pooltki nii hea, oled närvilisel maanteel, mis pealegi on "killing field", lugematute lindude, loomakeste ja putukate surmapaik. Kuulume Jaaniga mõlemad eelmise sajandi keskpaika, mis oli veel rahulik aeg. Nüüdses kiirustavas ajas tunneme end tihtipeale päris sandisti.


Haanja100 MTB 2011 - Leht 4 - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas kollane öösärk » 02. 10. 2011. 15:49\nMinu stoori algas juba enne TRM-i, kui mul ratas, mis ausalt vist 6 x rajal oli käinud, lahkus ausate inimeste seast mitteausa inimesega teadmata suunas. Kus häda kõige suurem, seal ikka dr Holden abiks, mis arst ta on kui tal poleks teenuste hulgas ka instrumendi laenutus a la te ise pimesooleopp. No saingi siis 8 käigulise Alivio, kihutasin TRM läbi nii et kruusa lendas (ca 1000 möödasõitu) ja tundsin et vorm on hea. Oligi, 8 start oli vist päikeselisim ja soojeim, lühikeses dressis minul külm ei olnud, vast lõpu vastutuul tegi olemise jahedaks aga mitte ebameeldivalt. Künkad kulgesid üllatava kergusega, Munamägi oli lausa mõnus, Vorstika ja Välla algus sai jalutada libeduse tõttu aga otsa sai sõidetud. Allamäge veeres ratas kergelt, ainult mõnikord jäid kallid kaaspatsiendid jalgu nagu tõusudelgi. Traditsiooniliselt tagareast alustades oli esmest korda tunda alguses rahva seas kerget ärevust ja kärsitust, Tornimäel olid väikesed sabad ja mööda uhati vasakult ja paremalt puude vahelt kust aga saadi, osavõtjate arvu piir on vist tõesti käes. Rajal üksi ka enam ei saanud olla, ikka jäi keegi ette või oli tagant kuulda kedagi tulemas, ürgsetest algusaastate mediteerimissinglitest kippus juba puudust tulema. Kopratamm oli ka kui laudtee, sel hetkel oli tunne nagu oleks kirikus keegi kõvasti... ee naernud. Jah, olid ajad... Ei, rada oli hea jne, vanainimese asi häid vanu aegu meenutada kui kuusesingel oli rohelisem ja MMõrvar polnud nii lamedaks sõidetud..\nIgatahes, TP-des pakutu oli ahvatlev kuid piirdusin paari peotäie rosinate ja pagarite koogitükiga. Taskus oli üks glükoosidrops ja sellest piisas.\nEks raskeid hetki oli ka, kuid taastumine toimis ja siis jälle edasi. Kaks korda sai ka üle kaela käidud, üks tasasel maal võsa vahel libeduse tõttu ja teine enne tunnelit kui suure hooga teelt metsa vahele keerates end ootamatult juurikate vahelt avastasin, aga kõik läks hästi. Ja oligi lõpp käes, peaaegu oleks veel ühe grupi kätte saanud aga ei jõudnud.. Aeg alla kuue ja poole tunni ja koht ka hää, nii et võib rahul olla. Ratas pidas vastu, töötas tublisti, eks järgmisel aastal näeb millega taas rajale tulla...\nHuvitav ka keegi veel ketsidega kõik 8 H100 on läbinud? Või üldse sel aastal rajal oli, ühte nägin korvidega küll...\nPostitus Postitas Rivo » 02. 10. 2011. 16:06\nMul pole kunagi ühtegi pudelit õnnestunud kaotada. Seekord, olid enne Munakale jõudmist mõlemad korvidest ajama pannud Tarmo Rei aga päästis kindlast sepikoja külastusest ja andis lahkel ühe enda pudeli. Tänud veelkord Aga nii kuiva rada pole Haanjas ennem olnud. Samuti oli ilm igati suvine. Kohe lühikestega peale minek oli absoluutselt õige otsus.\nPostitus Postitas kalari » 02. 10. 2011. 18:52\nRivo kirjutas: Mul pole kunagi ühtegi pudelit õnnestunud kaotada.\nHuvitav, kas oli osa neist 100miili meeste omad või olid need juba enne võistlust sinna sattunud aga kohe esimesel tõsisemal laskumisel nägin suurusjärgus kümmet joogipudelit. Ise olin tollel hetkel umbes 40-50 koha kandis. Peast käis läbi mõte, et iga viies rattur kaotas pudeli???\nLiitunud: 02. 10. 2011. 13:49\nPostitus Postitas tarm » 02. 10. 2011. 