Metsaleht (märts 2011) by AS Eesti Ajalehed - issuu\nVIIMNE VOPS: vääriselupaikade paljusolgutatud kaitse läks tulumaksu alla Lk 2\n31. märts 2011 Nr 3 (134)\n-- kasvavat metsa -- metsakinnistuid -- metsamaterjali\nUUED PÖÖRAVATE JA NIVELLEERIVATE KABIINIDEGA JOHN DEERE 1110E JA 1210E KOKKUVEOTRAKTORID ON KOHAL. TÄIUSTATUD BALANSSEERITUD TANDEMTELJED TAGAVAD OPTIMAALSE KAALU JA VEOJÕUJAOTUSE RATASTE VAHEL, MADALAMA ERISURVE PINNASELE, PAREMA KLIIRENSI JA MANÖÖVERDUSVÕIME RASKEL JA PEHMEL PINNASEL. UUED E-SEERIA FORWARDERID JA HARVESTERID VÄLJAS TARTUS MAAMESSIL 2011.\nTartu mnt 167, Harjumaa\ntel 603 5700\nfaks 603 5739\nMETSALEHT Nr 3 (134) 31. mĂ¤rts 2011 VIIO AITSAM\nSiin kiviaia taga kasvab veel tammik ja kĂľik see kokku on vĂ¤Ă¤riselupaik, kust vĂľib haruldusi leida. Maaomanik sĂľlmis kaitsmise lepingu veel â€œvanal heal ajalâ€?.\nVops vĂ¤Ă¤riselupaikade kaitsele Tulundusmetsas asuvate vĂ¤Ă¤riselupaikade vabatahtlik kaitse kutsuti Eestis ellu edumeelse looduskaitse vormina, aga nĂźĂźd on sellest jĂ¤rel vaid raamid. VĂ¤Ă¤riselupaik (VEP) jĂľudis Eesti metsa 1999. aastal, kui algas nende inventeerimine. Esiotsa nimetati paika vĂľtmebiotoobiks. Tegu on majandatavas metsas asuvate aladega (praeguse seaduse jĂ¤rgi kuni 7 ha), kus on vĂľi vĂľib olla haruldasi vĂľi ohustatud liike. Metsaomanikele pakuti vĂ¤lja vĂľimalus vabatahtlikult vĂ¤Ă¤riselupaika kaitsta ja sĂľlmida ka 10 aastat kehtiv leping, mille alusel riik maksis hĂźvitist â€“ majandusmetsa sellest osast saamata jĂ¤Ă¤va majandusliku tulu korvamiseks. Eestis enneolematu looduse kaitsmise vorm â€“ vabatahtlik, arvestatud on ka maaomaniku huvidega â€“ pĂ¤lvis metsaomanike poolehoiu. Esimesed lepingud sĂľlmiti juba 1999. aastal.\nMoondumiste rida Asi arenes 2003. aastani, kui sĂľlmitud oli 116 lepingut. Siis keskkonnaministeerium peatas nende sĂľlmimise, kuna tahtis sĂľlmi-\nmiskorda muuta. Uue korraga pikendati lepinguaega 20 aastale, kusjuures summat ei saanud metsaomanik enam korraga kĂ¤tte, vaid osade kaupa esimese kĂźmne aasta vĂ¤ltel. VĂ¤ga tugevasti oli Ăźleval keskkonnaorganisatsioonide soov, et VEPi kaitse peaks olema maaomanikele kohustuslik. Ministeerium suutis vabatahtlikkuse kui tegeliku kaitse parima garanteerija sĂ¤ilitada. JĂ¤rgmine katkestus tuli 2005. aasta alguses. Keegi (pakutud on eri ametnikke) leidis, et senine kord ikkagi tĂ¤ielikku kaitset ei vĂľimalda, kuna metsaomanik vĂľib ju lepingu lĂľppedes vĂ¤Ă¤riselupaika sae sisse lĂźĂźa. NĂźĂźd vĂľttis uue korra vĂ¤ljamĂľtlemine aega poolteist aastat. 