Nädalavahetus mägedes suusatamas - 👍 Meeldib.com 😀\nUusrikas ostab maasturi\nNädalavahetus mägedes suusatamas\nPeter ja Bob otsustasid minna nädalavahetuseks mägedesse suusatama. Nad pakkisid varustuse auto peale ja hakkasid mägedesse sõitma, kuid jäid võimsa lumetormi kätte. Viimases hädas sõitsid nad lähedalasuva farmi juurde ja palusid öömaja.\nKaunis naisterahvas vastas: “Ma jäin just alles hiljuti leseks ja seetõttu põhjustaks see naabrite hulgas kuulujutte, kui ma teid oma majja ööbima võtaks. Küll on aga majast natuke eemal suvemaja, kus on võimalik öö mööda saata.”\n9 kuud hiljem sai Peter kirja lese advokaadilt.\nPeale kirja lugemist otsis ta kohe Bobi üles ja küsis: “Bob, mäletad seda kaunist leske?”\nPeter: “Kas sa läksid keset ööd majja ja seksisid temaga?”\nBob: “Tuleb tunnistada, et juhtus jah niimoodi.”\nPeter: “Kas sa ütlesid talle enda nime asemel minu nime?\nBob lõi punastades silmad maha: “Jah…”\nPeter: “Igatahes, suured tänud! Lesk suri hiljuti ära ja jättis kogu päranduse minule.”


Ühe ettevõtte näide: kriisi ajal otsib tarbija ikoonilist ja kindlat brändi | Turundajate Liit\nÜhe ettevõtte näide: kriisi ajal otsib tarbija ikoonilist ja kindlat brändi\nDr. Martensi brändi kogemus näitab, kuidas nõudlus kvaliteetse toote järele kasvab just keerulisel ajal. Vähemalt on see üks võimalik järeldus, kui vaadata ettevõtte viimase aja tulemusi.\nDr. Martensi jalanõude hinnad tõusevad tarbija jaoks praegu 6% aastas, kuid samal ajal tarbimine aina kasvab. Tegevjuht Kenny Wilson rääkis portaalile MarketingWeek, et edu taga on ka üha enam leviv jätkusuutlik mõtteviis, mis paneb inimesi ressursse teisiti hindama. Teisalt mängib rolli brändi väga personaalne müügistrateegia.\nMõned arvud. Tänavu müüdi kolme esimese kuuga üle maailma 14,1 miljonit paari Dr. Martensi jalanõusid. Neli aastat tagasi oli sama näitaja kaks korda väiksem. Kuigi vahepeal lõid pandeemia ja sõda maailma majanduskorralduse mitmel korral uppi, tahavad inimesed endale üha hinnalisemaks muutuvaid jalavarjusid. „Vaatamata kõigile globaalsetele väljakutsetele, tegime täpselt seda, mida olime planeerinud,“ tõdes Wilson.\nKasum kasvas viimase aastaga 43% ja ületas esimese kolme kuu jooksul 200 miljoni naela piiri. Inflatsiooni mõju tunneb suures osas maailmas ning inimesed tõmbavad kulusid üha koomale, kuid Dr. Martensi näite põhjal pole Suurbritannia ettevõttel põhjust muretseda.\nWilson selgitab, et just kriiside ajal tuleb välja, kui head tööd on brändiga varem tehtud. Nimelt tundub talle, et kriisi ajal soovib üha rohkem inimesi investeerida tootesse, mis on pikema elueaga. „Üha enam tarbijaid hakkab otsima ikoonilisi brände, neid, mida saab usaldada,“ sõnas ta.\nÜheks väljakutseks on brändi väärtuse hoidmine ja tõstmine noorte seas ning seetõttu kulub suurem osa turunduseelarvest digikanalitele ja sotsiaalmeediale. Põhjus on lihtne: brändi enda uuringud on näidanud, et esimesed Dr. Martensid ostetakse vanuses 15-25. „Selles vanuses inimestele on mobiiltelefon tavaliselt kui käe külge liimitud,“ arutles Wilson. Seega toob iga Z-põlvkonnale ja digimeediale kulutatud summa tõenäoliselt kunagi raha tagasi.\nLoe ka pikemat mõtisklust Z-põlvkonna teemal


Tänane kuupäev 27 Juul, 2021 12:44\n[ 476 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 ... 32 Järgmine\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 11:27\nKas seda plaani ei ole läbi jooksnud, et tõsta mõned paremad 122mm torud veermiku peale ja automatiseerida sihitamine?\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 11:31\nMa arvan, et kokkuvõttes tuleb odavam ja lihtsam K9 osta.\nMingil hetkel saavad need 122 mm niikuinii läbi ning nende jaoks mingi analooge mitte omava projekti tegemine tundub perspektiivitu. Isegi Ukrainlaste Bogdana tundub olevat surnult sündinud - aga neil on ju relvi ja tehnilist kompetentsi küllaga. Ja korraliku iseliikuriga (nagu K9) nad kokkuvõttes ikka ei võistle.\nViimati muutis nimetu, 07 Jaan, 2021 11:32, muudetud 1 kord kokku.\nUSA raskebrigaadis on üks suurtükipataljon (16 relva) kahe manööverpataljoni kohta (2:1)\nMina loen välja, et 18 relva kolme pataljoni toetamiseks.\nhttps://www.globalsecurity.org/jhtml/jf ... toe.gif|||\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 11:35\nMa ei tea kuidas sa selle pildi leidsid, kuid tõene see küll pole.\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 11:40\nPäris huvitav oleks vaadata, mis on saanud Soome suurtükiväest 20 aasta pärast. Täna on nad võtnud suuna näputäiele liikuritele. Kui Venemaa jätkab taolist relvastumist, siis mida soomlased teeks, kui idanaaber paneb rindel ühe K9 vastu kümme Msta-S-i?\nHetkel on nad läinud ju seda teed, et enamus SA maaväest on kergrelvastuses kohaliku kaitse kompaniid, taoline lahingrivistus seab vaikiva eeldusena osa territooriumi ära andmise (et need sajad rühmavaritsused kuskil toimuda saaks, on vajalik, et vastane veniks mööda teid laiali, kui seda Vene territooriumil mitte teha, tuleb Soome territooriumi ära anda, et vastane üldse sulle hammustataval kujul vastu tuleks.)\nKui nende vene kolonnidega kohtuda piiril, et nad ei suudaks riiki sisse sõita, siis tähendab see ju kohtumislahingut ehk palju raskerelvastust sh suurtükiväge.\nSeal pole kergrelvis kompaniidega midagi teha. Parimal juhul suudaks nad veits viivitada.\nAga palju see 2:1 asemel 3:1 matemaatikat muudaks?\nTeema pealkiri: Re: Vanad relvasüsteemid EKV-s\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 12:33\n"Vajadustele mittevastamine võib tähendada, et hankima on mindud sellist kogust varustust, mis ei võimalda täita Kaitseväe ülesandeid sellisena, nagu Kaitsevägi vastava üksuse funktsioonikirjelduses on määranud. Selle näiteks on liikursuurtükkide hange, kus oli juba riigikaitse arengukava maksumusmudeli koostamisel arvestatud liikursuurtükkide kogust, mis vastas küll kaitse-eelarve võimalustele, kuid mitte Kaitseväe vajadusele. Väiksem kogus liikursuurtükke ei võimalda täita Kaitseväe juhataja kinnitatud ülesandeid, mis on määratud suurtükiväe funktsioonikirjelduses. Hangitud koguste ja vajaduste erinevus võib ka tähendada, et hankima on mindud kindlat kogust, kuid hiljem on sõlmitud hankelepinguid palju suurema koguse ostmiseks. Raamlepingud on seda võimaldanud ning Kaitsevägi on seeläbi saanud varustust esialgu planeeritust suuremas mahus. Küsinud pakkumusi algul väiksemale kogusele ning jätnud täpsustamata maksimaalse koguse, ei ole hange aga läbipaistev ja kätkeb endas ka riski, et hangitut ei saadud parima võimaliku hinnaga ehk raha ei ole kasutatud säästlikult."\nhttps://www.riigikontroll.ee/Riigikontr ... fault.aspx\nTeema pealkiri: Re: Eesti raskem "raud" - kui palju seda 2010 on?\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 12:43\nÜritasid tõestada pointi, et igalpool mujal (sh USAs) on rohkem suurtükke brigaadis. Tõestasin ära, et su näide on vale. Kogu lugu.\nEga nende plaanid pikemas perspektiivis polegi 100% selged. See on muidugi üsna kindel, et ka nemad hakkavad ajapikku D-30 kasutust vähendama.\nÜhe soomlase pikem mõlgutus sellel teemal:\nhttps://corporalfrisk.com/2020/04/04/ne ... e-heavies/\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 13:04\nKuna foorumlaste jutt ikka ja jälle kipub veerema Kaitseväe olemasoleva vanema raskerelvastuse omaduste ning nende veelgi otstarbekama ärakasutamise, et mitte öelda lausa juurdehankimise peale, siis sai kokku tõstetud päris omaette teema.\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 13:57\nKas meil on tõesti kavas brigaadis vaid 3 manööverpataljoni? Eriti kui vaadata 25 000 planeeritud SA struktuuri, kus enamuse annab maavägi.\nUSAs muidu on peale brigaadi suurtükipataljoni veel olemas diviisitaseme ja korpusetaseme suurtükivägi.\nNäiteks 1. jalaväediviisis, mis koosneb kahest jalaväebrigaadist, on veel olemas oma suurtükibrigaad, mis koosneb kahest 155 mm pataljonist.\nPeale selle tulevad veel korpusetaseme üksused (no vähemalt M270 ei paista diviisis, niipalju kui otsida viitsisin) ja armeetasandit ei paista olevat. Venes on armeetasand (suurtükibrigaad), kuid enamasti pole diviisitasandit (selle kompenseerimiseks on 122 mm Gradid antud brigaadile).\nSeega, lahinguolukorras on USA armeel umbes analoogne suurtüki/kaudtulepataljonide suhe kui Venemaal (1:1 või sinna lähedale).\nPostitatud: 07 Jaan, 2021 14:05\nMeie KV üksused on üheks osaks mitmerahvuselises põhjadiviisis ning see omakorda kirdekorpuses. Rõhk sõnal mitmerahvuseline. Kõiki vahendeid ei saagi me üksinda omada. Täpselt nagu üksinda ei saa me Venemaa õhu- või mereväe vastu - kusagil tuleb kompromisse teha.\nSelles suhtes on meie brigaadid ei rohkem ega vähem võimekad kui ülejäänud NATO üksused.\nPostitatud: 20 Jaan, 2021 10:33\nIseenesest see D30 auto peale panek, mida on paaris riigis tehtud, ei ole midagi kosmilist, vastav ümberehitus, tugijalgade panek jne võib maksta kuskil 100 tuhande klassis masina kohta, pluss 6x6 alusauto ise ka mingi 120 000. Näiliselt 1/10-ga K9 hinnast ongi liikurhaubits olemas, AGA....\nSee võimaldab säästa paar minutit positsioonilt lahkumise ajast ja teise paar minutit relva ülesseadmise ajast.\nHästi drillitud meeskond paneb muidugi lagedal kohal relva üllatavalt kiiresti üles ja võtab maha.\nHoopis suurem ajakulu aga tekib aga sellega, et relv oleks vajalikku kohta suunatud. Selleks peab iga relv aru saama oma asukohast ja relvaraua asimuudist ning tõusunurgast horisondi suhtes. See võimaldab vältida taolisi paraadrivistusi lageda, mis muidu veetavatele omased on (kuna ajapuudusel mõõdetakse paika vaid esimene relv ja ülejäänud patarei rivistatakse lihtsalt selle kõrvale. Siis on võimalik patarei või terve pataljon rivistada üles ebareeglipäraselt, mis muudab vastase patareivastase tule keerukaks (tuleb hakata tulistama üksikute relvade pihta, mitte patarei pihta).\nKuna see "nuti" küsimus eeldab sõjalist GPS+INS kasutamist (juhuks, kui GPS on segatud), võib arvata, et selle hinnasilt ületab veoauto ümberehituse 220 000 eurot kordades. Paljast GPS-ist (mis on näiliselt odav) siin ei piisa, sest vaja on üsna täpselt teada ka relvaraua asendit, tuhandikes, mitte kraadides.\nMuidu on see D-30 veoauto peal taolise funktsionaalsusega asjake nagu on enamik USA 120 MP-sid M113 peal. Näiliselt igati liikur, aga pooltel piltidel netis leiate kogemata peale jäänud maamõõtja tööriistad (=ajakulu positsiooni hõivamisel).\nOriginaalis käib see D-30 kasutamine kolme patarei (6 relva igas) süsteemis. Üks patarei laseb, üks patarei paikneb ümber ja üks patarei hõivab positsiooni.\nSedasi pole võimalik suurt hävingut saada, aga probleem selles, et 18-st divisjoni relvast laseb korraga vaid 6. Eks NSVL-s kompenseeriti seda lihtsalt arvukusega, sest D-30'd oli NSVL armees tuhandeid. Lisaks oli selline iseärasus, et 122 relvad olid enamasti motolaskurdiviisides, kuid rohkem liikuvates tankidiviisides olid aga 152 relvad. Ilmselt seesama lahingutegevuse sügavuse ja relva laskekauguse probleem.\nPostitatud: 21 Jaan, 2021 16:25\nLisaks oli selline iseärasus, et 122 relvad olid enamasti motolaskurdiviisides, kuid rohkem liikuvates tankidiviisides olid aga 152 relvad. Ilmselt seesama lahingutegevuse sügavuse ja relva laskekauguse probleem.\nFaktilise vahemärkusena olgu öeldud, et ei 122mm järelveetavad ega iseliikuvad variandid polnudki mõeldud (esmajoones) diviisi-tasandi relvaks, vaid hoopis polkude orgaaniliste suurtükiväedivisjonide jaoks – motolaskurpolkude jaoks järelveetav D-30, BMP- ja tankipolkud aga üritati üldjuhul relvastada iseliikuvate 2S1-tedega. Ja siin pole vahet, kas need polgud kuulusid motolaskur- või tankidiviiside koosseisu. 152mm torudega olid ühtemoodi relvastatud nii motolaskur- kui tankidiviisidega suurtükiväepolgud. Tõsi, üks polgu divisjonidest võis mõnikord ka olla 122mm torudega. Allikas: https://fas.org/irp/doddir/army/fm100-2-3.pdf\nPostitatud: 21 Jaan, 2021 20:48\nSaab veel lihtsamalt öelda - kui 122mm oli NArmees valdavalt polgusuurtükivägi, siis 152mm oli selgelt diviisisuurtükivägi\nPostitatud: 22 Jaan, 2021 10:38\nMinu arvates ei ole "kuskil laoplatsil õlitatud" suurtükid relvad vaid kinnine raha, kui neil ei ole:\nMõõdistus ja arvutusvahendeid\nKonkreetset plaani neid kasutada\nKuskilt peavad need tulema.\n... ja pealegi need roostatavad seal mõne aastaga ikkagi.\nIgasugune laoplats, katusega või ilma, maksab raha. Üle ei ole meil mitte ühtegi ruutmeetrit.\nKui igaks juhuks ladustada veel "natuke" moona ... aga mitte teisi vahendeid, siis võiks need kohe kuskile "linnusesse" positsioonile panna ja loota, et ehk annavad pettetegevusena mingi kasu.\nAga mis ma räägin, ma ju "katkestasin"\nIsikkoosseis - väljaõpetatud isikkoosseisu on paarikümneks aastaks.\nTranspordivahendid - EKV plaanib osta 2000 uut masinat. Vanadest masinatest ehk saab vajaliku hulga konserveerida. SA on ka rekvireerimisvõimalus.\nLaskemoon - Kuna 24 K9 moona on koguseliselt vähem, siis äkki jääb mingi nurgake üle kuskil laos. Värskendada saaks seda ehk soomlaste abiga. Ja kui eriti ülbeks minna, siis vastaselt võtame\nSidevahendid - EKV plaanib hankida uusi sidevahendeid, vanad saaks konserveerida koos relvadega.\nMõõdistus ja arvestusvahendid - need on üksustel täna olemas - tuleb lihtsalt alles hoida.\nKonkreetne plaan neid kasutada tekib täpselt sellel hetkel kui esimene Vene kirsa üle piiri astub. Sellel hetkel on absoluutselt kõigest puudu ja võetakse kasutusse ükskõik mida saab.\nArvestades raha piiratud hulka, siis pole vast mõtet tõesti säilitada mõlemat tüüpi relvi (D30, FH70) ja kuna 155mm juba on (K9), siis säilitadagi ainult 122mm. Aga see on mõttekoht, kaaluda kas konserveerimisele kuluv raha kaalub üles 2 STV pataljoni SA.


Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas 8: Tallinn, Pelgulinn - Forte\nJaak Juskega kadunud Eestit avastamas 8: Tallinn, Pelgulinn\nJäätisekäru Olga (Pebre) tänavas 1935. aastal.\nKui eelmisel nädalavahetusel jalutasime Kalamajas, siis seekord seame sammud teisele poole raudteed Pelgulinna.\nPelgulinna ala kuulus keskajal suures osas Tallinna raele. Mereäärne metsane, kohati soine ala oli hea koht, kus leida pelgupaika sõdade ajal, samuti võisid seal end peita kurikaelad. Igatahes on just enda varjamine andnud Pelgulinnale tema nime. Pelgulinskid rõhutavad aga täna naljaga pooleks, et nad elavad omaette linnas.\nPiirkonna vanim hoonestus tekkis Haapsalu ja Paldiski suunalise tolmuse maantee äärde. Tänase trollipargi kohal asus ülemöödunud sajandi keskpaigas Eestimaa kubermangu maamõõtjale Johann Heinrich Schmidtile kuulunud suvemõis. 1923. aastal rajatud hipodroomi alal aga proua Denhile kuulunud maja koos suure aia ja heinamaaga. Piirkonnas asus lisaks väike küünlavabrik. Üksikuid hooneid oli juba ka Ristiku ja Telliskivi tänava ristmiku kandis.\nHipodroom enne Teist maailmasõda.\nJaak Juskega kadunud Eestit avastamas 7: Tallinn, Kalamaja (4) 21.05.2016\nVõrdleme: Sihtkohad, kuhu sai (või saab) Tallinnast lennukiga aastal 1936, 1976, 2016 (27) 20.05.2016\nSelline nägi Pelgulinna kant välja enne Tallinna–Peterburi raudtee avamist 1870. aastal. Raudtee ja sellega kaasnenud tööstusrevolutsioon tõid piirkonnas kaasa aktiivse ehitustegevuse ja elanikkonna kiire kasvu.\nMöödunud sajandi alguseks oli Pelgulinnas juba üheksa tänavat. Piirkonna esimesi tänavanimesid on seostatud Albert Koobaga, kellele kuulusid seal suured maa-alad. Kooba olevat nimetanud tänavad oma perekonnaliikmete järgi. Alberti nimi tuli tema enda nimest. Nimesid jäi aga puudu ja nii olevat Tarabella tänav saanud nime Kooba koera järgi (seda nime on seostatud ka saarlaste muistse jumalaga). Oskari tänav olevat aga nimetatud Oskar Kochi järgi, kes hiljem sealkandis Koobalt maid ostis. Grigori tänav sai nime endise maaomaniku Oskar Gregory ja Telliskivi tänav Johann Grabby tellisetehase järgi, Härjapea tänav aga sealkandis kasvanud ristiku järgi. Vanarahvas on ristikut teiste toredate hüüdnimede kõrval ka nii kutsunud. Oluline on rõhutada, et Tallinnas asunud Härjapea jõega pole sel midagi pistmist. See voolas läbi kesklinna.\nKüll võis aga Härjapea tänaval olla Heina tänava kõrval oluline roll selles, et pärast Esimest maailmasõda nimetati üha laieneva Pelgulinna uued tänavad valdavalt kõrreliste järgi.\nOma Kolde majad pärast valmimist 1920. aastate keskpaigas Kolde puiesteel.\n1920. aastatel asuti hoonestama Kolde puiestee, Saue ja Nurme (1960. aastast Maisi) tänava piirkonda. 1930. aastal moodustati Aarde, Preesi, Pärja (hilisem Vaniku) ja Sõle tänav. Neist viimane oli esialgu väike umbtänav. Tänase ulatuse sai see alles 1950. aastatel. Nõukogude ajal kandis Sõle tänav Karl Marxi nime. 1931.–1932. aastal tekkisid aga linnakaardile Sõmera, Muru (hilisem Auna), Orase, Söödi, Kõrre, Taime ja Aru tänav.\nSelles Ristiku ja Telliskivi tänava nurgal asunud majas avati 1912. aastal Pelgulinna vanim algkool. Maja lammutati 1965.\n1939. aasta kevadsuvel otsustas Tallinna linnavolikogu asendada vanad, isikunimelised tänavanimed uute taimenimelistega. Nii sai Oskari tänavast Ristiku, Albertist Roo, Tarabellast Timuti ja Olgast Sõnajala (hiljem Pebre) tänav. Grigori tänavast oli juba varem Õle tänav saanud.\n1941. aastal asuti hoogsalt hoonestama Nisu ja Rukki tänava piirkonda, ehitustööd jätkusid pärast sõda. Tekkisid Luste ja Kaera tänav. Mitu tänavat said pärast sõda uue nime. Mainimata on vaid Sambla tänav, mis sai uueks nimeks Nabra.\nLinnaliinibuss Õle tänaval. 1939. aastal suunati bussiliiklus Ristiku tänavale.\nPelgulinnas on mitu Tallinna arhitektuuriloos olulist piirkonda (Oma Kolde majad, Aarde ja Pressi tänav jt). Pelgulinna uuem, nõukogudeaegsete kortermajade piirkond jääb Sõle tänavast Stroomi ranna poole.\nPelgulinna alla kuulub ka Kopli kaubajaama suur kinnine ala. Varem asus seal Mäe talu. Kaubajaama hakati rajama juba Esimese maailmasõja eel, tööd viidi aga lõpule alles 1938. aastaks.\nPelgulinna üheks sümboliks on 1938. aastal pühitsetud Peeteli kirik. Nõukogude ajal asus seal Telefilmi stuudio. Toona hävitatud tornikiiver taastati 2006. aastal.\nTäna on Põhja-Tallinna linnaosa koosseisu kuuluv Pelgulinn Tallinna hinnatumaid elurajoone. Pelgulinna päevi korraldav, 1992. aastal loodud Pelgulinna Selts on aga üks Tallinna vanimaid asumiseltse.\nJärgmisel laupäeval räägime Tallinna maa-alla peidetud Härjapea jõest, millest juba Pelgulinna looski põgusalt juttu oli.\nJaak Juskega kadunud Eestit avastamas 5: Tartu, Raekoja plats\nJaak Juskega kadunud Eestit avastamas 3: Tallinn, Kassisaba\nJaak Juskega kadunud Eestit avastamas 2: Tallinn, Vabaduse väljak


SEB muudab märtsist internetipanga lepingu tingimusi - Kasulik.ee\nSEB Pank annab teada, et uuendab 1. märtsist erakliendi internetipanga tingimusi.\nSuurema muudatusena täiendas SEB internetipanga lepingut lisaga, mis käsitleb SEB mobiilirakenduse ja sellega kaasnevate lahenduste kasutamist. Selle lisa leiavad kliendid internetipanga tingimuste lõpust.\nVäiksema muudatusena täpsustas pank tingimustes internetipanga lepingusse lisatud teise isiku kontode eemaldamist kliendi lepingust ning täiendasime lepingu lõpetamise aluseid.\nUute tingimustega saab tutvuda kontorites ja kodulehel.\nKui pangaklient on muudatustega nõus, hakkavad 1. märtsil kehtima lepingule uued tingimused. Kui klient ei ole muudatustega nõus, siis on õigus pangaga sõlmitud leping hiljemalt 28. veebruaril lõpetada.