19:17\nViis korda läbitud ja Doktori soe tugev käepigistus koos buffiga seda tõendamas\nEelmise aasta sõit lõppes kahjuks pool tundi enne starti, seega sel aastal oli lõpetamisrõõm lausa tuhandekordne - kuidas võib üks lisa-aasta kannatamist nii piinav olla ...\nKuna selle aasta rattatreening piirdus vaid mõne maanteesutsu ja TRM-iga, siis juhtuski nii, et umbes poolel teel kõlasid õrnad haamrihelid ja kirgastus ka eesmärk - jõuda esimese viiesaja sekka.\nMingil hetkel näitas rattakompuuter 5.55:55 ja edasi muutus kogu retk mingiks unenäoliseks kulgemiseks hanede kaagatuste ja vastupuhuva põhjatuule saatel. Vaimu hoidis selgena ja käed kindlalt juhtraual Vällamäe tõusu ootus - kui see läbitud, siis ju ees vaid kiire kojusõit.\nÄrevus järgmist aastat oodates on igatahes juba idanema hakanud ...\nPostitus Postitas AndreK » 02. 10. 2011. 19:23\nKiidame korraldajat. Rada oli just selline, et väga raskemat ei oleks tahtnud\nSuurem osa rajast sai üksi sõidetud ja vahetult enne starti tehtud otsus - klapid kõrva - õigustas ennast igati.\nPostitus Postitas riho » 02. 10. 2011. 19:28\nkollane öösärk kirjutas: Huvitav ka keegi veel ketsidega kõik 8 H100 on läbinud? Või üldse sel aastal rajal oli, ühte nägin korvidega küll...\nTeist ringi sõites nägin sõitjaterivi tagumist otsa. Vähemalt 4 inimest sõitis platvorm pedaalidega, neist 1 korvidega. Müts maha Teie ees. Olen TRM-i 89km 2 korda tänavajalatsitega läbinud ja tean, et see ei ole kerga.\nPostitus Postitas AndreK » 02. 10. 2011. 19:34\nKedagi peale minu see lai sigalibe sild ka üllatas?\nPostitus Postitas Mati » 02. 10. 2011. 19:46\nAndreK kirjutas: Kedagi peale minu see lai sigalibe sild ka üllatas?\nMilline? Vällaka all? Kui jah, siis see iga aasta loterii-allegrii . Mind ei üllatanud.\nPostitus Postitas Raix » 02. 10. 2011. 19:47\nÜhinen kiidusõnadega! Eriti raja osas. Minu õnneks oli Plaani haardkoor porr-rada ka lühemaks/kergemaks tehtud Nii ~65 km paiku läks korraks raskeks, võibolla kolmandas punktis söödud paarist grillvorstist, kuid kiiresti manustatud pool geeli päästis ehk hullemast. Elus esimest korda sõitsin nii paljudest tõusudest ka üles, näiteks praktiliselt kogu Vällakast. Kirsiks tordil siis finišikoridoris võetud skalp. Mis seal's ikka, järgmisel aastal ilmselt uuesti. Generalplan näeb ette muidugu mesikäpa staatusest väljasaamist, et ikka 100 miili peale saaks. Aitäh kaassõitjatele ning korraldajatele ja abilistele.\nLiitunud: 07. 06. 2010. 21:01\nPostitus Postitas renofox » 02. 10. 2011. 19:54\nnn. sillal sai arvatavalt elu pikim drift rattaga tehtud-nii paremale kui vasakule.\nPostitus Postitas kalari » 02. 10. 2011. 19:58\nSee Vällaka all? See üllatas mind eelmisel aastal, seekord enne sillalt mahasõitu pidureid ei näppinud.\nEi oleks oodanud, et Mõrvari isa (niimoodi seda vist kutsutakse) sind niimoodi üllatab, et rattalt maha ronid. Eeskuju oli nakkav ja poolel nõlval pidin silmad häbi täis, vaatama, kuidas SL väga graatsilisel moel rattal alla tuli.\nPostitus Postitas tim » 02. 10. 2011. 20:08\nKui mõtled seda kohta, kus peale silda järsk pööre vasakule siis niipalju üllatas, et panin suure hooga otse üle silla võpsikusse. Õnneks oli seal enamvähem sõidetav pinnas nii, et jäin püsti ja sain kenasti ümber suure puu tagasi rajale sõita. Lihtsalt ei julgenud sillal ühtegi manöövrit ega pidurdust ette võtta. Mulgi maratonilt valus kogemus, kus veits lühemal aga sama libedal sillal üritasin eest lipsanud ratturitele järgi jõuda. Kuna sellele sillale järgnes kerge pööre paremale siis üritasin sillal suure hoo pealt trajektoori muuta ning oma sellega Elioni 2011 suurima fopaa tegin. Ehk suutsin koos rattaga sillale külili käia ning põrgata teisele kaldale.