2006 sĂźgisel teatas ministeerium, et jĂ¤lle saab uusi lepinguid sĂľlmida, aga 2007. aastal tekkis veel Ăźks paus seoses sellega, et sĂľlmijaks sai riigi esindajana Erametsakeskus. Lepingutingimused olid muutunud pĂľhjalikult. Enam ei tuginenud VEPi kaitse riigi ja maaomaniku vahelisele usaldusele, vaid maaomanikul tuli loovutada selle ala kasutusĂľigus lepingu lĂľpuni ehk 20 aastaks riigile. HĂźvitise maksmine jaotati vĂľrdsetes osades 20 aastale. TeisisĂľnul tuli metsaomanikel 2006. aastast alates lasta riik oma metsa ja kinnistusraa-\nmatusse vĂ¤Ă¤riselupaiga peremeheks (ikka nii, et maamaks jĂ¤Ă¤b metsaomaniku kanda) ja leppida hetke turuhindade alusel arvutatava hĂźvitisesumma tilgutamisega. Veel 2008. aastal jĂ¤i lepingute sĂľlmimine mitmeks kuuks seisma, kui ametkondades kĂ¤isid juriidilised vaidlused Erametsakeskuse riigi esindaja rolli Ăźle. 2009. aastal sĂľlmiti veel 19 uut lepingut ja 2010. aastal 11. Erametsakeskuse vĂ¤Ă¤riselupaikadega tegelev spetsialist Priit JĂľeĂ¤Ă¤r nendib, et ilmselgelt ei ole tingimused metsaomanikele enam meelepĂ¤rased.\nViimane pauk Metsaomanike valmisolek usaldada aina umbusklikumaks muutuvat lepingupartnerit ehk riiki sai viimase lĂśĂśgi eelmise\nAsja sisu on Ăźmbertegemistega tĂ¤ielikult muutunud â€“ metsaomanik on tĂľrjutud kaitsmisest eemale, kaitsja on riik ja omaniku kohus on vaid jĂ¤rgida keeldusid.\nOstame peenpalki KuusK ja mĂ¤nd LĂ¤bimĂľĂľt 8â€“22,5 cm, pikkused 3,6 m + 30 cm ... 6,0 m Lisandub ĂźlemĂľĂľt 10 cm. Palgi vastuvĂľtt 24 h.\nTel 605 3655, 515 4315.\nÂ‡2VWDPHKDNNHSXLWXY}VDUDLHMllWPHLG  NÂ WWHSXXGMDVDHSLQGDVLG Â‡7HRVWDPHY}VDUDLHWRVXWDPHKDNNLPLVWHHQXVW Â‡2VWDPHPHWVDNLQQLVWXLGMDUDLH}LJXVW  VRELYDGNDYlKHYllUWXVOLNXGSXLVWXG  ,1)2\naasta lĂľpus, kui vĂ¤Ă¤riselupaikasid kaitsvate omanikeni jĂľudis maksu- ja tolliameti ringkiri. Sellega teatati, et alates 2010. aastast ei kĂ¤sitle amet VEPi hĂźvitist enam toetusena, mistĂľttu tuleb saadavalt summalt hakata maksma riigile tulumaksu. Kontekstist on kadunud mĂľiste â€œhĂźvitisâ€? ja selle asemel on â€œkinnisasja isikliku kasutusĂľigusega koormamise eest saadud tasuâ€?. PĂ¤rnumaa metsaomanik Leili Mihkelson, kes sĂľlmis riigiga lepingu 2007. aastal, pĂśĂśrdus Ăľiguskantsleri poole. LĂźhidalt Ăśeldes kĂźsis ta, kas maksu- ja tolliametil on Ăľigus selliselt tasult tulumaksu nĂľuda ja kas amet on kĂ¤itunud tema suhtes Ăľiglaselt. Veel 2007. aastal sai Leili Mihkelson maksuametist info, et VEPi lepingu tasu on tulumaksuvaba. Praegu kehtib sama leping ja samad seadused, aga nĂźĂźd on see tasu jĂ¤rsku muutunud maksustatavaks. Ă•iguskantsler andis Ăľiguse maksu- ja tolliametile ning nentis seadusi analĂźĂźsides, et tegelikult oleks amet pidanud sellelt tasult tulumaksu kĂźsima juba 2007. aastal. Maksu- ja tolliamet on Ăľiguskantsleri hinnangul vĂ¤Ă¤ralt kĂ¤itunud kĂźll, aga hoopis siis, kui andis Leili Mihkelsonile 2007. aastal valeinfot.