Millist tüüpi liigestel on inimene? Anatoomia - Elbow September\nKüünarliigese anatoomia peetakse unikaalseks. Seal on laevu, mis viib käsivarsi, närvi, mis vastutab käte innervatsiooni ja normaalse verevarustuse eest. Küünarnukis on ühendatud luud: küünarnukk, õlg ja radiaal. Kehas on ainsaks liigest, mis koosneb kolmest liigestest:\nKõik see ühendab kapsli. Kapsel on fikseeritud luu ümbritseva kõhre servale. Kinnitab selle sideme seadme.\nÜhise nõrk koht\nSee nõrk koht on koht, kus kapsel on luu külge kinnitatud, moodustub seal selline süvend, mida nimetatakse koti kujuliseks kottiks ja suunatakse allapoole. Samuti on närv ja oht on, et siin membraan muutub õhukeseks. Kui selles õõnes esineb põletik, akumuleerub pool, mis piirab liikumist ja lihased hakkavad inimesel haigestuma. Kui vigastused tekivad, võib tekkida rebend ja hävitav protsess võib mõjutada kudesid, näiteks küünarvarre või sidemeid.\nOn teada, et liit tugevdab lihaseid ja sidemeid. Kuid paremal ja vasakul küljel, samuti kapsli kohal ei ole lihaseid, nii et see tsoon on teine koht hoolikalt ravida. See näeb välja vaid tugevat liigendit, kuid vigastuse saamisel ei saa käed liikumisi täielikult teostada.\nKlassifikatsioonil on keeruline struktuur, kuna kolm luu on liigendatud.\nLuud kinnituvad küünarnuki külge.\nÕla luu. Klassifikatsioon ja tüüp - piperrequent. Kui vaatate üle, on see ümmargune ja allpool - kolmnurkne. Käppes asuvad luud asuvad alumises osas. Kõrvuti asetsev luu (liigitus - kolmnurkne) paikneb koos õlavarrega. Ühise pinna ülesandeks on nende kahe luu ühendamine.\nKüünarnukk - tüüp ja tüüp kolmnurkne. Selle proksimaalne osa on pisut paksem ja see on siin, et see ühendub toruosaga. Selles kohas on väike sisefilee. Praktiliselt ühendab see ka raadiusega. Selle klassifikatsioon on eriline, kuna alumisel osal on kerge paksenemine, mida nimetatakse pea.\nKiirgus Alumine osa on tihedam maht (st paksem). Seal asub kael, mis on kõige kitsam osa. Alumine ots on liigendatud ka randme luude külge.\nNiisiis ühendab selline liigend, nagu õlg ja õla, ulna ja humerus, teine algab küünarvarre. Kujutisel ja vormil on plokk-sarnane ja liikumisel koos brahüotseeniühendusega. Need on sõnastatud läbi humerusesse paigutatud protsessi. Struktuuri omaduste tõttu toimib protsess ainult inimese käe eesmist telge, nii et käsi saab painutada ja painutada, kahjustamata närvi ja sidet.\nRadiaal- ja õlavarreliited on ühendatud peaaju kondyli ja selle lagedega. Ühest omakorda on palli välimus, kuid see ei takista seda pöörlema, pingutama ega painutama.\nLiigesulguline proksimaalne liigendumine on silindri kujul, kuna see on lõigatud luustiku luust ja radiaalsest ümbermõõdust.\nKõik need elemendid on omavahel seotud, mille tõttu liikumine käes käib.\nLiikumine ja sidemed\nKüünarnukkide klassifikatsioon on keerukas ja koosneb\nProksimaalne radioaktiivne ühendus. Tüüp silindri.\nÕlaosa on kõige hõlpsamini nähtav. See asub küünarvarre, kus esineb depressioon, seda nimetatakse ka "ilu süvendiks". Tänu teda ei kahjusta liikumine närvi, sidemete ja lihaskoe kahjustusi.\nLisateave liigeste kohta\nÕla, sfääriline. Pöörab frontaal- ja vertikaaltelge. Raadiuse ja küünarliigese liigendamise tõttu ei saa pöörata piki sagitaaltelge.\nKopsuhaavand Koosneb õlavarre ja õlavarre mandli küljest. See on esipaneeli tasapinnas 4 ° tõusuga. Seega, käsivarsi painutamisel juhtub rindkere keskosa külg.\nRadiolüüs Koosneb raadiuse ja õlavarre kõhrepinnast. Tervislik küünarnukk võib pöörlema raadiusega vertikaalteljel.\nKapsel ja kinnitusseade on ainsad küünarliigendi jaoks.\nKimbud muudavad tugeva ühenduse ja takistavad ülemäärast pöörlemist. See tagab liikumise stabiilsuse. Seal on kaks sideme: rõngakujuline ja tagatis, mis paikneb liigendi paremal ja vasakul küljel.\nNende liigeste ja nende kuju tõttu on liikumise piiramine, liigne pikendamine ja paindumine. Aga ainult neil juhtudel, kui isik ei ole varem saanud vigastusi.\nSee ühendus on mobiilne. Seega käed teevad liikumisi. Kõik spetsialistid väidavad, et vigastuste korral on vajalik viivitamatu ravi. Vastasel juhul ei toimu vigastuste tõttu küünarnuki või käsivarre toimimist.\nInimene ei saa liikuda, kui lihaseid pole. Peamine kogus lihaseid on küünarvarre. Lihase ise algab õlavarre algusest.\nLihased, mis mõjutavad küünarliigese liiget\nküünarnuki painutamisel aktiveeritakse biceps, pronator ja brachioradialis lihased;\npikendamise ajal nimetatakse lihaseid lülisamba ja traksiga triceps;\nkui inimene liigub oma käega sees, hakkavad pronktorid töötama;\nkui käsi pööratakse väljapoole, aktiveeritakse õlavarre biceps, tõstati ja õlalihased.\nKõik need lihasrühmad vastutavad käe liigutamise eest teatud suunas. Neid nimetatakse lihaste agonistideks. Need lihasrühmad, kes vastutavad vastassuunas pööramise eest, nimetatakse antagonistideks. See lihaste kontrollib koordineerimist. Konstruktsioon ja lihaste tasakaalustatud paigutus võimaldavad pöörlemist ja kontraktsioonide tugevust. Kuid kui vigastuste tõttu on kahjustatud lihaskoe või närv, ei suuda inimene alati oma liikumist juhtida.\nVerevarustus toimub läbi arteriaalse võrgu, see koosneb 8 oksadest ja paikneb liigesel. Need oksad pärinevad radiaalsest, õlavarre ja traksiaarterist. Seda liigest nimetatakse anastomoosiks.\nSiiski on puudus, sest kui sa saad vasakul või paremal käel vigastusi, siis algab tõenäoliselt verejooks, mida võib olla raske peatada.\nTänu nendele arteritele tekib kogu küünarliigese verevarustus isegi siis, kui üks arteritest ei tööta enam.\nKüünarlihaste innervatsioon tuleneb 3 närvide moodustumisest\nSee ühine mängib suurt rolli. Kui inimene pole varem vigastusi saanud, mängib ta sporti, täidab professionaalseid igapäevaseid liikumisi. Sel põhjusel on oluline võtta vigastusi ja verevalumisi, muidu anatoomilisi funktsioone võib inimeste elatustaseme languse tagajärjel halveneda.\nNakkushaigused või põletikulised haigused, samuti vigastused ja verevalumid võivad põhjustada küünarliigese haigust. Need hõlmavad järgmist:\nbursiit - kui kott muutub põletikuliseks;\nluumurd, luumurd, kokkutõmbumine, dislokatsioon;\nepikondüliit - koos epikondüüli põisuga humerus.\nKõhulihastega seotud haiguste peamine sümptom on valu. Statistika näitab, et probleemid tekivad inimestele, kes sportlased või reisivad, samuti need, kes töö tõttu peavad kaalu tõsta. Ja erilise verevarustuse ja struktuuri tõttu on küünarnuki liigesetõmme suurenenud tundlikkus vigastuste vastu. Seepärast soovitavad eksperdid inimesi, kellel on oht haiguste arengut ennetada.\nArtroskoopia on soovitatav liigese seisundi diagnoosimiseks või hindamiseks. Tänapäeval on see kõige turvalisem ja täpsem diagnostiliseks meetodiks.\nInimese lülisamba, mis koosneb 32-34 rindkütusest ja mida nimetatakse ka "seljaajuks", on kogu inimese luustiku aluseks. Samal ajal on selgroolülid omavahel ühendatud meestevaheliste ketaste, liigeste ja sidemetega.\nOn olemas üldtunnustatud jagunemine, mille järgi eristatakse inimese selgroogu teatud osi. Lisaks on igal osakonnal teatud arv selgroolüli. Mugavuse huvides on selgroolülid tähistatud ladina tähtedega (pärast Ladina osakondade nimede esimesi tähte) ja numbritega, mis osutavad osakonna selgroogu numbrile. Samuti on väärt meeles pidada, et selgroolülide nummerdamine on ülalt alla.\nNiisiis, mitu jagunemist on inimese selgrool? Kokku on 5 osakonda:\nInimese emakakaela lülisamba (mida nimetatakse ka emakakaela osaks) koosneb ainult 7 selgroolüli koos asjakohase numeratsiooniga C1 kuni C7. Tuleb meeles pidada, et kolju tingimuslikult kuklakontsu peetakse null-nurgakambriks ja sellel on number C0. Selle osakonna tunnuseks on selle suur liikuvus;\nInimese rindkere lülisammas on 12 selgroolüli, mis on nummerdatud T1-st kuni T12-ni. Samal ajal on alternatiive, kus "T" asemel kasutatakse D (D1-D12) ja Th (Th1-Th12). See osakond on kõige passiivsem, selle koormus ei ole nii suur, kuid see on see, et see on peamine toetus rindkerele;\nnimmepiirkonnas on L1-lt L5-le vaid 5 selgroolüli. Just see osakond on kõige sagedamini lülisamba erinevate haiguste välimuse koht lihtsalt sellepärast, et tal on maksimaalne koormus, samal ajal peab see olema üsna mobiilne;\nsakraalne sektsioon - 5 selgroolüli, mis on nummerdatud S1-st S5-ni.\nCoccyxi piirkond sisaldab 3 kuni 5 selgroolüli, mis on nummerdatud Co1 kuni Co5, kuid täiskasvanutel koonduvad nad ühte kotikese luudesse.\nJärgnev pilt näitab, kui tihedalt selgroo erinevad osad on tihedalt seotud teiste inimorganitega:\nInimese lülisambapuu - mis on nende vajaduse põhjuseks?\nVaatame inimese seljaosa küljelt ja see muutub kohe märgatavaks, et "seljaaju" ei ole sõna otseses mõttes "sammas" - tal on teatud kõverad. Veelgi enam, sellised painded on üsna füsioloogilised, ei tähenda nad mingit haigust. Seega, pidades silmas lülisambaid, võib märkida, et:\nemakakaelavalu on märkimisväärne ka seljaosa esilekutsumine, mida nimetatakse ka emakakaelahorodosi;\nrindkere piirkonnas on selgroo selgroog märgatav, mis põhjustab rindkere kifossi tekkimist;\nnimmepiirkonnal on sama kõverus kui emakakaela piirkonnas, mis põhjustab nimme lordosi.\nSel viisil moodustatakse inimese selg, sest need kõverad võimaldavad lülisamba amortisaatori funktsioone täita, vähendades seeläbi mitmesuguseid rütmihäireid ja takistades ajus liikumist (kõndides, hüppades või jooksudes).\nLisaks ülalkirjeldatud pehmendusele (mis on tingitud selgroo loomulikust kumerusest) ja toetades (ülejäänud inimese luustiku), peaks selg selgelt andma inimesele vajalikku liikuvust ja vabadust, säilitades samal ajal piisavalt stabiilsed, et kaitsta närvilõpmeid ja siseorganeid kahjustuste eest.\nNende vastuoluliste ülesannete rakendamist tagab inimese lülisamba anatoomia. Selleks, et tagada vajalik liikuvus ja parandada sumbuvuse funktsiooni, on olemas vahepealseid kettaid, mis moodustavad keerulisi kõhre. Kettad mängivad rolli ka selgroolülide ühendamisel. Lülisamba liikuvuse tagamisel mängib olulist rolli nende vahel paiknevad liigesed ja sidemed. Samal ajal täidavad nad teatud tüüpi piirajat, hoiatades liigset liikuvust.\nSamuti on mõned kogu selgroo liikuvuse määravad tegurid selja, kõhu, rindkere, õlgade ja puusade tugevad lihased. Kõikide nende lihaste koostoime tagab seljaaju liikuvuse vajaliku reguleerimise.\nTuleb märkida, et hoolimata asjaolust, et inimese lülisamba kuju võimaldab tal ammendumisfunktsiooni täita, on äärmiselt oluline kõigi luude ja sidemete nõuetekohane väljaarendamine ning piisav toitumine ja vahepealsete ketaste varustamine vajalike koormate ja toitainetega. Selle õrna tasakaalu rikkumine toob alati kaasa ühe asja - valu ilmnemise, mis on inimese selgroo haiguse sümptomid.\nSeljapikendused - selgroolülid\nInimese selgroo põhikomponent on selgroog. See on reniform või ümmargune keha ja kaar, mis sulgeb selgroogu. Samuti eraldub see liigeseprotsessidest, mida kasutatakse lähimade selgroolülide ühendamiseks. Samuti ütlesime, kui palju selgroolüli on inimese 32-34-lüli.\nSeljakotid koosnevad endiselt kompaktsest välisest ja käsnjasisest sisemisest materjalist. Sellisel juhul on selgroolülide tugevus täpselt tagatud spongi ainete luusambarakkudega. Käärivuu väline kompaktne aine omab suurt kõvadust ja tagab selgrooli tugevuse ja stabiilsuse välismõjudele. Samuti on iga selgroo sees punane luuüdi, mis kannab vere moodustumist.\nInimese selgroo skeleton näitab erinevusi selgroolülide välimuses erinevates sektsioonides. Nimelt on selgroolülid üsna suured, kuid emakakaela selgroo on väiksemad kehasuuruses ja protsessid on palju vähem arenenud. See on tingitud asjaolust, et emakakaela sektsioon peab vastu pidama ainult pea kaalule ja nimmepiirkond sisaldab põhiliselt kogu keha kaalu.\nRindkere selgroolüved täidavad erifunktsiooni, kuna need moodustavad rinnakorvi koos ribidega ja rinnaku. Sellisel juhul on protsesside esikülje külge kinnitatud ribid eraldi luud ja ei ole selgroolülid ega selle protsessid. Lisaks on liigesed vähese liikuvusega nii enda ribide kui ka selgroolüli ja ribide vahel üksteise suhtes. Kuid see vabadusaste on väga väike, mille tõttu rindkere lülisamba on kõige passiivsem.\nSiiski, kui tegemist on inimese lülisamba raviga, tuleb meeles pidada, et rindkere piirkonnas esineb probleeme eelkõige madala liikuvuse tõttu kõige vähem. Isegi mõned selle sektori vahelised peristoonia tüübid on absoluutselt asümptomaatilised, samuti osteokondroosi tekitamisel osteokondroosi ajal asümptomaatiliselt.\nInimese lülisamba skeleti struktuur ei tähenda selliseid järeleandmisi, kui probleemid tekivad emakakaela või nimmepiirkonnas - seal on haiguse areng ilma valusündroomideta peaaegu võimatu. Samal ajal ilmnevad peaaegu alati mitmesugused neuroloogilised sümptomid üsna kahjutu (nõdlusi, põletustunne, tuimus jne) kuni väga tõsisteks. Näiteks põhjustab selgrooshaiguste tekkimine emakakaela piirkonnas tihtipeale vererõhu suurenemist, ja nimmepiirkonna hernia võib häirida vaagna siseorganite toimet.\nLiigeste tendulaariini ravi\nInhaleerige ja kaotage kaalu\nTendinosis - mis see patoloogia on?\nMõned lihtsad harjutused, mida saate teha isegi tööl\nHip-düsplaasia - haiguse vormid, sümptomid ja ravi\nSoovitage harjutusi puusaliigese koksartroosi jaoks\nSeljavalu pärast ebaõnnestunud tagurpidi.\nKui tõsine see on see MRI ja mida teha?\nPärast ebaõnnestunud hüpata vette lööb haigus\nKas on võimalik seljaaju hemorraagiline insult täielikult taastuda?\nLiigesepindade arv on lihtne, keerukas, kompleksne ja kombineeritud. Esimesed moodustatakse kahe luu pindadest, näiteks on interfalangiaalne liigeskeem. Kompleks on ühendid, mis koosnevad kolmest või enamast liigespindadest, näiteks õlavarte, huulte ja radiaal.\nEllipsoidiline. Liigesepea ja õõnsus on munakujuline. Näide on metakarpofalangeaalne liigest.\nKõige keerukam põlveliigese struktuur. See moodustab reieluu, tibiaalse ja fibulaarse luu, mängib olulist rolli liikumisel, kuna pöörlemine toimub kahes teljel. Selle kuju on kondylar.\nReabilitatsioon pärast luumurdmist


EKRE esitab väliskaubandus- ja IT-ministri kandidaadiks Kaimar Karu - Digigeenius\nViimased kuus aastat on Karu elanud ja töötanud Londonis, kuhu ta kutsuti juhtima tooteportfelli ja strateegiat Cabinet Office’i ning suurfirma Capita vastloodud ühisettevõttes AXELOS. Viimasel kahel aastal on ta igapäevaselt pühendunud strateegilisele konsultatsioonile ning juhtimiskoolitustele.\n“Usun, et võimalusi Eestile, ehk riigile, kus ma olen omandanud hea hariduse ning oma eduka karjääri aluseks oleva töökogemuse, sellisel tasemel tagasi anda ei tule ette just väga tihti,” sõnas Karu.\n“Pidevalt arenev digivõimekus, turvaline ärikeskkond ning globaalne tuntus innovatsioonikeskusena aitavad Eesti ettevõtetel leida uusi võimalusi oma toodete ja teenuste ekspordiks,” rääkis Karu.\nÄriregistri andmetel puudub Karul erakondlik kuuluvus.\nVäliskaubanduse ja infotehnoloogiaminister Kert Kingo esitas ametist lahkumise avalduse 23. oktoobril.\nMärksõnad: eesti, IT-minister, valitsus