\nPostitus Postitas AndreK » 02. 10. 2011. 20:15\nSee Vällaka alune jah\nMa läksin sinna ikka väga julgelt peale - tulin hooga , pidurdada polnud plaanis, nagu lenksu keerasin olin murdosasekundi pärast maoli maas.\nPostitus Postitas KristjanS » 02. 10. 2011. 20:16\nMa arvan, et me peame sündmuskohale tagasi minema, et saaksid kõnealust müstilist silda tutvustada. Ei pannud küll seal ühtegi jama tähele. Ainuke põnev koht oli ühe puu ümber, kus liigsuure hoo tõttu pidin mööduma vasakult poolt, kuigi oli näha, et "põhi-trass" läks paremalt...\nPostitus Postitas hsb » 02. 10. 2011. 20:25\nAega läks mis läks aga aega läks. Seekord siis 40 minutit vähem kui eelmise aasta raviseansil. Arstipunktides veedetud aeg kokku u 35min. Kogu üritus jälle mõnus. Raviseansi algus oli tore ja isegi lihtne. Seda kuni 40-da kilomeetrini kui tulid mõtted et paha ja halb on ja miks ma seda teen. Esmane eesmark teha ravirada 30 min kiiremini läbi kui eelmisel aastal, taandus mõttele et püüame lihtsalt ära teha ja lõpetada. Ka tekkis tunne et rohkem ei tule siia. Aga eks igasugu mõtteid tuleb pähe kui keha ja vaim nõder. Tund-poolteist hiljem sai sellest masenduse august völja tuldud. Üldiselt oli haiguslike sõmptomite ennetusel suureks abiks kohupiima kook ja vorstid pastaga. Peale vorstide manustamist ja liikuma hakkamist, oli tunne et kas tulevad tuldud teed tagasi välja või jäävad sisse. 10 kilti hiljem selgus et jäid siiski sisse. Haanjamehe arstipunkti RC coola oli super. Võrreldes Coca-ka oli RC-l vahem gaasi sees ja töötas paremini.\nRaviarsti tõend jälle auga välja teenitud.\nmikulaine kirjutas: Viimased 20km sai ühe lätlase taga pidevalt sõidetud kelle tempo oli väga sobiv minu jaoks. Sellest 20km'st vedasin mina ainult 50m- finišisirgel ja üle joone, kättemaks kilude eest.\nei olnud sportlik tegu\nIse sain ühest lõunanaabrist selliselt jagu, et Vällamäe juurikatel ronides sai H100 slogan talle ära tõlgitud. Naerdes ta oma energia ära kulutas ja mingi viis kilomeetrit ennem lõppu sain tast uuesti mööda.\nPostitus Postitas taavid » 02. 10. 2011. 20:32\nVeid pilte (seebikaga tehtud, nii et kohati kvaliteet niru, aga ehk on äratundmisrõõmu kellelgi):\nPildid siis ~37 km, ~53 (Vorstimägi), ~59 km.\nPostitus Postitas baruto » 02. 10. 2011. 20:37\nSee vällamäe sild on legendaarne. Kui esimest korda seal meil kross oli, siis tehti seal sellist rahvatantsu et naera herneks. Eile ei olnud õnneks märg ...\nMinu jaoks on selle silla indiaanikeelne nimi "siinsaabainultotsesõita".\nAga enda sõidust ka.\nSõit oli päris pikk.\nPostitus Postitas dr Holden » 02. 10. 2011. 20:46\nVõistluskeskus maas, 31km rada maas, 82km veel üleval. Keskkonnaamet nõuab raja puhastamist lintidest-geelidest-märkidest 48 tunni jooksul peale ürituse lõppu, ehk siis meil on aega homse õhtuni.\nSeetõttu saingi alles praegu arvuti juurde ja ka protokollide otselingi Haanja100 kodukale üles. Vabandame!!!!\nHiljem siis pikemalt....\nPostitus Postitas tarm » 02. 10. 2011. 21:11\nTagaotsa tulijana nägin, et maas oli selle võistlejate hulga kohta VÄGA palju tuube ja magneesiumipudeleid (korvist välja lennanud joogipudelid on arusaadav) - vahepeal oli tunne, nagu oleks rajal suurem hammastepesemine käinud.\nKas ehk oleks ka rahvusvahelises keeles (suunaga lõuna poole) vajalik teha rohkem teavitust, et oma sodi oleks ikka kena ise metsast välja vedada - Eestis peaks see juba enesestmõistetav olema.\nPostitus Postitas dr Holden » 02. 10. 2011. 