\n25/32/36/47 mm saematerjali (kask) kogu sortimendi ulatuses.\nA JA L U G U\nEsimesed lepingud Eesti esimesed kuus vĂ¤Ă¤riselupaiga kaitse lepingut sĂľlmiti 15. detsembril 1999 Sagadis VEPi pilootinventuuri lĂľpuseminaril. Lepingu nr Maaomanik Maakond 1 Lehti Grau LĂ¤Ă¤ne-Virumaa 2 Margo Aedla Raplamaa 4 Teet Kivisilla Hiiumaa 5 Teet Kivisilla Hiiumaa 6 OĂœ Maa ja Mets Tartumaa\nMaksu- ja tolliamet kinnitab, et enne 2010. aastat makstud hĂźvitisesummadelt tagantjĂ¤rele tulumaksu sisse nĂľudma ei hakata.\nRiik ise kaitseb Lepingute sĂľlmimise korra jĂ¤rjestikuste muudatustega on keskkonnaministeerium justkui kogemata libastunud ja hĂźvitis on sattunud sĂľnastustesse, kus teda on vĂľimalik juriidiliselt mitmeti tĂľlgendada. Tulumaksu nĂľudmise taga on, nagu maksuja tolliamet selgitab, majanduslik tĂľlgendus. Tegelikult on libastumist ka asja sisus. See on hĂ¤sti nĂ¤htav Ăľiguskantsleri Leili Mihkelsonile saadetud kirjas, kust leiab VEPi kaitse juriidilise tĂ¤henduse: â€œVĂ¤Ă¤riselupaiga kasutusĂľiguse tasu on nii metsaseaduse jĂ¤rgi\nVEPi pindala (ha) 0,8 1,7 1,0 0,5 0,2\n/---/ kui ka oma olemuselt tulu ehk tasu selle eest, et isik (antud juhul Teie) lubab teisel isikul (antud juhul riik) kasutada kinnistut teatud kokkulepitud moel (antud juhul vĂ¤Ă¤riselupaiga kaitseks).â€? Teine lause kirjast: â€œ/---/ Tasu makstaksegi selle eest, et kinnisasja omanik talub tema kinnisasja kasutamist teise isiku poolt (antud juhul peate Te taluma Teile lepinguga pandud keeldusid).â€? Asja sisu on Ăźmbertegemistega tĂ¤ielikult muutunud â€“ metsaomanik on tĂľrjutud kaitsmisest eemale, kaitsja on riik ja omaniku kohus on vaid jĂ¤rgida keeldusid, mille riik on talle lepinguga seadnud. Ainult lepingu sĂľlmimise vabatahtlikkus on veel algsest ideest alles.\nPÄE VAK A JA\nMETSALEHT Nr 3 (134) 31. märts 2011\nÜhistegevus tasakaalustaks kasumihuvist kiivas äriilma Tartlaste metsandusliku ühistegevuse konverentsil 15. märtsil selgus, et ühistud võiks olla Eesti trump, aga nende areng sõltub eelkõige eestlaste tahtmistest. Maaülikooli dotsent, Eestis ühistegevuse tuntud propageerija Jaan Leetsar on rääkinud, kuidas selle valdkonna arenguks oleks vaja vähemalt 100 000 eestlase veendumust asja headuses. Kui meil oleks olemas tugev ühistute võrk, ei oleks äriilm kasumit taotlevate firmade poole kiivas. Ent kui vaadata Eesti ühistegelise liidu esimehe, sisekaitseakadeemia õppejõu Paul Tammerti skeemi ideaalsest majandusmudelist, jääb ühistu isiku tegevusvabaduse ja inimkesksuse äärmisesse ristumiskohta, mis tähendab, et vägisi pole võimalik siin midagi teha.