Tartus avab uksed värske ettevõtluse äri- ja kommuunikeskus SPARK\nSPARK Demokeskuse pressiteade\n27. september / Täna, 27. septembril avab Tartus uksed SPARK äri- ja kommuunikeskus.\nSPARK on juba enne ametlikku avamist kujunenud aasta tagasi tegutsemist alustanud sTARTUp HUB ja Garage48 HUB Tartu kõrval teiseks keskseks iduettevõtluse keskuseks ning oluliseks ettevõtluse tugistruktuuriks Tartus.\nSPARK maja olemuse ning visiooni selgitab lahti SPARKi ning sTARTUp HUBi ja Contriberi looja Rein Lemberpuu: “Igal perel on kodu, igal rahvusel kodumaa, igal startup kogukonnal oma HUB. SPARK on sTARTUp HUBi noorem vend, kelles on aga rohkem sädet. See säde sütitab ja inspireerib nii uusi kui vanu idusid uue hooga oma unistusi realiseerima. Mina Contriber ühe loojana soovin avada inimeste ja ettevõtmiste potentsiaali. SPARK on selle soovi emotsionaalne külg.”\nPraeguseks hetkeks juba 85% ulatuses tehnoloogia- ja riistvaraettevõtetega täitunud kontori- ja avalikeks ruumideks planeeritud majaosade kõrval asuvad ligi 5000 ruutmeetri suuruse maja esimesel korrusel tegutsema Tartu Teaduspargi initsiatiivil loodud SPARK Demo keskus, Tartus esmakordne isetegemise töökoda SPARK Makerlab ning Ettevõtlusküla äritänav, mis hakkab interaktiivset ettevõtluse õpet pakkuma juba põhikooliealistele lastele.\nLõuna- Eesti regiooni ettevõtete demokeskuse SPARK Demo kohta sõnab SA Teaduspark juhatuse liige Raimond Tamm lähemalt: „Uues keskuses saame rõõmuga tutvustada nii ägedaid alustavaid kui ka juba pikemaajaliselt säravalt tegutsevaid ettevõtteid ning mitmekülgseid võimalusi pakkuvat kohalikku ettevõtluskeskkonda. Juba täna saab kinnitada, et lisaks Lõuna-Eesti ettevõtluse visiitkaardiks olemisele on SPARK Demost kujunemas koostööd ergutav kogukonnakeskus, kus sünnivad kasulikud kontaktid, uudsed lahendused ning konkreetsed tulemused.“\nKõike seda, mis juba toimub ja lähiajal SPARK majas toimuma saab, saab näha ja katsuda maja avaüritusel, kuhu on huvilisi oodata alates kella 15st päeval. Läbi maja nelja korruse avavad oma kontoriuksed majas töötavad 13 ettevõtet, et tervitada majatuure, ning SPARK Demo, SPARK Makerlab ja Ettevõtlusküla näitavad ja katsetavad külalistega oma tulevasi tegevusi. Õhtu lõpetab Popidiot live kontsert majas vahetult enne avamist valminud konverentsi- ja ürituste saalis.\nViimati muudetud 29.09.2016


Tapalt tõid võite nii Valga kui Võru maadlejad - Sport - Lõuna-Eesti Postimees\nTapalt tõid võite nii Valga kui Võru maadlejad\n3. märts 2020, 7:19\nVenno Põrk tõusis poodiumi kõrgeimale astmele ka Tapal. FOTO: Valga spordiklubi\nTapa spordihoone oli kahel järjestikusel päeval maadlejate päralt. Esmalt sammusid matile juuniorid, et selgitada enda seast välja Eesti meistrid kreeka-rooma maadluses. Osales 65 matimeest.\nValga spordiklubi maadlejad teenisid kaks pronksmedalit. Tanel Põrk oli kolmas kehakaalus kuni 82 kilogrammi, Uku Laik aga kuni 130kiloste meeste seas. Korraliku tulemuse sai kirja ka Mark Anissimov, kes oli kehakaalus kuni 60 kilogrammi viies.\nPäev hiljem näitasid oma oskusi aga väiksemad maadlussõbrad, kes võistlevad maadlusliidu presidendi karikate nimel. Kui sarja avaetapil Põlvas olid kavas vaba- ja naistemaadlus, siis sedapuhku tuli noormeestel enda proovile panna kreeka-rooma maadluses.\nSarnaselt eelmisele etapile oli Valga klubi maadleja Venno Põrk kehakaalus kuni 42 kilogrammi taas võitmatu. Kahe etapi kokkuvõttes on ta üks viiest matimehest, kes saanud kirja maksimumpunktid. Võistlusel osalesid Valga noortest maadlejatest veel Deniel Kond, kes sai viienda koha, ja Mario Kutsar, kes oli kaheksas. Kokku on kahe etapiga vähemalt ühe punkti teeninud 185 noormaadlejat.\nSuurepärase võistluse tegid ka Võru spordikooli neiud. Ülekaaluka esikoha võitis kehakaalus -30kg Helena Pihlapuu ja kehakaalus -35kg Sara Väljan. Kokkuvõttes jagavad nemadki pärast kaht etappi esikohta. Viiendaks tuli poiste seas kehakaalus -29kg Võru noormees Amir Ahkajev.\nJärgmine laste karikavõistluse etapp toimub juba suvel Türil, kus maadeldakse rannamaadluses.


Kõrge kvaliteediga kõrge puhtusastmega steroidid Testosteroon Enanthat CAS 315-37-7 hea hinnaga Tootja ja tarnija | Zhuoer\nKõrge puhtusega steroidid Testosteroon Enanthat CAS 315-37-7 hea hinnaga\nSteroidid Testosteroon Enanthat\nPuhtus: 97,0 ~ 103,0%\nE -post: kevin@zhuoerchem.com\nTestosterooni enantaat on androgeenravimite tüüp ja see on testosterooni propionaadi ja testosterooni enantaadi sünteetiline ühend. Selle toime on sama, mis testosterooni atsetaadil, sealhulgas meessoost suguelundite ja sekundaarsete suguomaduste arengu soodustamine ning östrogeenile vastupanu. Sellel on ka valke assimileeriv toime, mis võimaldab kaasa lihaste kasvule ja kehakaalu tõusule.\nSulamistemperatuur 34-39 ° C\nKeemistemperatuur 463,22 ° C (ligikaudne hinnang)\ntihedus 1,0562 (ligikaudne hinnang)\nsalvestustemperatuur 2-8 ° C\nValge või peaaegu valge kristalne pulber\nLenduvad orgaanilised lisandid\nüks lisand: max 1,0%\nlisandid kokku: max 2,0%\nTestosterooni enantaat võib pärssida hüpofüüsi ja soodustada suguhormoonide sekretsiooni, vähendades seeläbi Leydigi rakkude poolt eritatavat endogeenset testosterooni, mille eesmärk on peatada spermatogenees.\nTestosterooni enantaati saab kasutada meeste pikaajalise rasestumisvastase ravimina. Seda kasutatakse kliiniliselt meeste hüpogonadismi ja sugunäärmete puudulikkuse, suguelundite hüpogeneesi, viljatuse, eunuhhismi ja krüptorhidismi raviks. Seda võib kasutada ka naiste düsfunktsionaalse emaka verejooksu, menopausi sündroomi, rinnavähi ja emakavähi raviks. See võib ravida ka tsirroosi, aplastilist aneemiat, osteoporoosi ja muid tarbimishaigusi.\nKuidas ma peaksin võtma steroide Testosterone Enanthat CAS 315-37-7?\nT/T (teleksiülekanne), Western Union, MoneyGram, BTC (bitcoin) jne.\n≤25 kg: kolme tööpäeva jooksul pärast makse laekumist.\n＞25 kg: üks nädal\n10g/100g/200g/500g/1kg/25kg või vastavalt vajadusele.\nHoida anumat tihedalt suletuna kuivas, jahedas ja hästi ventileeritavas kohas.\nEelmine: Tehase tarnimine 2-nitrobensaldehüüd/O-nitrobensaldehüüd CAS 552-89-6 parima hinnaga\nJärgmine: Kõrge puhtusega steroidid Nandroloon Decanoate CAS 360-70-3 hea hinnaga\nTehase tarnimine Bioloogiline puhver 2- [Tris (hüdroks ...\nKõrge puhtusastmega BIS-TRIS puhver CAS 6976-37-0 koos ...\nKõrge puhtusastmega Tris-hüdrokloriid/TRIS-HCL CAS 118 ...\nTootja Tris (2-karboksüetüül) fosfiinhüd ...