21:27\ntarm kirjutas: Tagaotsa tulijana nägin, et maas oli selle võistlejate hulga kohta VÄGA palju tuube ja magneesiumipudeleid (korvist välja lennanud joogipudelid on arusaadav) - vahepeal oli tunne, nagu oleks rajal suurem hammastepesemine käinud.\nLõunapoolses foorumison teema üleval ja rõhuasetusega, et miks eestlased niipalju prügistavad. Ka on toodud konkreetsed näited just meie rahvuskaaslaste käest lennanud prügist. Õnneks korjab lõpu-ATV suurema osa sodist kohe kokku, aga see ei ole ju vabandus.\nLootsin väga, et suvisest teemapüstitusest on abi, aga vist tuleb kevadel taas raud kuumaks ajada!!!\nPostitus Postitas Ritsikas » 02. 10. 2011. 21:29\nSeekordne H100 oli täpselt selline nagu ühelt suvelõpu ürituselt ootaks. Kuldne sügis, keerlevad lehed, tsipa pori ja nauditav rada. Tõsi küll, see ei takistanud ennast kuidagi 70 km kandis rihmaks tõmbamast. Selle tulemusena sai kümmekond minutit mingi järve kaldal päevitatud ja praktiliselt kõigile möödujatele kinnitatud, et kõik on kontrolli all. Ei tea, kas olid süüdi sigamaitsvad vorstikesed või tahtis keha lihtsalt kauem hetke ilu nautida.\nJaksu korraldajatele - ja ega siin enam midagi teha pole - tuleval korral taas rivis (peaks vist mingi "aastakaardi" ostma).\nPostitus Postitas baruto » 02. 10. 2011. 21:31\nAusalt, tegelikult ei olnud palju. Jah, mõned siin-seal ikka. Mõnes mõttes on eksimine siiski ka ju inimlik. Aga ma leidsin hommikul 1 liitrise pudeli "Kuradimäelt".\nJah see viimane heinamaa tõus, mis juba varasematel aastatel on nii mõnelgi mehel kuradid lendama pannud, ongi sellise nimega.\nLiitunud: 02. 10. 2011. 22:57\nPostitus Postitas MNTrattur » 02. 10. 2011. 23:04\nSäärane palve...kas oleks kellelgi võimalik üles laadida Haanja 100 .GPX failina. Ehk, siis kaardi fail koordinaatidega. Endal ütles GPS poole sõidu pealt üles:(\nPostitus Postitas AndreK » 02. 10. 2011. 23:13\nMNTrattur kirjutas: Säärane palve...kas oleks kellelgi võimalik üles laadida Haanja 100 .GPX failina. Ehk, siis kaardi fail koordinaatidega. Endal ütles GPS poole sõidu pealt üles:(\nPostitus Postitas MNTrattur » 02. 10. 2011. 23:24\nPostitus Postitas Mati » 02. 10. 2011. 23:54\nMiilisõidu profiil. Tõusu näitas Polar 2346m.\nPostitus Postitas Jack » 03. 10. 2011. 07:49\ntaavid kirjutas: Veid pilte (seebikaga tehtud, nii et kohati kvaliteet niru, aga ehk on äratundmisrõõmu kellelgi):\nTaavi, tänud väga heade piltide eest!\nPostitus Postitas brg » 03. 10. 2011. 07:50\nLiitunud: 06. 11. 2008. 18:54\nPostitus Postitas veix » 03. 10. 2011. 08:06\nseda otseülekante videot pole vist kuskilt enam vaadata või on kellegil infi.Tipika lehel seda üleval pole.\nLiitunud: 05. 05. 2011. 15:39\nPostitus Postitas käbi » 03. 10. 2011. 08:09\noli mul ka esimene kord sellist ravi saada.väga hea ja tänud korraldajatele. kahju et 1800 enam süüa ei saanud.\nhea oli see ,et ühe päevaga sai köik kolmapäevakud ära teha\njärgmine aasta jälle ravile\nLiitunud: 09. 03. 2009. 15:06\nPostitus Postitas Elvatom » 03. 10. 2011. 08:27\nÜllatas mindki see sild, nii et vasak jalg ikka marraskil.\nÜldiselt sujus raviseanss positiivselt. Haanja sajal lause "Vend ei tunne venda" ei kehti. Vällamäel kui minu ratta tagumine kumm tühjaks läks, ootas vend Jaanus järgmisel tõusul ja aitas mind sealt ülesse. Olime vist ainuke team (TJ, JJ ja Rain Eensaar), kes koos üle finishi sõitsime.\nNB! Vorstika lõpus mõtlesin küll, et "DR Holden, nad panevad su kinni"\nPostitus Postitas Jack » 03. 10. 2011. 08:33\nSoovin südamest tänada Haanja 100 toimkonda selle tohutu töö eest, tänu millele 500 ratturit said nautida Lõuna-Eesti vahedusrikast ja kaunist maastikku, kuldset sügist ja iseenda ületamise rõõmu. Ma ei kujuta ette mis töömaht on kõigi nende maaomanikega ja Keskkonnaametiga kokkulepete taga, et teha selline rada! Samas soovin ka tänada lahkeid Haanja kandi maaomanikke, kes võimaldasid meil sõita läbi nende õue, ümber nede tiigi (ja traktori), et rada saaks täiuslik.