\ndu ettevõtteid loonud kapitaliomanike kätte,” märkis Tammert. Mida monopoolsemad on firmad, seda enam nad dikteerivad turul toimuvat – ka hindasid. Ühistuline tegevus tasakaalustaks diktaati. “Väikesed tootjad panevad seljad kokku ja astuvad turgu valitseva kapitali vastu ühe isikuna, ühistuna,” kirjeldas Tammert.\nti just ühistutes. Kapitaliettevõtted tegutsevad pigem kapitalimahukas eksporttööstuses. Eestis võiks selle järgi olla maamajandus valdavalt ühistuline, samuti näiteks pool pangandusest ja kolmandik kaubandusest. Lätis on arvude poolest metsaomanikud meist rohkem organiseerunud, aga seltside-ühistute majandustegevus on sama ot-\nKahe vahel Oleme ühistute mõttes kahe erineva riigi vahel – mõlemast oli konverentsil põhjalikumalt juttu. Soomes on ühistulisel tegevusel suur osakaal ja Läti alles õpib seda nagu meiegi. Hästi laias laastus öeldes on Soome rajal, kus kaubad ja teenused, mida kohapeal toodetakse-tarbitakse, sünnivad enamas-\nVäikesed tootjad panevad seljad kokku ja astuvad turgu valitseva kapitali vastu. Paul Tammert\nsinguline. Viimasel ajal on, nagu ütles Läti metsauurimisinstituudi metsandusdoktor Lelde Vilkriste, ühistutesse koondumist rohkem, kuid majandustegevus on pigem vaibunud. Meilgi on metsaühistute liikmeskond kõvasti kasvanud, ent kasvab ka majanduslik koostöö, mille aluste ülesehitust riik Erametsakeskuse kaudu praegu veel toetab. Tartu konverentsi korraldasid MTÜ Kesk-Eesti Metsaomanikud, OÜ Metsaekspert ja MTÜ Tartu Metsaomanike Selts. 15. märtsil 1930 asutati Eesti metsaühingute liit. Mullu tegi MTÜ Ambla Metsaühistu oma Paides korraldatud seminaril ettepaneku kuulutada see päev metsandusliku ühistegevuse päevaks.\nOma rikkus endale Jutt käib ühistutest, mis kooperatiivi vormis tegelevad äriga. Eesti metsaühistutest suurem osa tegutseb praegu mittetulundusühingutena, mis Paul Tammerti skeemil on teises servas, riigi kui organisatsiooni külje all. Mittetulundusühing ei tohigi oma eesmärgiks majanduslikku tulu seada, aga tulundusühistule, mis tegutseb oma liikmete majanduslikes huvides, on see põhiline. Riigi teeb ühistuline tegevus tugevamaks sellega, et loodav rikkus jääb Eestisse Eesti inimeste kätte, kusjuures ei rikastuta teiste arvel. “Rikkused jagunevad esmajoones ühistuid loonud inimeste vahel ega koon-\nÜhistegelised mehed metsaomanike korraldatud konverentsil – Paul Tammert ja Jaan Leetsar.\nPriit Kohava metsas oma tööd tegemas.\nElutööpreemia saab Priit Kohava Eesti Metsaselts valis 2011. aasta metsanduse elutööpreemia saajaks Eesti staažika metsamehe, metsade statistilise inventeerimise meetodi maaletooja Priit Kohava. Priit Kohava on metsanduses tegutsenud 1962. aastast, kui ta asus tööle abitaksaatorina. Aasta hiljem otsustas ta end täiendada TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirantuuris entomoloogia vallas, seejärel töötas Luua