Kilpnääret stimuleeriv hormoon (TSH, tirotropiin) on glükoproteiin, mille molekulmass on umbes 30 000 daltonit ja koosneb kahest subühikust. Β subühik sisaldab konkreetset immunoloogilised ja bioloogiliste teavet TTG, samas kui α-ahel sisaldab liigispetsiifilised andmed ja aminohappeline järjestus on omane α-ahelate lutropiin, folliikuleid stimuleeriv hormoon ja horiogonadotropina.\nKilpnääre stimuleeriv hormoon (TSH) - tavapäraste või traditsiooniliste ühikute SI ühikutesse mõõtmise ühikute ümberarvestus, ümberarvutamine, ümberarvutamine ja vastupidi. Internetis töötavad laborikalkulaatorid võimaldavad teil muuta kilpnäärme stimuleerivat hormooni (TSH) järgmistesse ühikutesse: μMU / ml, mIU / l. Laboratoorsete analüüside tulemuste kvantitatiivsed väärtused teisendatakse ühest mõõtühikust teise. Tabel koos koefitsientidega katsetulemuste ümberarvutamiseks μMU / ml, mIU / l\nKilpnääre stimuleeriv hormoon (TSH) on kilpnäärme funktsiooni peamine regulaator, mis sünteesitakse hüpofüüsi abil, väike näär, mis paikneb aju alumises pinnas. Selle peamine ülesanne on säilitada kilpnäärme hormoonide - kilpnäärme hormoonide pidev kontsentratsioon, mis reguleerivad energia moodustumist kehas. Kui nende sisaldus veres väheneb, vabaneb hüpotaalamus hormooni, mis stimuleerib TSH sekretsiooni hüpofüüsi abil.\nKilpnääre stimuleerivat hormooni (TSH) toodab hüpofüüsi, väikese nääre, mis paikneb aju alumisel pinnal sinusõõne taga. See reguleerib kilpnäärme hormoonide (tiroksiini ja trijodotüroniini) tootmist "tagasiside süsteemiga", mis võimaldab teil säilitada nende hormoonide stabiilse kontsentratsiooni veres. Vähendades kontsentratsioon kilpnäärmehormoonid türeotropiiniga suurenenud sekretsioon ja stimuleeriti nende tootmiseks kilpnäärme poolt ja vastupidi - kui kontsentratsioon türoksiini ja triiodotüroniin türeotropiini sekretsiooni langeb. Kilpnäärme hormoonid on peamised energiatarbimise organid ning nende kontsentratsiooni säilitamine nõutaval tasemel on peaaegu kõigi elundite ja süsteemide normaalse aktiivsuse jaoks äärmiselt oluline.\nHüpofüüsi düsfunktsioon võib põhjustada kilpnäärme stimuleeriva hormooni taseme tõusu või vähenemist. Selle kontsentratsiooni suurenemisega sekreteeritakse kilpnäärme hormoonid ebanormaalsetes kogustes veres, põhjustades hüpertüreoidismi. Kui kilpnäärmehormooni kontsentratsioon väheneb, väheneb ka kilpnäärme hormoonide tootmine ja tekib hüpotüreoidismi sümptomid.\nKilpnääret stimuleeriva hormooni haigused võivad olla tingitud hüpotalamuse haigustest, mis tekitavad südame-veresoonkonna TSH sekretsiooni reguleerivate türoliberiini sisalduse suurenemist või vähenemist. Haigused kilpnääre, millega kaasneb rikkumise sekretsiooni kilpnäärmehormoonid, võib kaudselt (tagasiside mehhanismi) mõjutamiseks sekretsiooni kilpnääret stimuleeriv hormoon, põhjustades vähenemise või suurenemise selle kontsentratsioon veres. Seega on TSH uuring - üks hormoonide kõige olulisematest testidest.\nKilpnäärme uurimine lahendab täna meie piirkonna üheks kõige pakilisemaks ülesandeks: nääre düsfunktsiooni varane avastamine efektiivseks raviks kõige vähem tagajärgedega, nii ravi enda kui ka patofüsioloogiliste häirete tõttu kehas.\n- võimalikult laiaulatuslik uurimisrühm, sealhulgas määratlus:\n• õiged kilpnäärmehormoonid\n• kilpnäärme patoloogia markerid\n• hüpofüüsi regulatiivsed hormoonid\n-optimaalne uuringukava, mis võimaldab saada piisavat teavet patsiendi kilpnäärme seisundi diagnoosimiseks ja jälgimiseks.\nKilpnääre stimuleeriv hormoon (TSH) on hüpofüüsihormoon, millel on kilpnäärme toimel oluline roll jodotirooniini, T3 ja T4 tsirkulatsiooni normaalse taseme tagamisel. TSH tase kontrollib hüpotalamuse hormooni TRG (türeotropiini vabastav hormoon) ja on pöördvõrdeline T3 kontsentratsioonidega.\nPrimaarse hüpotüreoidismi korral, kui kilpnäärme hormooni tootmist vähendatakse, on TSH tase endiselt kõrge. Teiselt poolt, sekundaarsel või kolmanda taseme hüpotüreoosil, kui kilpnäärmehormooni produktsiooni langus tuleneb hüpofüüsi ja hüpotalamuse düsfunktsioonist, on TSH tase tavaliselt madal. Hüpertüreoidismil tavaliselt väheneb TSH tase (sekundaarse hüpertüreoidismi juhtumid on väga haruldased).\nkilpnäärme patoloogia diferentsiaaldiagnostika esmane test\nhormoonasendusravi adekvaatsuse jälgimine.\nEutüroid seisund: 0,4 - 4 μMU / ml\nHüpertüreoidide seisund: 75 uMU / ml, keskmiselt 69 uiU / ml.\nTuleb meeles pidada, et hüpertüreoidism ja hüpotüreoidism võivad olla erineva raskusastmega. See tähendab, et mitte kõigil nende haigustega patsientidel ei tohiks olla TSH tase, mis ületab euthüroidiväärtusi. Seevastu TSH tase ületab eutüroid-väärtused kilpnäärmehaiguse väga varajastes staadiumides, kui haigus on allkliinilises staadiumis ja kilpnäärmehormoonide tase püsib eutüroidkesta vahemikus.\nErinevate patsientide kategooriate võrdlusvahemikud (μMU / ml):\nTulemuse usaldusväärsuse vähendamise põhjused:\n1. hiljuti korrigeeritud ravi kilpnäärme hormoonidega (TSH tõus, St. T4 on normaalne);\n2. ebapiisav ravi kilpnäärme hormoonidega (TSH tõus, St. T4 on normaalne);\n3. üldine resistentsus kilpnäärme hormoonide suhtes (TSH tõus, St T4 suurenenud, kliiniline eutüreoidism);\n4. raske mitte-kilpnäärme patoloogia, sealhulgas somaatilised ja vaimuhaigused - eutüroid-patsiendi sündroom (TSH-i tõus, St T4 suurenenud või normaalne, St T3 alandatud või normaalne);\n5. amiodarooni, benzerasiidi, klomifeeni, halopüredooli, jodiidi, liitiumi, metamidasooli, fenotiasiini, propüültiouuratsiili, suurte propara-polooli annuste, TSH-i, radiopaatiliste joodi sisaldavate ainete manustamine;\n6. kompenseerimata primaarne neerupealiste puudulikkus (TSH tõus, St T4 suurenenud või normaalne, St. T3 vähenenud või normaalne);\n7. morfiini kasutamine;\n8. närviline pinge;\n9. analüüsi võtmine 20 kuni 2 tunnini.\n1. kilpnäärme hormoonide ülemäärane ravi (TSH tase on langenud, St T4 tase on normaalne);\n2. T3 sisaldavate preparaatide manustamine (TSH vähenemine, CT4 on normaalne);\n3. arterfaktoosne türotoksikoos, mis on tingitud T4 enesehinnangust (TSH vähenenud, St T4 suurenenud, St T3 vähenes);\n4. 4-6 nädala jooksul pärast eutüroidse seisundi saavutamist hüpertüreoidismi ravis;\n5. ravi samatotropiiniga, bromkreptiiniga, karbamseeniga, tsüproheptadiiniga, dopamiiniga, hepariiniga (massiprotsent), levadopaga, metergoliiniga, fentolamiiniga;\n6. kortisooli kõrgenenud tase.\nIMMULITE Rapid TSH-test ei ole ette nähtud neonataalse vere testimiseks vastsündinute skriinimiseks.\nTSH väärtused on väljendatud mikro-rahvusvahelistes ühikutes milliliitri kohta (μMU / ml) vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni numbrile 80/558, Rahvusvahelise Raadio Immuunanalüüsi Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) teisele rahvusvahelisele võrdluspreparaadile.\nTSH 3. põlvkonna testide rakendamine võimaldab teil:\n1. Optimeerige mahasuruvat haardumist. Nõutavat supressiooni määra määravad nii haiguse spetsiifilisus kui patsiendi seisund. Üldiselt kasutatakse metastaseerumise ohu tõttu diferentseeritud kilpnäärmevähiga patsientidel agressiivset ravi. Supressioon viiakse kliinilise vastuvõetavuse ülempiirini - TSH väärtuseks on alla 0,01 mikroni RÜ / ml. Siiski, ravitavatel patsientidel ja healoomulise võrkkesta ja difuusseeruva goiteriga patsientidel võib ravirežiim olla vähem agressiivne: TSH tase püsib vahemikus 0,01-0,4 μMU / ml. Ravi peab olema hoolikalt tasakaalustatud, tagades nõutava supressiooni ja kõrvaldades iatrogeense hüpertüreoidismi potentsiaalselt ohtliku mõju südamele ja maksale ning mitte põhjustada osteoporoosi arengut.\n2. Viige läbi superhüpertüreoidismi ja raskete mittekrivitoorsete haigustega patsientide diferentsiaaldiagnostika, kellele rakendatakse intensiivset ravimist, põhjustades TSH supressiooni 0,01 μMU / ml tasemele. Uuringud on näidanud, et ainult 24% hospitaliseeritud patsientidest, kellel teise põlvkonna TSH-testid näitasid funktsionaalsest piirist madalamat väärtust, tuvastati kilpnäärmehaigust. Leiti, et TSH supertüroidhorstüroidism on 0,01 μME / ml ja alla selle, ja mitte-kilpnäärmehaigustega patsientidel 0,09 kuni 0,150 μI / ml.\n3. TSH väga madalate kontsentratsioonide määramine hormoonasendusravi optimeerimiseks\n4. Kilpnäärme alanormaalse seisundi kindlaksmääramine.\nKilpnääre peamist hormooni türoksiin (T4) tavaliselt tsirkuleerib koguses ligikaudu 58-161 nmol / l (4,5-12,5 μg / dl), millest enamik on transpordivalkude, peamiselt TSH-ga seotud seisundis. Türoidhormoonide seondumise normaalse taseme taustal iseloomustab hüpertüreoidismi kõrgendatud ja hüpotüreoidismi - tsirkuleeriva T4 madalam tase. Siiski, kilpnäärmehormooni seonduvate valkude ebanormaalse tasemega patsientidel ei ole selline paralleelnevus kogu T4 kontsentratsiooni ja kilpnäärme staatuse vahel.\nKuna kogu T4 tase ületab tihti eutüroidse seisundiga inimeste normaalset vahemikku või võib kilpnäärme talitlushäirete korral olla normaalne, on soovitav hinnata tsirkuleeriva TSHi taset, näiteks kasutades T3 ülevõtmise analüüsi. Kui kilpnääre funktsioonid on kahjustunud, siis kõik T4 ja T3 ülekande väärtused erinevad normaalsest väärtusest ühes suunas, samas kui TSH tase muutub eutüroidse seisundiga patsientidel, kalduvad nad kõrvale normist vastupidistes suundades. T4 ja T3 koguse produkt, jagatuna 100-ga, on tuntud kui vaba türoksiinide indeks FT4I.\nKilpnäärme seisundi hindamine\nTäiskasvanutele loetakse väärtusi vahemikus 58-161 nmol / l (4,5-12,5 μg / dl) normaalseks.\nErinevate patsientide kategooriate referentsvahemikud (nmol / l):\n№ 19 913 Endokrinoloog 2015.05.20\nTere pärastlõunal Räägi, palun. Rasedus 20 nädalat. TTG-ga manustati riiklikus kliinikus (15 nädala jooksul), tulemuseks oli 3,6 mMe / l (võrdlusintervall 0,4-4). Arst ütleb ülehinnatud ja saadab endokrinoloogi. Enne testimiste taaskäivitamist kahes laboris (nüüd on 20 nädalat - kuu möödudes). Siis võttis ta kaks erakliinikut: 1. Tulemus 1. 6313 MQME / ml (viide 0,35-4,94) 2. Tulemus 1. 70 mesi / l (0,4-4) Kõikides analüüsides on erinevad mõõtühikud. Kuidas neid võrrelda? Teist korda olukord riigis. Laboratooriumid rohkem TSH. Kuid esimest korda ei pööranud sellele üksusele tähelepanu. Kas MME / l, McME / ml ja Honey / l on sama?\nJah. Kõik on hästi. Ära muretse. Enne rinnaga toitmist võtke joodi 200 μg.\nKilpnääret stimuleeriv hormoon aktiveerib kilpnäärme aktiivsust ja suurendab sünteesi oma "isiklik" (kilpnäärme) hormoonid - türoksiini või tetrajodotüroniin (T4) ja triiodotüroniin (T3). Kilpnääre peamist hormooni türoksiin (T4) tavaliselt tsirkuleerib koguses ligikaudu 58-161 nmol / l (4,5-12,5 μg / dl), millest enamik on transpordivalkude, peamiselt TSH-ga seotud seisundis. Türoidhormoonide tase, mis sõltub suuresti päevaajast ja kehas olevast seisundist, avaldab selgelt mõju valkude metabolismile organismis. Tiroksiini ja trijodotüroniini normaalsetel kontsentratsioonidel aktiveeritakse valgumolekulide süntees organismis. Ringluses olev peamine kilpnäärme hormooni türoksiin (T4) on peaaegu kõik seotud transpordivalkudega. Kilpnäärme kilpnäärme verest allapoole muutub suures koguses türoksiini triiodotiüroniiniks, aktiivseks hormooniks. Inimestel, kes põevad hüpertüreoidismi (hormoonide tootmine on normaalsest kõrgem), suureneb ringleva hormooni tase pidevalt.\nKilpnäärme haiguste haiguste diagnoosimise kõige levinum meetod on kilpnäärme hormoonide vereanalüüs, seda eriti naiste puhul, sest kilpnäärme patoloogiat leidub peamiselt ilusas pooles. Kuid vähesed inimesed mõtlesid, mida need näitajad, mida nimetatakse "kilpnäärme hormooni testideks", tähendavad.\nvõttes järgmisi ravimeid: amiodaroon, kilpnäärmehormooni ravimid (levotüroksiin), propranolool, propüültiouuratsiil, aspiriin, danasool, furosemiid, radiograafilised ravimid, tamoksifeen, valproehape;\nprimaarne hüpotüreoidism, mida ei ravita türoksiini (kaasasündinud, omandatud: endeemiline goiter, autoimmuunne türeoidiit, kilpnääre kasvajad, kilpnäärme ulatuslik resektsioon);\nvõttes järgmisi ravimeid: anaboolsed steroidid, antikonvulsandid (fenütoiin, karbamasepiin), türeostaatiliste ainete üleannustamine, klofibraat, liitiumpreparaadid, metadoon, oktreotiid, suukaudsed kontratseptiivid.\nKõrge seerumi bilirubiini kontsentratsioon, rasvumine ja rakmete kasutamine vereproovi võtmisel suurendavad T4-d.\nRavi krambivastaste (valproehappe, fenütoiin, Benserasiidi), beetablokaatoreid (atenolooli, metoprolool, propranolool), vastuvõtu ravimid nagu amiodaroon (y eutirioidnyh ja hüpotüreoidses patsienti), kaltsitoniin, antipsühhootikumide (fenotiasiini derivaadid, aminoglutetimiidi), klomifeenist oksendusvastased vahendid (Domperidon Actavis't, metoklopramiid), raudsulfaat, furosemiid, jodiidid, röntgenkontrastset aineid, lovastatiin metimasool (merkazolila), morfiin, difenüülhüdantoiin (fenütoiin), prednisooni, rifampitsiin.


Tiina Mattisen – Eesti Heliloojate Liit\nMuusikateadlane, EHL liige 2002. aastast\nTiina Mattisen on tegutsenud peamiselt muusikatoimetaja ja -ajakirjanikuna, tundnud end eelmisel sajandil rohkem ajakirjaniku, sel aga pigem toimetajana. Helju Taugi käe all muusikakeskkoolis (lõpet 1969) ja konservatrooiumis (1974 cum laude) saadud koolitus on võimaldanud olla muusikaimele võimalikult lähedal, kui ise seda ei loo ega esita. Vaheldusrikas tööelu on põhilises seljataga: 1970–73 TRK raamatukogus, 1973–84 Eesti Raadios ning 1984–2003 ja 2009–16 kultuurilehes Sirp muusikatoimetaja (ühtlasi 1992–94 ja 1997–2003 peatoimetaja asetäitja ning 2003–09 kolleegiumi liige), 2003–09 Eesti Entsüklopeediakirjastuse kirjanduse ja kunsti toimetuse juhataja ning aastast 2016 üks ajakirja Muusika toimetajaid.\n1991 oli Tiina Mattisen ajakirja Musical Estonia algatajaid ja avanumbri koostajaid (ka 1992 Das Musikalische Estland), 2005–10 EMNi ajakirja Music in Estonia toimetaja; olnud ka ajakirja Muusika algatajaid.\nKuulunud EKK helikunsti sihtkapitali esimese nõukogu koosseisu, 2005–12 ja aastal 2015 Eesti Teatriliidu muusikateatri aaastapreemiate žüriisse ning 2007–12 ka Kultuuriministeeriumi programmide „Eraõiguslikud kontserdikorraldajad” ja „Eraõiguslikud kollektiivid” nõukokku.\nKoostaja ja toimetaja: “Ansamblis olemine: Helju Tauk 75” (koos Madis Kolgiga, 2004), “Who is Who in Estonia. Music” (2004) ning ”Eesti muusika biograafiline leksikon” (I 2007, II 2008) Projekti algataja ja juht: Restagno “Arvo Pärt peeglis” (2005), Kalli “Pärnograafia” (2006)\nToimetaja: Villeri ”Erich Kõlar. Kuulake ennast muusikasse” (2012), Estonia juubelikogumik ”Üks mõtet kandev maja” (2014). Koostanud sadu raadiosaateid (sh 1979 Glinka-nimelise lauljate konkursi ja 1980 olümpia kultuuriprogrammi igaõhtust päevikut), avaldanud muusikaartikleid pms ajalehes Sirp, aga ka ajakirjades Teater.Muusika.Kino (nt “Vastab Andres Mustonen” 10, 1994, ja “Dirigendid dirigendist” 10, 2000), Muusika, Upptakt, Tallinn, Music in Estonia ning Kultuur ja Elu, samuti päevalehtedes (Hommikuleht, Postimees jt). Teinud palju raadio- ja ajaleheintervjuusid väljapaistvate muusikutega Eestis jm (sh E. Denissov, A. Schnittke, G. Kantšeli, A. Terterjan, P. Vasks, V. Silvestrov, J. Svetlanov) ning vahendanud muusikasündmusi.\nOsalenud Entsüklopeediakirjastuse teatmeteoste (EE12, A&O. Miljon fakti, A&O. Eesti, „Järvamaa” II ja III, „Pärnumaa” II jmt) koostamisel ja toimetamisel.\nTunnustatud Valgetähe V klassi teenetemärgi (2006), Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (2007) ja Eesti Muusikanõukogu auhinnaga (2016).\nRené Eespere autoriplaat Aasta klassikaalbumi kandidaatide hulgas (16.01.2014)\nEesti Muusika Päevad algavad juba esmaspäeval (18.03.2011)\nKultuurkapitali aastapreemiad 2007 (23.01.2008)\n←Kristo Matson →Erki Meister