\nUskuge mind, oskame teie tööd hinnata rohkem kui arvate. Tänud!\nPostitus Postitas dr Holden » 03. 10. 2011. 08:58\nkäbi kirjutas: tere\nKubija hotellil oli uus peakokk, kes otsustas ennast kehtestama hakata just siis, kui vaja 500 inimest toitlustada. Tema väitel olevat tal seinal paber, mis ütleb, et tellimus on 400 portsu ja kella 18-ni!!! Milline korraldaja teeks sellise tellimuse, kui on 500 osalejat ja finiš sulgub kell 19:00????????\nÕnneks oli müügiosakond abivalmis, kokk pandi paika ja hotelli müügijuht ise jooksis kandikuga ringi.\nVabandan kõigi ees, kes söömata jäid või pidid seda toitu kella 19:30-ni ootama. Siis oli laud jälle täis! Üks piisk peab ikka seal meepotis seda tõrva olema.....\nPostitus Postitas suuroja » 03. 10. 2011. 09:27\nmul tuli seekord tunnistada, et esimest korda ei õnnestu rattamaratonil tulemust kirja saada. "tehnika" vedas alt ning poolel maal tuli ilusalt rajalt maha tulla ning karmi maailma tagasi astuda. teist nädalat kimbutanud viirushaigus oli siiski oma töö teinud ning patareid said tühjaks. asfaldile jõudes selgus, et tuleb heitlema asuda tugeva põhjatuulega ning seda mööda raja lõppu jõuda pole teab mis kergem. sai siis jalutatud ja siis jälle sõidetud, istutud metsa all ja päikese käes ning siis poolel teel tagasi otsustasin rajale ikka tagasi minna - vahet pole. See otsus päästis päeva! Finishit muidugi ei läbinud tuju oli siiski sitt ning isegi õlu ei maitsenud saunas. Huvitav, et saunas räägiti peamiselt suusateemadel - multisportlased nagu me oleme aga rada oli hea, tp-d nagu haanja kandile omaselt väga head. Prahti oli rajal minimaalselt. lahe üritus, mis suure tõenäosusega muutub järgnevatel aastatel veelgi rahvusvahelisemaks. ja hea ongi.\nPostitus Postitas SL » 03. 10. 2011. 09:57\nAndreK kirjutas: See Vällaka alune jah\nMa ka andsin maoli seal. Aga väga ilusti Korra vasak põlv ja vasak käsi maha ja kohe püsti ning edasi. Kaidol oli tarkust väike vahe minu taga hoida ja selga ta ei pannud mulle. Ma olen alati teadnud, et see on salakaval, kuid seekord ta paistis täiesti kuiv! Ja siis nii, kui mõtlesin esipiduri peale murosa sekundiks, olingi külili.\nPostitus Postitas meelisxxx » 03. 10. 2011. 09:58\nTänud korraldustiimile ja publikule ka minu poolt! Kaasvõitlejaid tänaks hea seltskonna eest rajal.\nNeljas kord juba aga järgmine kord jälle, see aasta oli eelnev kilometraaz rekordiliselt madal aga aeg tänu heale ilmale seni minu parim\nSpidomeetril nägin üks hetk kiirust 13,3 ja keskmist kiirust 13,3 km/h korraga ... ei julge veel midagi lubada aga eks näis 2012 aastal\nPostitus Postitas vigurivänt » 03. 10. 2011. 10:30\nKes läheb Haanja 100-le ilma ketivõtmeta on loll. Laenasin oma võtme Plaani Jaanimäe ja Vorstimäe vahel ühele tegelasele ja võtsin kohe järgmisel korral, kui naine autoga tee ääres oli, omale riistakohvrist uue. Nüüd ootaks oma võtit kuidagi tagasi.\nRada ja korraldus oli super. Kuna ma TP-s ei peatu, siis toiduvalikut ei kommenteeri, aga RC kulistasin küll alla. Plaanil tarbisin ka pumpa.\nVälla sild on ammu selline uisuväli olnud, varem oli vastaskaldas ka väike känd, kuhu sai kenasti põlvega otsa libiseda. Omal nahal proovitud\nJa ärge FF kiruge, sellega on H100 miili juba 2 aastat järjest võidetud. Eelmisel aastal sõitis ka "poolmaratoni" võitja sellega.\nPostitus Postitas KristjanS » 03. 10. 2011. 