metsanduskoolis (tollal Jõgeva metsamajanduse tehnikum) õpetaja ja õppealajuhatajana. Aastal 1971 asus Priit Kohava taas tööle metsakorraldajana. Esmaseks suureks tööks oli Eesti esimese rahvuspargi Lahemaa tsoneerimine ja loodusobjektide inventeerimine. Alates 1990. aastatest on Priit Kohava tegelnud põhili-\nselt proovitükkide rajamisega nii metsakorraldajate igakevadiseks metsahindamise treeninguks kui rakenduslike uuringute tarbeks. Tal on suuri teeneid statistilise metsainventeerimise meetodi kasutuselevõtul Eestis. Esimesed selle ala katsetööd Rootsi eeskujul olid 1996. aastal Hiiumaal. Mõni aasta hiljem kujunes sellest üle-eestiline inventeerimine. Nüüdseks juba kümme aastat kestnud inventuur on andnud märksa selgema ja täpsema ülevaate Eesti metsadest ja metsafondi muutustest. Elutööpreemia antakse Priit Kohavale üle 15. aprillil Tartus toimuval metsanduse visioonikonverentsil.\nUus valitsusliit lubab tulumaksuseadust muuta Reformierakonna ja IRLi koalitsiooniläbirääkimistel jõudis tegevuskavasse ka lubadus muuta tulumaksuseadust. Kui läheb nii, nagu läbirääkimisdelegatsioonide 23. märtsiks heaks kiidetud tekstis kirjas, peaks metsaomanik võima tulevikus pärast uuendusraiel saadud puidu või raieõiguse müüki kolme aasta jooksul maksustatavast tulust metsa majandamise kulusid maha arvata. See puudutaks ka füüsilisest isikust metsaomanikke.\nVeel leiab samast tekstist lubaduse luua “tingimused kestlikuks, kasumlikuks ja isemajandavaks erametsanduseks” ning toetada “erainitsiatiivi ühistulise tugisüsteemi arendamisel, mis oleks metsaomanikule toeks metsatööde korraldamisel”. Lubatud on, et põline riigimets jääb riigi omandisse. Viide on ka jahiseadusele. Tekstis on see sõnastatud lubadusena kaasajastada jahinduse õiguslikku korda.\nM E T S A K A JA ď Ž Saaremaa Roomassaare sadama territoorium on otsast otsani tĂ¤is puitu, mis ootab navigatsioonihooaega. Sadama direktor Renno Tammleht pĂľhjendab suurt puidukogust sellega, et varasematel aastatel on saadud veel jaanuariski kaubalaevu vĂ¤lja saata, kuid tĂ¤navu talvel katkes vedu juba detsembris. Laevad saab jĂ¤lle liikuma ilmselt aprilli esimeses pooles. ď Ž AS Aegviidu Puit investeerib tootmisesse 10 mln eurot. Plaanis on saematerjali saagimisliini vahetus ja saematerjali sorteerimisliini ehitus. Investeeringu tulemusena laieneb saetava palgi lĂ¤bimĂľĂľtude vahemik ja tootmine on automatiseeritum. Renoveerimise jĂ¤rel on saeveski vĂľimeline tĂśĂśtlema kuni 350 000 mÂł palki aastas. Kuna toormest on puudus, on esialgne planeeritav tĂśĂśtlemismaht 200 000 mÂł aastas. Aegviidu Puitu koos Viiratsi Saeveskiga majandavad Ăźhiselt AS Lemeks ja AS Rait. ď Ž Kontserni Norvik Timber Industries tĂźtarfirma Eestis, AS