Kommentaarid: Soome rallilegend: ma ei mõista, miks Tänak võitvast tiimist lahkub\nSoome rallilegend: ma ei mõista, miks Tänak võitvast tiimist lahkub\nToimetas Jarmo Jagomägi, 1. november 2019 20:10\nLeo/ 4. november 2019 13:30\nToyota ja soomlaste mure ja kahjuks ka reageering on mõistetavad. Kindlasti ei ole ka Tänak ega Märtin kerged inimesed (ega ilmselt ükski geenius pole ja pehmo ning kõigiga sõbramees olles maailmameistriks ei saa). Arusaamatu jääb aga see, et millega Toyota Tänakusse panustas. Pole küll spetsialist aga päris kindel, et Tänaku panus Toyotasse oli kordades suurem.\nNimi Cooper/ 3. november 2019 22:02\nVastus lihtne. Mees võitis mitte tänu Toyotale vaid hoolimata Toyotast.\nMuigega/ 2. november 2019 19:02\nKui Hesari "analüüs" tugineb kõlakatele, ega ikka saa sellist zeitungit tõsiselt võtta. Saan aru kui Iltalehti või Iltasanomate jutud toetuvad kuulujuttudele, kuid et HS... Vabandage väga!\nHesarit.../ 2. november 2019 18:33\n...võtame ikka tõsisemalt kui Ottismist pimestunud Delhvit, pafhe ja whiskeymartinsone.Huinday on viimane variant, kus otte veel katsejäneseks võeti .Selge ju see, et järgmiseks Mmeistriks lihtsalt tehakse belglane stunud Paffe ja\nmaalt ja traktoriga/ 2. november 2019 13:25\n1. novembri Helsingin Sanomate nö. analüüs tugineb kuuldustele/kõlakatele (s.k. huhujen mukaan). Mis analüüsi ilma faktideta me saame lugeda?\nKahju muidugi/ 2. november 2019 12:31\nAga nüüd liitub parim parima autoga!\nHapud viinamarjad/ 2. november 2019 11:46\nHahaaaa.. Anna olla.. Võitev tiim oli ta ju tänu Tänakule. Oleks Tänaku asemel olnud Toyota roolis keegi teine, ja Tänak Hyundais, oleks võitev tiim Huyndai olnud. Kui Ott nüüd Huyndaisse läheb, siis saab sellest järgmine võitev tiim. Nii lihtne see ongi ja selleks ei pea isegi mingi rallispets olema. Piisab tugitoolikommentaari tasemest.\nMiks... / täna, 09:44-le/ 2. november 2019 11:17\nÄra nüüd HS ka tõsiselt võta, sest see on ikka soome leht, ja soomlased on solidaarsed omavahel kui on vaja rünnata välismaalast. Oleks brittide Autosport asja lahanud, oleks uudis usutavam olnud. Toyota võib ju väliselt võiduauto olla, kuid seest on ta mäda, mida on nähtud nii eelmisel kui sel hooajal. Tänak oli sel hooajal vist ainus, kes vastu kive ega puid ei pannud, veel vähem aga välja sõitnud. See aga juba on midagi. Kas Ogier oli see, kes ütles, et me vajutasime gaasipedaali kus saime, aga Tänak oli ikka kiirem. Järelikult Tänak teab, milleks on ta suuteline kui ainult auto alt ei vea.\nMia-Gazoo racing/ 2. november 2019 10:00\nMina küll mõistan. Tänak tahtis lepingut juba suvel. Mäkinen (tegelikult tema eit) aga ei hoolinud sellest ja venitas niikaua, kuni Otil polnud enam aega. Korra lükkas Mäkinen ka Oti pakutud tingimused tagasi. Mida siin siis veel imestada on?\nV/ 2. november 2019 09:47\nMäkinen on huijar, laseb kõiki üle. Pealegi ei kamanda Mäkinen seal toyotas, vaid Tema naine, kuigi on Mäkinen on Tiimi boss. Pealegi oli on seal Toyotas suured sisepinged. Nii, et asi polnud rahas, ega muus, vaid seal on lihtsalt võimatu koostööd teha.\nMiks.../ 2. november 2019 09:44\n...eesti meedia nüüd ei tõlgi siis 1 nov. Helsingi Sanomate veebis vabalt loetavat analüüsi Tänaku manöövrite kohta, Sealt selgub et nii Fordist kui Toyotast lahkumise tegelikud põhjused on kraavioti jonnakas/isekas iseloom (mitte kellegagi ei saa läbi ega suvatse rääkida) + täiesti arusaamatud nõudmised.Ning nn manager MMärtini tobedus,lollus idiotism. Seda nii Wilsoni kui Mäkineni tallide personali suhtes\n#GoOtt/ 2. november 2019 08:54\nTänaku enda otsus. Vaja oli parimat aretayavat autpt, Toyota selleka ei ole. Jätke nüüd see teema rahule.\nselge on see et autoga Rovanperaga minnakse, siis ei pruugi auto sobida, nagu praegu Latvalale ja Meekile.\nAuto on mäda ja SOOMLANE koonerdas./ 2. november 2019 08:37\nTuleval aastal ei saa Toyota kordagi esikohta.\nsellises tallis võib päris piinlik olla sõita./ 2. november 2019 08:21\nOtt on korduvalt välja öelnud et tema on kõigest sõitja vahetult sõidu käigus, aga tommi paistvat teadvat et hoopis muruteadlane.\nNeh/ 2. november 2019 07:24\nSoomlased võiksid oma sinivalged prillid eest võtta ja mõelda, miks Ogier võitjast tiimist lahkus. Aga see tundub tõenäoliselt tahtmises kinni olevat. Käib ju hingele kindlasti, kui suur rallirahvas viimased 16 aastat pole tiitlit saanud ja siis tuleb pikkuveli Soomelahe lõunakaldalt ja võta selle lõdva randmega nende endi rahvusliku uhkuse, Tommi poolt ehitatud Toyotaga, nina eest ära.\nwon/ 2. november 2019 06:18\nta pole ainus kes ei mõista\nPaul/ 2. november 2019 06:14\nMida siin mitte mõista?! Leping sai läbi ju!\n.../ 2. november 2019 01:14\nVägisi tuleb eesti vanasõna meelde: "Aita sant sauna tahab lavale ka" ...\nlm/ 2. november 2019 00:45\nArvan, et Ott lihtsalt soovib ka teisi autosid proovida. Võib-olla polnud seal mingeid lahkarvamusi. Toyotaga sai tema jaoks asi selgeks. Igal juhul edu ja õnne talle.\nEi peagi aru saama/ 2. november 2019 00:28\nSommidele hällä väliä / 1. november 2019 23:16\nEhk kama, kus Tänak, neil ta v66ramaalane Ida Euroopast, olgu või Lada tiimis\neestlane / 1. november 2019 22:57\non sommile siis igati ok kaveri kui ta on tema pikku veli pikku köyhä p.askahousu!!!\nEi saa aru millepoolest see Alen suurem legend on kui Ott.Ja peab siis üks legend teise tegusi mõist/ 1. november 2019 22:42\nDov/ 1. november 2019 22:37\nSommid armastavad väga somaale.Viimased on vägevad taksojuhid, äkki koolitaks mõne neist rallitama.Toyots saaks odavalt ja kõik rahul.\nTundub/ 1. november 2019 22:18\net rallilegend on lihtsalt kehvasti informeeritud ja kuulutab maailmale oma mõistmatust.\nKhm/ 1. november 2019 22:17\nNõme lugu igatahes. S.i.ta lõhn jääb üles tükiks ajaks :)\nWRC/ 1. november 2019 22:07\nJust nii, seda "ryssittely" on sommide seas ikka palju. Kui kas või Ilta-Sanomat kommentaare Tänaku uudiste all lugeda, siis seal näeb hästi ära, milline on üldine suhtumine eestlastesse. "Ei voi virolaisiin luottaa, ne suuren tuskan tuottaa Kaikille ja kaikkialla" "Tyypillistä virolaista ahneutta!" "No venäläinen on venäläinen, vaikka nyt Viroa edustaa vaikuttetta on sieltä."\nirw/ 1. november 2019 22:04\nte olete siin nii kiindund sellesse toyotasse , et kiunute aleni ja jouhki moodi. mõttetu, tuusad astuvad edasi ja lähevad oma teed. kui toyota kunagi tahab tuleb uue jutuga ... praegu on game over. arvestades et ralli kobib keeniasse ja jaapanisse jne on hyundai parem krossimassin.\nPets/ 1. november 2019 21:38\nTuleb paraku roosad prillid eest võtta. Kui minnakse pärast käru lagunemist kätega asju lahendama, on selge et mingist uuest lepingust Toyotaga ei saanud enam juttugi olla. Vot selline rusikaott.\nAndo/ 1. november 2019 21:32\nMina ka Ei mõista,aga see on Poiste otsus.Punkt .\nPläää/ 1. november 2019 21:26\nMe kõik(rallirahvas) teame põhjust aga parem oleks vait olla.Soomlased ei ole eestlased ja nende jaoks oleme 3 maailm aga eksivad ja saavad kubemesse.\nmm/ 1. november 2019 21:02\nOii kuidas soome kommentaarides tehakse eestlased venelasteks ja eriti rõhutatakse seda kommunismi aega ja et need inimesed mitu põlvkonda paremaks ei muutu. Siis veel rõhutati seda, et Tänak pole samuti Eesti ajal sündinud, et kindlasti venelase kombed küljes. Ma ise mõtlen, et see esimene tiitel pole nii tähtis veel midagi. Teine tiitel on vähemalt sama tähtis, et neile endise Venemaa Keisririigi sõitjatele kott pähe tõmmata!\nMargus/ 1. november 2019 20:44\nToyota ja Mäkinen võiksid endale selgeks teha vana tuntud tõe - raha paneb rattad käima! Kes maksta ei raatsi, peabki odavamate meestega leppima...\ntohmu/ 1. november 2019 20:35\nToyota pole ju võitev tiim ja Latvala ning Meekega ta selleks ka ei saa.\nMargus/ 1. november 2019 20:32\nEks suurelised porod ikka arva ise, et tegemist on Mäkineni tiimiga. Nii seda Soome meedias kajastatakse... Kuigi Mäkinen on Toyota Gazoo Racing tiimis kõigest kupja ametis :)\nto 18:23/ 1. november 2019 20:27\nEi ole lepingut sõlmimas. Maailmameistril on leping sõlmitud.\nSeebiooper Tänak ja MärtiN/ 1. november 2019 20:23\nlepingut s6lmimas,las harjutavad mujal,pole ju kogemust ka selle ala peal,seepärast lahkus,sommidel sama,on v6i pole Tänakut,Mäkinen naerab\nmm/ 1. november 2019 20:14\nMiks sealt teisedki inimesed lahkunud on? Hakake seda lahkama nüüd. Tiim on võitja ainult võitjast juhiga. Ilma juhita pole tiim enam võitja tiim. Juba on näha arvamust, et ainult tänu tiimile on tiim võitja. Võiks öelda, et tänu tiimile Tänak kaotas 2018 tiitli!


Kõpu tuletorn ja kohvik\nTuletorni kohvik asub 500 aastase Kõpu tuletorni jalamil. Pakume sooja toitu, kohalikku suitsukala, jäätist ja karastusjooke. Kõrvalhoones asub käsitöömaja, kust saad enne lahkumist kaasa osta Hiiumaa meene. Suviti toimuvad tuletorni jalamil etendused ja kontserdid. Maailma vanim töötav tuletorn ootab Teid!