11:16\nKohe alustuseks küsin kõigi asjaosaliste ja süüaluste käest, et miks peab maastikujalgrattur sõitma raskel maastikul 100miili? Ja seejuures veel raja üht raskemat lõiku veel 2x? Okei, ma saan aru, et seda tehakse ühe korra, et enese üle võitu saada.... aga vägistada ennast ja rada korduvalt ja korduvalt - mul on tunne, et tegemist on tõsise süvameditsiinilise juhtumiga, mida Dr. Holden ravida ei suuda.\nOlin ka ise üks neist vaimuhaigetest, kes puhtalt uudishimust nats pikemale trassile peale läks. Kordagi ei murdunud vaim, kasvõi hambad ristis lõpuni.\nVigurvända ketivõtme teemaga nõustun. Kes sellisele trassile läheb tühjade taskutega ja "kindla peale", eksib rängalt. Kuna ise sõitsin ebahariliku lahendusega, mis eelmine aasta töötas tõrgetta, siis vajalik inventaar pidi igal juhul kaasas olema. Ketipinguti hakkas enne poolt maad tõrkuma ja järasin sellele lahenduse leidmisega pikka aega. Lõpuks aitas vaid keti pikendamine. Sai edasi sõita. Tänud siinkohal Erki Kukele, kes oma tööriistu ja ka Powerlinki pakkus. "Tööriistakastis" oli mul ketivõti, 2 ketilukku, 3-est lülipaarist koosnev kett , raamikõrv, lisa CO2 balloon ja muidugi kuuskantvõtmed. Ise leian, et sellisel võistlusel võiks ülalnimetatud osad igaühel kaasas olla. Mahtusid need ilusti ära keskmisest väiksemasse sadulakotti kaas varukummiga!\nRajal olles mõtlesin pikalt, et millisest asendist on rada tänavu kuivem? Eelmine aasta olid suured mudaaugud, ent üldpilt kuiv. See aasta mudaauke ei olnud aga rada ühtlaselt niiske ja kohati libe. A juu oli see minu rikutud fantaasialend...\nJärgmine aasta ei lähe kindlasti miilisõidule. Täieliku naudingu saamiseks piisab "rahvasõidust". Ja kui tõesti mõni lõik/laskumine väga imponeerib, siis võib ju otsa ringi pöörata ja seda uuesti võtta . Kiiret ei ole ju kuhugi, sest aega on sõita 10h.\nPostitus Postitas Rivo » 03. 10. 2011. 11:39\nMa sõitsin väga pikalt koos ühe Leedukaga. Kord vedas tema, kord mina. Mulle aga tundus, et tema vedas rohkem (lõpus kohe kindlasti) Muljetasime sõidu ajal 24h. võistlusest - ta võitis selle aastase Leedu 24h. Ootas mind veel mitu korda täiesti konkreetselt järgi, et taas koos edasi rühkida. No ja ausalt, ei olnud mul mingit südant hakata temaga finišit tegema. Viimastele meetritele keerates meil tempo isegi langes, sest paariline oli valmis mind ette laskma. Mina sellega nõus polnud ja panin käe talle seljale ja nii me siis tulime. Vahetult enne joont veel lükkasin teda, sest sel hetkel (kerides võistluse käiku peas läbi) tundus mulle see õiglane olevat.\nPostitus Postitas rivo26 » 03. 10. 2011. 11:57\nViies kord lõppu jõutud ja seekord oli juba tunne, et läheks teeks teise 100 km ringi veel. Väga mõnus rada!\nPeale esimese toidupunkti nägemist tuli mõte, et toituks ainult söögipunktides pakutavast. Oma moon oli kaasas küll, aga õnnestuski ilma probleemideta hakkama saada. Makaronid vorstiga olid väga abiks.\nKui üks pealtvaataja mulle kohanumbri hõikas kusagil poole peal, siis tabasin ennast mõttelt, et mis ma selle teadmisega nüüd pihta peaks hakkama. Ei mõelnudki välja.\nMediteerimissingleid oli see aasta ja vähe, koguaeg oli keegi nägemisulatuses.\nPostitus Postitas rai66 » 03. 10. 2011. 12:33\nPostitus Postitas Jack » 03. 10. 2011. 12:41\nbrg kirjutas: Veel pilte:\nHead pildid, kahjuks vaid top 100 sõitjad....\nPostitus Postitas tarm » 03. 10. 2011. 12:57\nSamas hea vaadata, kuidas eesotsas takistusi võetakse. Ja see seeria grupi seltsimeeste läbirääkimistest mittealluva trepi asjus on päris kosutav - loodetavasti ei kahandanud see episood ühegi asjaosalise sooritusvõimet\nPostitus Postitas Mati » 03. 10. 2011. 