Laesti, investeerib PĂ¤rnumaal Sauga vallas uue saeveski ehitusse. Uus saeveski hakkab saematerjali tootma peamiselt peenpalgist. AS Laesti olemasolev tootmine PĂ¤rnus jĂ¤tkab tĂśĂśd samas mahus, uue saeveski ja tehnoloogiaga tĂľuseb firma aastane tootmismaht esimeses etapis 80 000 mÂł saematerjalini aastas. Luuakse 30 uut tĂśĂśkohta. ď Ž Raplamaa Kohila vineerivabrik, mis ei tĂśĂśta juba 2008. aasta algusest, saab lĂ¤hiajal arvatavasti uue omaniku, kellel on kĂ¤imas lĂ¤birĂ¤Ă¤kimised pangaga. Huvilise nime veel ei avaldata. Kohila vallavanema Andrus Saare sĂľnul on tegu Euroopas tuntud tootjaga. ď Ž Eesti Puitmajaliit kinnitas 10. mĂ¤rtsil palkehitiste standardid, mis on Eestis toodetavatele kĂśetavatele palkehitistele soovituslikeks miinimumnĂľueteks. Vajadus standardid vĂ¤lja tĂśĂśtada tuli sellest, et ehitusseadus palkmajade spetsiifikat ei kĂ¤sitle, samas on palkehitiste kvaliteet Eestis vĂ¤ga ebaĂźhtlane. Puitmajaliidul on 30 liiget, kelle seas nii elementmajade kui kĂ¤sitĂśĂś-, masinpalk- ja aiamajade tootjaid. Liidu liikmete mĂźĂźgitulu ja tĂśĂśtajate arv moodustab ligi 45â€“50% kogu sektori vastavatest nĂ¤itajatest. Allikas: Meie Maa, AS Aegviidu Puit, AS Laesti, NĂ¤daline, Eesti Puitmajaliit\nMETSALEHT Nr 3 (134) 31. mĂ¤rts 2011\nKonsulent metsaomanikule: Metsakonsulent ja tugiisik kinnitavad, et kahe aasta tagune vaikus erametsaomanike metsas on mĂśĂśdas. PĂ¤rnumaa metsakonsulent JĂźri PeetrimĂ¤e, millega metsaomanikud teie poole praegu kĂľige sagedamini pĂśĂśrduvad? KĂľige rohkem kĂźsitakse ikka puidumĂźĂźginĂľu. Metsaomanike aktiivsus oma metsas tegutseda on tĂľusnud ja raiemahud kindlalt suurenenud. Kaks aastat tagasi oli ju tĂ¤ielik vaikus. Palju kĂźsitakse ka metsatoetuste kohta, aga siin on selge vahe: arvutiinimesed on toetuste olemasolust Ăźldiselt teadlikud ja nad ka kasutavad toetusi. Paljude vanemate inimeste jaoks, kes arvutit ei tunne, on toetused tihti uudiseks, kuigi Erametsakeskus levitas tĂ¤navu teavet veel ka ekstra kirjaga. Toetuste kĂźsimist takistab paljudel puhkudel see, et investeeringud tuleb ikkagi kĂľigepealt oma rahast teha. Inimestel lihtsalt ei ole raha selle alla panna. Kui suur on istutamishuvi? Metsauuenduse asjus kĂźsitakse nĂľu tagasihoidlikumalt. Tundub, et tĂśid, mis metsas raha\nnĂľuavad ja omanikule kulutusi tekitavad, tehaksegi vĂ¤hem. Aga peale muu olen nĂźĂźd, kui puidukaubandus jĂ¤lle aktiivsem, kokku puutunud mitme juhtumiga, kus metsaomanik on petta saanud. Ma ei mĂľtle otseseid puiduvargusi vĂľi ebaseaduslikku raiet, vaid nĂ¤iteks seda, et lepingusse lisatakse mĂľni kaval punkt, mida metsaomanik ei oska esialgu kahtlustadagi. Kas metsakonsulendilt saab nĂľu, kui omanik lepingus kindel ei ole? Igal