Helen ja Remmi: 2011\nRemmi nädalavahetus oli tavapärasest tegusam. Kõigepealt laupäeval sai ta jälle Daitoga mängida. Hommikul tundus, et väga hea ilm tuleb, päike paistis ja väga mõnus tundus. Selleks ajaks, kui me õue jõudsime, oli muidugi vihma jõudnud sadama hakata. Bussile minnes jäime ka kõige hullema vihma alla. Õnneks vähemalt tuul oli väiksem kui eelmisel päeval(käisime reedel ka korra rannas, kuid pöörasime kohe otsa ringi, kuna tuul oli võimatu), nii et mere ääres oli mõnusam olla. Seal siis said koerad joosta ja teineteist kiusata. Täpsemalt olime Pirita rannas, mis rannahooajal on koertele no-go, aga praegu enam mitte. Seal oli päris palju ruumi ja inimesi liikus ka võrdlemisi vähe, nii et vahelduseks väga tore koht, kuhu minna.\nHiljuti tuli mul idee kuskile kuulekuse trenni jälle minna. Trennis käisime ju viimati aastaid tagasi.\nNiisiis ärkasime täna pühapäeva kohta ebainimlikult vara (kuigi üks trenn on seal veel varem, nii et vaesekesed, kes seal käivad :D) ja võtsime ette pika tee Nõmmele.\nPeale meie oli veel 3 koera, aga kõik olid võrdlemisi eraldi. Ma arvasin, et Remmi läheb uuest olukorrast ärevusse ja ei keskendu, kuid eksisin. Ta oli väga koostöövalmis. Eesmärgiks on meil siis minna tagasi algusesse ehk väikeste sammude kaupa tema energiat tõsta (eelkõige kõrvalkäigul) ja kõrvalkäigu kontaki parandada. Kõik KK1 elemendid on tal tegelikult ju selged(va. aport, kus ma pean talle eraldi "istu" käsu ütlema, et ta ise mu kõrvalt minema ei paneks), kuid just sellisest rõõmsameelsusest jääb vajaka :P Seda just "tüütutes" rahulikes elementides a la kõrvalkõnd, istuma jäämine, jms. Kohale saatmist, juurdetulekut, tõket - neid asju, kus saab korralikult joosta, teeb ta ülima rõõmuga. Eks ole näha, kas need rahulikumad elemendid ka meeldima hakkavad.\nAga trennist siis ka - tegelesimegi siis selle kõrvalkõnniga, siis tegime istuma, lamama jäämist, kohalesaatmist, püsilamamist. Püsilamamise sooritas ta ülihästi, sest segajaid oli ikka päris palju. Kõigepealt kõndis treener tema ümber paar ringi, siis jalutas temast mööda mingi juhuslik mööduja, siis sõitis üsna lähedalt auto mööda ja siis käis veel hüppas ta ümber üks vares - oli lõpuks u meetrijagu seljataga ja ma arvasin, et pean Remmit juba päästa minema, aga siis keksis vares ikka kaugemale. Ja kõige selle juures ei muutnud Remmi hetkekski oma asendit ega tahtnud kuskile minna. Vaatas ringi küll, kuid seda ka võrdlemisi vähe. Lõpetuseks tegime veel tõket, aga selleks ajaks oli Remmi juba üsna väsinud, nii et me ei teinud täiselementi, vaid lihtsustatud versiooni :P\nMul oli igatahes väga fun ja Remmil vist isegi ka - silmad küll särasid ja tundus rõõmus :)\nIllustratsiooniks üks vanem (oktoobrist) pildike:\nPostitaja: H T kell 15:26 2 kommentaari:\nOh Remmi, you're so silly :D\nEi oskakski kohe meeldivamat magamispaika otsida :)\nPostitaja: H T kell 20:02 Kommentaare ei ole:\nMe praegu eriti kuskil ei käi ega midagi ei tee(peale suve nautimise), seega võtsime käsile trikiõppimise.\nKuna Remmi kunagi muu tegutsemise käigus sitsimisasendit ei ole pakkunud ja arvestades tema peenikest kehakuju, ei hakanud ma isegi sitsimist talle õpetama. Aga u. nädal tagasi otsustasin siiski proovida. Kuna ta on õppinud "püsti" (tagumistel jalgadel püsti seismine) käsklust ja see talle lihtsam on, siis pakkus ta algul pidevalt seda. Kuidagi teda toetades suutsime siiski korra õige asendi saada ja selle saavutamise puhul sai kuts ohtralt kiita. Kui ta juba veidi hakkas taipama, lisasin sõna juurde.\nNüüdseks oleme harjutanud seda 4x (väga lühikesed treeningsessioonid) ja ta teab, mida tegema peab, aga vahepeal siiski pakub ka "püsti" minemist selle asemel, sest "püsti" pole tema jaoks füüsiliselt nii pingutav.\n4. treeningkorra võtsin linti ka. Kuna videot lõikama ei hakanud, jäi peale ka koera kohale manamine :P\nPostitaja: H T kell 20:53 Kommentaare ei ole:\nKass ja muud lood\nKoera au sai taas riivata. Olime staadionil, kui Remmi märkas ühte paksu siiamit eemal jalutamas. Pani siis kassi poole jooksu, aga kass jäi täpselt sama koha peale ja pöördus teda vaatama. Seepeale Remmi ehmus ja hüppas eemale ja haukus kaugemalt kassi peale(mis mõttes sa mu eest ära ei jookse???) seni, kuni ma ta ära tirisin. Hea on teada, et reaalselt ta kiisukesele viga ei teeks :)\nEilne põhijalutuskäik oligi suhteliselt hilja, sest nii palav oli. Päeval jalutasime veidi Tallinnas tiheda liiklusega kohas nii, et mul oli mitu kotti, suur veepudel ja koer. Paar km jalutasime ja ma olin nii kutu :D Kuigi isegi Remmi pidas end võrdlemisi hästi üleval, lihtsalt minu kannatus on siukstes olukordades paljupalju väiksem kui tavaliselt. Aga õhtul läksime siis Raplas jõe äärde. Little did I know, et jõest oli saanud 20cm muda ja 10cm vett. Koera see ei häirinud ja nii ta siis sinna sulpsas ja naases poolest kerest tumehallina. Siis ma pidin veel piki jõge käima, et mõni puhtam koht leida, kuigi täitsa puhtaks ta ikka ei läinud.\nOleme ka paar päeva üle pika aja kuulekust veidi teinud ja pole viga :D Üritasin talle hakata õpetama, et kui ma eseme viskan, siis ta peab seni istuma, kuni ese seisma on jäänud ja ma "too" ütlen. Miskipärast arvab ta, et sellises olukorras ütlen ma ilmselgelt "koht" ja ta sätib end sinna lamama. Aga see on parandatav :P Hakkasin jälle õpetama talle ka erinevate esemete maast üles korjamist. Ma millalgi sellega alustasin, aga jäi kuidagi pooleli. Seni olen proovinud mänguasjade, pudeli ja väikse põrandaharjaga. Nendega on välja tulnud, aga imelikumate asjadega ilmselt veel ei tuleks. Ta juba on selline, kellele ei meeldi mingid kummalised asjad. Aga küll õpib :)\nPostitaja: H T kell 14:02 Kommentaare ei ole:\nKevadkoerus leidis seekord aset Stroomi rannas/metsas, mis on õnneks nii tilluke, et seal on raske ära eksida (kuigi ma iga kord niiii väga ikkagi üritan).\nSeekord oli rada natuke lühem kui tavaliselt, kuid paljude ülesannetega(mis meile meeldib). Esimene punkt oli rannas, aga edasi on mul järjekord veits sassis. Igatahes ühes üsna alguses olevas ülesandes jäime juba jänni. Seal pidi viskama hantli, mille külge on paelaga seotud kas pall või nuts ning laskma koeral see ära tuua. Toomine eriti tugev meil pole(eriti hantli). Proovisin siis pall+hantel kombinatsiooni, sest pall on tavaliselt ta lemmik. Ta oli elevil küll sellest ja tahtis kohe minna, kuid kui ta proovis palli võtta ja mingi hantel järel tolknes, siis hülgas ta selle plaani kiiresti. Pärast mitmete katsete nurjumist mõtlesin veel enne loobumist ühe korra nutsuga ka katsetada. Lasin tal nutsu sikutada ja viskasin ning ta tõi selle (nuts suus, hantel järel lohisemas) ära!!! See oli minu jaoks väga suur üllatus, et ta nutsu pallile eelistas ja tegelikult, et ta üldse seda ülesannet oli nõus tegema.\nKoera tundmise ülesandes pidi võtma maiuse ja mänguasja, panema koera istuma, viima mänguasja ja maiuse eemal olevatele taldrikutele ning ütlema, kumma juurde koer enne läheb. Selles ma olin täiesti kindel, et Remm läheb maiuse juurde ja seda ta ka tegi.\nKotijooksu ülesandes tuli koer panna ruudu sisse lamama või istuma ja ise prügikotiga ruudu ümber/koera ümber ring hüpata või kõndida. Remmi korraks tõusis püsti, aga kuna ma olen teda harjutanud sellega, et ma vahel teengi mingeid natuke kummalisi asju(nt. pildistamiseks tema tähelepanu saamine läheb aina keerulisemaks, sest ta on juba kõikvõimalikke häälitsustega ära harjunud), siis järgmise käsu peale lamas ta rahulikult, kuni ma krõbinal hüppasin. Ühel ammusel Koerusel pidi mingis kartulikotis ümber puu hüppama ja koer pidi samal ajal ootama, kuid toona noor ja rumal Remmi ei osanud oodata minust sellist ebatavalist käitumist, nii et tookord ülesanne ebaõnnestus :D\nPunktikogumisülesandes pidi viskama mänguasja(pall, piiksukas jms) teatud alasse (alad andsid 1, 3 või 5 punkti, kokku pidi saama täpselt 10) ja koer pidi sealt asja ära tooma. Kokku oli 5 katset. Proovisin jälle palliga (ei tea ise ka miks) ja kui sellega ei saanud, siis olin juba valmis karistusringe tegema, kuid siis avastasin piiksumänguasja ning sellega saime ülesande tehtud.\nKuuendas punktis oli mingi laste turnimisasjandus ja kuna seal lindid läksid, siis arvasin, et peab koera sealt läbi meelitama, aga selgus, et A-klassi ülesandes tuli hoopis koer mööda viltust puud üles meelitada. Kasskoer Remmi läbis selle probleemideta. Võib vist öelda, et üks lihtsamaid ülesandeid Koeruse ajaloos :D\nSeitsmes punkt oli päris kaugel kuuendast ja alguses läksin ikka veidi mööda ka. Seal oli nuuskimisülesanne- 6 topsist 3 all oli maius ja igal topsil oli täht. Koer pidi ära tundma maiusega topsid ja omanik nendel topsidel olevatest tähtedest sõna moodustama. Remmi, kes üldiselt nina kasutada ei oska (kui ma end ära peidan, siis ta jookseb algul lihtsalt paanikas ringi ja lõpus natuke alles hakkab nina kasutama), oskab maiuseid küll leida. Seal läks üsna ruttu, aga mingil seletamatul põhjusel avastasin ma end veidi aega raiskamas sellele, et ma mõtlesin, millist tähekombinatsiooni ma tähtedest A S I kohtunikule esitan- kas asi, isa, sai vm :D\nJärgmine ülesanne oli viimases punktis 10 (8 ja 9 olid kontrollpunktid) ning seal tuli koer saata tunneli kaugemast august sisse. Ma olin end natuke segi jooksnud ja ei saanud algul üldse pointile pihta, aga lõpuks ikka jõudis kohale. Agility-koerana sai Remm kohe aru, mida teha, kuid aega kulus küll natuke sellele, et ta jäi tunnelisse kinni eelmise koera jaoks sinna pillutatud maiuseid sööma.\nAga pika jutu lõpetuseks- saime 8. koha 15st ja väga hea meel on just selle üle, et kõik ülesanded läbitud saime. Hakka või uskuma, et koer hakkab suureks saama :D\nPostitaja: H T kell 21:11 Kommentaare ei ole:\nSee aasta õnneks Pontukas meie jaoks vahele ei jäänud (eelmine aasta pidin samal ajal inglise keele eksamit kirjutama). Läksime ilusasti juba umbes poole 11ks kohale, regasime ära ja ootasime ja ootasime ja ootasime :D Tõutute ring oli pärast kutsikaid ja kutsikaid oli palju. Eks me siis istusime ja nautisime ilusat ilma.\nTartu matsukal kaotasin ära meid aastaid truult teeninud matsuka komplekti (peenike kett + väike must jalutusrihm) ning üritasin taolisi eile poest leida, aga suutsin vaid peenikese keti leida. Maailma kõige lihtsamat väikest jalutusrihma siis suure valikuga Horteses ei ole. Oh, well :D Õnneks saime laenata natuke parema rihma kui meie enda sõlmiline pikem jalutusrihm.\nAga kui meie kord lõpuks kätte jõudis, siis käis kõik jube kiiresti. Läksime ringi, seisime, jooksime, kohtunik vaatas hoolikalt hambaid jms. Õieti ma ei jõudnud Remmit veel seismagi sättida, kui juba järgmine ülesanne oli :D Kuid sealt saime punase lindi sellegipoolest ning hiljem punase lindi krantsude valikus II koha :)\nSeejärel hakkas trikivõistlus, millest ma viimasel hetkel (nähes, et Ivi ja Morgan lähevad) otsustasin osa võtta. Remmi oli küll selleks ajaks jubedasti väsinud ning mul polnud mingit erilist kava ka ette valmistatud, aga midagi me seal sahmisime ja lõpetasime oma esituse trikiga, mida teistel polnud- läbi kätest moodustatud rõnga hüppamine, nii et see osutus siis meie trumbiks :D\nEdasi kutsuti 6 koera, kes said trikke esitades kõige suurema aplausi osaks. Remmi, Tequila ja Morgan olid näiteks nende seas ja kõigile edasisaanutele anti auhind ka.\nPärast sai Remmi veel teistega natuke joosta ning Camparyga tegevusi kopeerida(raske kirjeldada, aga väga naljakas oli :D) ja koju jõudes oli kuts väga vässu, nii et päev igatpidi korda läinud :)\nPostitaja: H T kell 18:59 Kommentaare ei ole:


Riigilõivude kavandatav kasv on ligi 3,3 miljonit eurot - DELFI\nRiigilõivude kavandatav kasv on ligi 3,3 miljonit eurot\nRiigilõivude 2012. aastaks kavandatud maht riigieelarves on 18 623 628 eurot, mis tähendab, et tulud kasvavad võrreldes käesoleva aastaga 3 268 343 eurot.\nRiigilõivude hulgas on kohtute poolt hallatavate registrite riigilõivud, sealhulgas lõivud äri-, kohtuasjade-, laevaregistri, patendiameti ning pärimisregistri toimingutelt, seisab riigieelarve seletuskirjas.\nÕiguskantsler Indrek Teder on seisukohal, et riigilõivude kõrge taseme tõttu ei ole juurdepääs õigusemõistmisele igaühele piisavalt kättesaadav. Õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse on aga üks põhiseadusega kõrgemal tasemel kaitstud põhiõigusi.\nTeder saatis täna riigikogule ka kirjaliku ettekande, juhtides tähelepanu riigilõivude suurusega seotud põhiseadusliku probleemi ulatuslikkusele ning kutsudes parlamenti üles viima riigilõivu määrad põhiseadusega kooskõlla.