13:15\nTore sündmus oli taas, mida muud saaks öeldagi. Personaalses plaanis peab olema rahul, et see pikk distants lõpuks tehtud sai. Ses osas on elu on imelik, et õnnestus lõpuks see pikem distants läbi aegade kehveima vormi pealt (peale Rõuge tuuri kolmas kord baigi peal, septembris 8,5h trenni jne). Kaasa aitas kindlasti teadlikult tagasihoidlik tempo (AVG 138), hea ilm, kiire rada ning suvega kadunud 5kg pekki.\nKokkuvõtvalt võin korduva kogemuse põhjal öelda, et H100 (km või miili) on vähemalt 50% kõrvade vahel kinni (miili osas rohkemgi vast), füüsise osas ei tasu seda üritust karta ükski sportlik inimene. Esmaüritajatele ja kõhklejatele-kahtlejatele ütleks, et mõistusega on seda sõitu vaja sõita, oma sõitu, punnimata. Kui kogemust juba rohkem, siis võib tulemust tegema minna. Enesearendamise mõttes tugevalt soovitatav sündmus, alternatiive palju pole.\n2012 siis taas joonel, hetke seisuga küll sprindidistantsile .\nKristjanS kirjutas: ...Kes sellisele trassile läheb tühjade taskutega ja "kindla peale", eksib rängalt. ... "Tööriistakastis" oli mul ketivõti, 2 ketilukku, 3-est lülipaarist koosnev kett , raamikõrv, lisa CO2 balloon ja muidugi kuuskantvõtmed. Ise leian, et sellisel võistlusel võiks ülalnimetatud osad igaühel kaasas olla...\nLoogiline mõte ja valik. Mujal maailmas kipuvad korraldajad teatud varustust lausa kohustuslikuks tegema. Arusaadav, kuivõrd korraldaja mure on ju need hädalised siis kasvõi raja kõige kaugemast punktist üles leida ja korjata.\nPostitus Postitas rainerhq » 03. 10. 2011. 13:36\nMis seal lenksu peal toimub?\nhttps://picasaweb.google.com/brg.lebo/H ... 7600133986\nPostitus Postitas erikr » 03. 10. 2011. 13:41\nrainerhq kirjutas: Mis seal lenksu peal toimub?\nOngi selline lenks.\nPostitus Postitas brg » 03. 10. 2011. 13:47\nSeal trepi kõrval olid mingid krambipoisid kükitamas. Nii kui ma (nr 88) seal trepi all pärast ebaõnnestunud katset maandusin, siis jäin minagi sinna nende seltsi kükitama - jalgu sirgu enam ei saanud.\nVeidi hiljem tuli siis kõnealune punt. Tagantpoolt hõigati, et "davai davai, siit saab hooga üles küll", mille peale esimesed aupaklikult kahte lehte laiali tõmbasid. Edasine on piltidel näha.\nPärast harutati pundar lahti, krambipoisid haakisid ennast kellegi teise reide ja sõit võis jätkuda\nPostitus Postitas Kada » 03. 10. 2011. 13:48\nholden kirjutas: Kubija hotellil oli uus peakokk, kes otsustas ennast kehtestama hakata just siis, kui vaja 500 inimest toitlustada. Vabandan kõigi ees, kes söömata jäid või pidid seda toitu kella 19:30-ni ootama.\nMinu kooliajal oli kokatädi ikka kõige suurem füürer, vahel armulik ja suuremeelne Inimestel oli valdavalt positiivne emotsioon sõidust niipalju võimas, et supi vinguviiuliks pole mahti.\nKristjanS kirjutas: Kohe alustuseks küsin kõigi asjaosaliste ja süüaluste käest, et miks peab maastikujalgrattur sõitma raskel maastikul 100miili? Ja seejuures veel raja üht raskemat lõiku veel 2x?\nNii hea tunne on, kui tuled nagu segane metsloom hooga tagant ja isegi hullud kohkuvad sind nähes. Nad näevad su segaseid silmi ja tõmbavad oma ratta eest, sest nad kardavad...\nTänud kõigile asjaosalistele korraldamise eest, kui vahepeal terveks ei ravita, siis järgmine kord jälle kohal\nPostitus Postitas Ceesu » 03. 10. 2011. 13:56\nveix kirjutas: seda otseülekante videot pole vist kuskilt enam vaadata või on kellegil infi.Tipika lehel seda üleval pole.\nÜlekannet hetkel üleval pole. Kui aega ja indu tuleb siis teeme ülevaate parimatest paladest.