juhul otsitagu lĂ¤him konsulent Ăźles. Tasub kĂźsida nĂľu ja ka ise ikka vaadata, kellega ostumĂźĂźgileping sĂľlmitakse. Tasub uurida ostja tausta. Sulidel oli ju ka vahepeal vaikus, aga nĂźĂźd seoses olukorra paranemisega puiduturul on nad samuti aktiivsemaks muutunud, isegi nn Ăźhediili-firmasid on nĂ¤htud. Kuidas metsainimesena suhtute Eesti metsanduse uue arengukava ja raie vastu suunatud allkirjade kogumise kampaaniasse, mis mĂ¤rtsi alguses pihta hakkas? VĂ¤rvikas oskuslik kampaania, mis vĂľib kahjuks Eesti metsandusele karuteene osutada. Mul seostub see 1990. aastatega, kui rohelised vĂľimendasid rahvusvaheliselt, nagu kĂ¤iks Eestis suu-\nEnne masu ei olnud vĂ¤ikemetsaomanikul vĂ¤ga pĂľhjust oma metsale mĂľelda â€“ elatustase tĂľusis ja inimestel oli mujal tegemist. Aira Toss\nres osas illegaalne raie. See tĂľi kaasa meie erametsanduse halva maine. Metsanduse arengukava ei koostanud vĂľhikud, vaid ikkagi haritud metsamehed. Hiiumaa metsanduse tugiisik Aira Toss, mis saare erametsades praegu toimub? Metsade majandamises on elavnemise mĂ¤rke kĂźll. TĂ¤itsa meeldiv, et metsaomanikud on\nTĂ¤navu on selliseid hunnikuid metsaservades rohkem kui mĂľne aasta eest,\nsellele rohkem mĂľtlema hakanud. Tellitakse majandamiskavasid, esitatakse metsateatisi ja mĂľeldakse raiumisele, kĂźsitakse toetusi. Minu arvates on ka infokiri, mille Erametsakeskus aasta alguses metsaomanikele postiga koju saatis, mĂľjunud.\nHiiumaa Metsaseltsiga tahame suvel jĂ¤lle Ăźhise kasvava metsa raieĂľiguse oksjoni kokku panna. Esimesed oksjonid korraldasime lĂľppeval hooajal. Seda loeme oma Ăľppeajaks. Saime ka LEADER-programmist oma metsaseltsi projekti-\nMetsamajandajate ja -tĂśĂśstuse esindajad visati Metsade head majandamist propageeriva mittetulundusĂźhingu juhatuse kannatus katkes, kui majandajate esindajad ei lasknud heaks kiita tĂśĂśs oleva FSC standardi raskesti rakendatavaid nĂľudeid. â€œSeda, et me otsustasime viimaselt Ăźldkoosolekult lahkuda, tĂľlgendas MTĂœ Eesti FSC TĂśĂśgrupi juhatus vastutĂśĂśtamisena,â€? Ăźtles Eesti Erametsaliidu tegevjuht Ants Varblane. Eelmise nĂ¤dala alguses said koosolekult lahkujad kirjad,\net nad on nĂźĂźd tĂśĂśgrupist vĂ¤lja arvatud. Koos erametsaliidu esindajaga lahkusid koosolekult ja on nĂźĂźdseks tĂśĂśgrupist vĂ¤lja visatud Eesti Metsa- ja PuidutĂśĂśstusliidu esindaja, tegevdirektor Ott Otsmann; RMK esindaja, looduskaitse peaspetsialist Kristjan TĂľnisson ning tĂśĂśgrupi liikmed Indrek Tust, Lembit Laks ja Peeter Muiste. Eesti FSC TĂśĂśgrupi kodulehe jĂ¤rgi moodustasid nad kuuekesi kolmandiku liikmeskonnast â€“ Ăźldse kokku oli mittetulundusĂźhingul 18 liiget, nii Ăźhendusi kui eraisikuid. Koosolekult lahkumine tegi olukorra teravaks sellega, et lah-\nkujate tĂľttu ei saanud saali jĂ¤Ă¤jad ka enam otsuseid vastu vĂľtta, kuna hĂ¤Ă¤letamiskvoorumit ei olnud.