AMETLIK: Kalev/Cramo sõlmis Veidemaniga lepingu ja palkas uue abitreeneri - Sport\nAMETLIK: Kalev/Cramo sõlmis Veidemaniga lepingu ja palkas uue abitreeneri\nEesti koondise tagamängija Rain Veideman siirdub Tartu Rockist valitseva Eesti meitri BC Kalev/Cramo ridadesse. Uuel hooajal VTB-Ühisliigale ja EuroCupile keskenduvaTallinna klubi abitreeneriks saab Rait Käbin.\n21-aastane Veideman, kellega sõlmiti üheaastane leping, on mänginud Kalev II ridades esiliigat (2007/2008) ning osalenud noorena esindusvõistkonna treeningutel, kuid põhimeeskonna eest pole ta väljakule jooksnud.\nHaljalast pärit Veideman on mänginud meistriliigas Kuremaa (2008/2009), Rakvere Tarva (2009/2010) ja Tartu Ülikool/Rocki (2010-2013) ridades. 2012. aastal viibis ta laenul Saksa kõrgliiga klubis BBC Bayreuth.\nRait Käbin lõi Kalev/Cramoga käed kolmeks aastaks. Mullu töötas Käbin Priit Vene kõrval Pärnu meeskonna abitreenerina.\nKalev/Cramo peatreenerina jätkab uuel hooajal Alar Varrak, abitreeneri rolli täidab koos Käbiniga Martin Müürsepp.\nDELFI VIDEO: Müürsepp võidust Varraku üle: eks see ongi meie omavaheline duell\nDELFI VIDEO: Rain Veideman: otsustavusest jäi puudu\nDELFI VIDEO: Pealtpanekuid igale maitsele ehk vaata Eesti meeste õhulende Slovakkia vastu!\nKalev/Cramo president: Talts oleks meile hea täiendus, mida ta seal Itaalias ikka istub


3.6 Lugu: alkeemia III\nLUGU: ALKEEMIA III\nSelle loo on kirjutanud Tartu Ülikooli informaatika eriala esmakursuslane Ander Peedumäe.\n"Kogunege siia!" kutsus habemik mees tudengeid raudhingedega ukse juurde. Sagimine kajas kiviseintelt vastu ning jäi samm-sammult vaiksemaks.\n„Teie, hakkajad alkeemikud, peate õppima kasutama veel üht vahendit. Materjal, mille peale meie linn on püstitatud - savi."\nAlkeemik haaras lingist ning lukk lõksatas iseenesest lahti. Krigiseva ukse vahelt immitses niisket õhku ning kostus tuule ulgumine kõrgete löövide all.\nPärast sisenemist ei soovinud õpilased sissepääsust palju kaugemale liikuda, suhtudes ettevaatusega üüratu ruumi pimedusse. Ainus, kelle uudishimu kaalus üle kõik mõeldavad ohud, oli Tea. Varjudes liikudes suutis naine kandiliste kivisammaste toel edukalt vältida komistamist konarlikul kivipõrandal. Rühma lõpus loivas väsinud välimusega mehemürakas nimega Ra, kes öösiti linna vahtkonna tallides töötas. Ülikoolielu ei olnud väiksest maakonnast pärit inimesele kõige odavam ning seetõttu ei suutnud ta loengutes alati silmi lahti hoida, kuid öistel tundidel sai kergema töö kõrvale õppetükke piisavalt korrata. Tema selja taga sulgus raske uks ning kogu seltskond tardus paigale. Pimedus. Vaikus.\nKauguses süttis tuluke. Pärast esimest hakkas põlema ka teine ning üksteise järel lahvatasid leekidesse kõik tõrvikud kõrgete sammaste külgedel. Avanes vaatepilt hiiglaslikule saalile, mis sarnanes osalt katedraalile, mille alla ta ehitatud oli. Kui maapealne hoone oli heledates värvides ning kuldsete karniisidega, siis siin oli kõik ehitatud kividest ning savist.\nKaugelt, vahekäigu lõpust kostis alkeemiameistri kare hääl: „Astuge julgelt edasi ja pange tähele, mida ma räägin.“\nSeltskond hakkas aeglaselt hargnema ning jaotus sammassaalis ühtlaselt. Tea imetles seina ääres kõrguvaid savist hobused ja üritas meelde tuletada käsitööteemalisi raamatuid, mida ta isa mõisas lugenud oli. Ta pani tähele, et kujud olid peensusteni välja voolitud silmadest kuni sabani. Lakad olid nöörist punutud ja jupphaaval savisse torgatud ning kapjade asemel olid suured sepistatud rauatükid.\n„Kuninga sõjaväkke värvatud alkeemikud saavad Ülikoolilt kaasa väsimatu ratsu, kes ei kohku ka siis, kui nooled varjutavad taeva. Paljud rändalkeemikud lasevad endale säärase looma reisikaaslaseks valmistada. Siiski ei ole see nii lihtne, et lase meistritel hobune valmistada ning anna ohjad sõdurile. Savi ei mõtle. Savi ei oska teha valikuid. Kui alkeemik soovib mõistlikku looma, siis peab ta sellele ise mõistuse andma. See on teie ülesanne. Kaugetes maades võib see päästa teie elu.“\nSeinalt, pimedatest aknalaadsetest avadest vaatasid alla suured vasknokkadega kotkad ja öökullid ning põletatud savist rongad. Sammaste vahel pidasid vahti hallist savist hundid, hõbedased silmad tõrvikuvalguses helkimas.\nTudengid kogunesid poolringi õppejõu ees. Mees köhatas hääle puhtaks ning võttis vesti taskust välja pisikese savist kilpkonna.\n„Kilpkonn! See oli esimene teadaolev saviloom, kes pandi maagia abil liikuma. Alguses kümmekond sammu edasi ja sama palju tagasi. Sündis alkeemiaharu, mis uurib saviolendite liikumist, mõistust ja võimete piire. Kilpkonn õpetati end pöörama, kiiremini käima ja ka omamoodi mõtlema.“ Iga tegevuse kirjelduse peale tegi kilpkonn kivipõrandal just seda.\nHabemik jälgis samal ajal õpilasi ning päris siis muigega: „Kui te mõistate tingimuslausete põhise aju meisterdamist, siis suudate ka kujud mõtlema panna, aga kuidas anda savile võime täita samu käske uuesti ja uuesti?“\nTea hakkas enda märkmeid uurima nagu kümmekond teist usinamat õpilast, kuid Ra tegi saapaninaga tolmusel põrandal ringe. Ta mõtles samal ajal kaasa, kuid raamatute avamine tundus sel hetkel nagu ületamatu vägitegu. Noormees haigutas ning vaatas maha. Ringid. Kui me kordame midagi lõpmatult, siis see on nõiaring. „Ring,“ pomises ta vaevu kuuldavalt.\nAlkeemik vaatas Rale otsa ning kissitas silmi. Ta oli olnud kindel, et ükski õpilastest ei tuleks selle peale nii kiiresti. Habetunud näole ilmus naeratus: „Tore, et keegi raskemat mõttetööd ei karda. Tõepoolest, savist loodud loomade käskude käsikirjad tuleb paigutada ringi. See on maagiliste sõõride ja nõiaringide põhimõte. Luua midagi, mis kestab, kuni ring on murtud. Töö õpetab tegijat! Teil on aega kuni päikseloojanguni.“\nTudengitele anti vabad käed valida meelepärane savikuju, millele „elu“ anda. Alkeemik rõhutas, et maagiline käsikiri tuleb kirjutada pikale paberitükile ning seejärel otsest ringi põhimõttel kinnitada ja loomale lõugade vahele pista. Suurem osa õpilastest keskendus liikumise selgitamisele: kas käsk tuleks anda iga sammu jaoks või iga kümne sammu kohta? Tea ja Ra tulid üsnagi sarnasele ideele. Mõlemad kirjutasid teksti, mille põhjal loomad liiguvad enda omaniku kõrval või kohal ning vajadusel saab neile öelda kui kaugele nad isekeskis mingis suunas astuma või lendama peavad. Ülejäänud päev kulus lisakäskude kirjutamisele. Tea oli õppinud mitmete keeruliste maagiasüsteemide kohta ning üritas enda valitud savikotkale võimalikult palju trikke ette anda. Ra keskendus põhilisele, kuid ta ei suutnud vastu panna paarile kavalale ideele, mille peale teised tõenäoliselt ei mõtleks. Tõepoolest, miks ei võiks suur savihärg aeg-ajalt ninasõõrmetest tuleleeke paisata.\n„On aeg!“ kostis alkeemik toolilt. Tudengid söötsid pabersõõrid loomadele ning vaatasid pealt, kuidas iga olend liikuma hakkas. Linnud nokkisid sulgi ja hobused koputasid kapjadega vastu maad ning tundusid hingavat nagu loomad ikka.\nEnne, kui alkeemik suutis uut lauset alustada, muutus tõrvikuvalgus siniseks ning katedraali keskelt, siniste leekide lahvatusest ilmus meresinine hõljuv kristall.\n„Tundub, et oleme isegi hiljaks jäänud. Mis seal ikka. Astuge ringi Rännukivi ümber!“\nSelline ehmatus suutis äratada ka Ra enda väsimusest. Tea neelatas sügavalt ja hoidis enda käsi taskutes, et hoida neid värisemast.\nAlkeemik ütles vaid viimased sõnad: „Alkeemia saadab teid maailma ning selle abil jõuate kindlasti ka tagasi. Alkeemia ei ole tegevus, vaid mõtteviis."\nÜhel hetkel seisid nad ringis helendava kivi ümber ning teisel olid nad ümbritsetud sinisest tuleleegist. Kõrvulukustavate karjete saatel paisati kõik tudengid õhku ning maad puudutasid nad juba kusagil mujal.\nTea lamas kivisel pinnal ning kuulas, kuidas külm tuul vilistas. Ta avas silmad ning nägi enda kohal pimeda taeva all vaid helendavate silmadega sarvilist varju.


Kategooria Tsüst - January\nGastriidi tabel nr 1\nToitumine ei kuulu gastriidi põhjuste hulka, vaid on tegur, mis kutsub esile haiguse ülemineku ägeda faasi ja selle progresseerumisele. Selle tulemusena tuleks dieediteraapiat pidada kroonilise ja ägeda gastriidiga patsientide raviks ja rehabilitatsiooniks oluliseks meetodiks.\nMitu 4-kraadist maksavähiga patsienti elab metastaasidegaMaksa pahaloomulised kasvajad ei ole ravile praktiliselt võimelised, eriti kui neid tuvastatakse hilisemates staadiumides.\nPrimaarne kõhu vähk on üsna haruldane vähk. Haigus mõjutab inimese siseorganeid ümbritsevat membraani. Kõige sagedamini koondub vähk kõhukelme põhja. Samuti on kõhuõõne sekundaarne vähk.\nKas pärast sapikivide eemaldamist on vajalik dieet? Igal juhul peate järgima toitu, kuid kui rangelt see on, sõltub see kivide liigist. Kui konkreetseid aineid purustatakse patsiendile, jääb menüü peaaegu muutumatuks, kuid kui me räägime kivide moodustumise eemaldamisest koos sapipõiega, siis pakutakse patsiendile rangeid dieeti, millel on palju piiranguid.\nB-hepatiit on üks raskemaid viirushaigusi, mida saab parenteraalselt edasi anda looduslikel või kunstlikel viisidel, st seksuaalvahekorras, sünnituse ajal emalt lapsele või vereülekande kaudu või kokkupuutel nakatunud mittesteriilsete kirurgiliste või hambaraviseadmetega, süstlaid jne.\nMaks on organ, mis toimib filtritena. Ta valvab vere puhtust toksiinidest ja kahjulikest ainetest, seega peetakse maksarakendust väga ohtlikuks terviseprobleemiks, kuna see ohustab kõikide kehasüsteemide normaalset toimimist ja võib viia tõsiste pöördumatute tagajärgedeni.\nOptimaalse ravi korral on aju mts patsientide keskmine eluiga ainult ≈26-32 nädalat, st ravi on peamiselt palliatiivne (erinevate raviviiside võrdlemiseks)Hoiatus: 11% -l patsientidest, kellel on CT või MRI muutused, kellel on viimase viie aasta jooksul vähktõbi, ei ole aju mütsi.\nSibul - see on populaarne köögivili, millel on tugev maitse ja palju kasulikke omadusi. Sel põhjusel kasutatakse seda toodet mitte ainult toiduvalmistamiseks, vaid ka mitmesuguste haiguste raviks.\nUrosofalk vastsündinute ikterus


Politsei- ja Piirivalveameti nädalavahetuse sündmused. Liiklusinfo 21.01.2019 (2019-01-22 08:12:44)\n21.01.2019 kell 08.38 teatati liiklusõnnetusest Saaremaal Kuressaares Vallimaa tn 20 juures, kus liiklusmärkidega reguleeritud ülekäigurajal sõiduteed ületanud 7-aastane tüdruk sai löögi sõiduautolt BMW 330I, mida juhtis 32-aastane mees. Saadud löögist paiskus jalakäija sõiduteele ja sai omakorda löögi vastassuunast lähenenud sõiduautolt Hyndai Santa Fe, mida juhtis 56-aastane mees. Jalakäija toimetati Kuressaare Haiglasse.\n21.01.2019 kell 16.22 toimus liiklusõnnetus Tartumaal Peipsiääre vallas Alatskivi-Pala mnt kolmandal kilomeetril, kus palgikoormaga haagisega veoautot Volvo FH juhtinud 52-aastane mees hoidis vastu sõitnud sõidukiga kohtudes lumest lahti lükatud sõiduteel paremale poole ja sõitis teelt välja. Sõidutee oli lahti lükatud laiemalt ning raskeveok kaotas seetõttu juhitavuse. Kiirabi andis juhile kohapeal esmaabi. Juht turvavööd ei kasutanud.\n21.01.2019 kell 17.44 sõitis 38-aastane esialgsetel andmetel alkoholijoobe tunnustega mees Tallinnas Punasel tänaval sõiduautoga Dodge Caliber tagant otsa tema ees peatunud sõiduautole Ford Ranger, mida juhtis 36-aastane naine. Kokkupõrge tagajärjel sõitis Dodge otsa torupiiretele ning pargitud sõidukile Chrysler Grand Voyager. Fordi juht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.