\nAga väga huvitatud oleks saada tagasisidet mis ülekandest arvati. Foorumit loevad küll tavaliselt need kes osalesid aga äkki on teil pereliikmeid-sõpru-tuttavaid kes TV-ülekannet vaatasid ja oskavad kommentaaridega. Siis teaks kas selline ettevõtmine oli üldse pingutamist väärt. Server näitas et 10-11 vahel vaatas pilti üle 100 arvuti.\nKuigi esialgu oli kavas pakkuda pilti vaid Plaani karjamõisast siis töö käigus leiutasime otsepildi ka Vällale ja Kubjale. Mõningat tehn praaki ja sosistamisi otse-eetris on ühe kaameraga tehes niikuinii võimatu mitte teha.\nPostitus Postitas veix » 03. 10. 2011. 14:07\naga kui see ülekanne on ju olemas siis võiks ju selle panna ka netti ...ma arvan et mitmetki sõitjad vaataksid seda.ja sealt tuleks ka ilmselt lisa arvamusi selle teostuse kohta


Bazaarile registreerumine 25.-26. juuliks 2020 on alanud! Kevadel toimub konkurss ja bazaarile saavad vaid ligi 100 pakkujat.\nUuendame joogafestivali nägu inspireerivaks enesearengufestivaliks, kus loengud vahelduvad kehaliste praktikatega. Muudame Haapsalu linnusehoovi hubaseks ja toome sisetöötoad telkidesse ning pakume bazaaril veel rohkem tervislikke ampse ja põnevaid maitseid taimetoidu kirjust maailmast.\nÜles astuvad parimad esinejad Eestist ja välismaalt – peaesineja on seekord Filipiinidelt. Saab proovida erinevaid joogastiile ning kuulata loenguid ja osaleda töötubades.\nFestivali tegevused ja tervisekaupade bazaar toimuvad Haapsalu Piiskopilinnuse hoovis ja spordihoones.\nBazaarilt on võimalik avastada taimetoitu, naturaalseid tooteid, koolitusi, massaaže, treeningvarustust, looduskosmeetikat, erialast kirjandust ehk kõike, mida üks enda tervisest ja elukvaliteedist hooliv inimene otsida võiks. Bazaaril on olnud 100 pakkuja ringis ja huvilisi on olnud üha rohkem, kui meil kohti pakkuda on.\nBazaar on avatud L 11-20 ja P 10-17.\nPalun täitke vorm ja võtame teiega ühendust hiljemalt mais.\nBazaar toimub Linnusehoovis ning on avatud Joogafestivali külastajatele (ootame 1000 külastajat mõlemal päeval), samuti linnarahvale ja turistidele ilma lisatasuta.\nBazaar on avatud Linnusehoovis:\nLaupäeval – 11:00-20:00\nPühapäeval – 10:00-16:30\nSoe toit ja hommikusöök festivalialal\nLaupäeval – 11:30-21:00\nPühapäeval – 8:00-16:00\nJoogafestivali idee sündis Merit Rajul Haapsalu piiskopilinnuse hoovis. Joogafestival toimus esimest korda 2012. aastal Haapsalus, kolmel aastal lisaks ka Tallinnas ja sellest on tänaseks saanud ilus igasuvine traditsioon. Milline oli algus?


Artiklid\tKeskerakonna Võru piirkonna liikmed astuvad massiliselt erakonnast välja\nAvaldatud 17 Mai 2012\tKirjutas Inno Tähismaa\tTweet LAHKUMINE • Pärast Riigikogu liikme Kalle Laaneti erakonnast väljaheitmist ja sellele järgnenud Võrumaa piirkonna juhi Inara Luigase väljaastumist lahkuvad Keskerakonna Võru piirkonna liikmed massiliselt erakonnast.\nNeljapäeval astus Keskerakonna Võru büroost välja erakonna endine Võrumaa piirkonna aseesimees, Võrumaa seenioride kogu ja Vastseliina osakonna juht Aado Kuhlap, kes viis büroosse 29 avaldust erakonnast väljaastumise kohta. Kuhlap ise vormistas väljaastumise juba enne aprilli lõpus Kandle kultuurimajas toimunud erakonna piirkonna konverentsi.\nKuhlap rääkis, et kõik need 30 inimest, kellega ta mõned aastad tagasi koos Rahvaliidust Keskerakonda üle tuli, otsustasid nüüd Keskerakonnast lahkuda. Viimaseks piisaks karikas oli Kuhlapi väitel erakonnaliikmete jaoks ühe kolleegi, Kalle Laaneti väljaviskamine erakonnast selle eest, et Laanet julges kritiseerida erakonna juhtkonna tegevust. Kuhlap võrdles olukorda erakonnas vaikiva ajastu ja Stalini ajaga. Jaga seda uudist kõigi oma sõpradega\nRõõm kuulda, et inimestel mõistus pähe tuleb Tsiteeri