\nVajasid lisaaega MTĂœ Eesti FSC TĂśĂśgrupi pĂľhitegevus on seni olnud FSC Eesti standardi vĂ¤ljatĂśĂśtamine. FSC ise on keskkonnakaitsjate ellu\nkutsutud rahvusvaheline metsade sertimise sĂźsteem. Kui metsaomaniku metsale on antud FSC sertifikaat, nĂ¤itab see, et metsa on majandatud â€œmajanduslikult tasuvalt, sotsiaalselt Ăľiglaselt ja loodust hoidvaltâ€?. Euroopas on riike, kus sellised sertifikaadid on tĂ¤htsustatud niivĂľrd, et sertimata puitu enam ei ostetagi.\nKui standard on kinnitatud ja ka FSC peakorteris Bonnis heaks kiidetud, oleks palju keerulisem hakata nĂľudmiste teksti muutma. Ants Varblane\n.FUTBLJOOJTUVUF KBSBJEFPTU .FUTBSBJFUĂ?Ă?E Hea metsaomanik! OSTAME:\nODDGLPLVHOHLWRKL SXUXQHGDSLNNXVNXQLP OlELP}}WSLLUDPDWD\nEestis on seni metsi serditud rahvusvahelise standardi jĂ¤rgi. TĂśĂśgrupp kutsuti 2002. aastal ellu, et vĂ¤lja tĂśĂśtada oma, Eesti eripĂ¤rasid arvestav standard. Aprillis 2008 vĂľeti see vastu, kuid siis algasid testimised, kas seda on ikka vĂľimalik metsas rakendada. Testimisel RMK metsas selgus, et mitu sertimisnĂľuet ei ole rakendatavad vĂľi vajavad tĂ¤psustamist. NĂ¤iteks kas vĂľi langile jĂ¤Ă¤vate sĂ¤ilikpuude nĂľutav arv, mis on standardi eri osades erinev. Muudatusettepanekuid lisandus ka kaks kuud kestnud arutelul (nn avalik konsultatsioon) pĂ¤rast testimist.\nâ€˘\tkasvava\tmetsa\traieĂľigust â€˘\tmetsamaterjali â€˘\tmetsakinnistuid\nâ€˘\thead\thinda\tteie\tmetsaÂ materjalile\tlaoplatsil\tvĂľi\tmetsaservas â€˘\ttransporditeenust â€˘\tmetsa\tĂźlestĂśĂśtamise\tteenust andres\tsild tel\t5346\t9159\nMargus\tRitson tel\t503\t0618\nĂ¤rge sĂľlmige kahtlast lepet\nVĂ„LISMAA METSAK AJA ď Ž Mullu tĂľusid puiduhakke mĂźĂźgimahud maailmas rekordilise 33 mln tonnini. Selle peamine pĂľhjus oli Ăźleilmne tselluloosi ja paberi tootmise vĂ¤henemine. Suurim osa puiduhakkest on eukalĂźptihake ning see lĂ¤heb Jaapani ja Hiina tselluloositehastele.\nSulidel oli ju ka vahepeal vaikus, aga nĂźĂźd seoses olukorra paranemisega puiduturul on nad samuti aktiivsemaks muutunud. JĂźri PeetrimĂ¤e\nmis siin praegu on, pole istutamine vĂ¤ga mĂľttekas ja me metsaseltsiga seda vĂ¤ga ka ei propageeri.\naga jĂ¤medamat tĂźve on neis hunnikutes vĂ¤hem, kuna puidul on jĂ¤lle hind.\nle raha ja hakkame Soera talumuuseumisse kujundama talumetsanduse osa. Alustame planeeringuga. Ja pĂ¤evakorral on ka euroopa naarits, mandrilt kadunud liik, kelle loodusesse taasasustamise ala Hiiumaa on. Meil tuleb\nĂźks infopĂ¤ev, kus arutame, milline on maaomanike roll selles protsessis. Kas elu on masueelse ajaga vĂľrreldes muutunud? Enne masu ei olnud vĂ¤ikemetsaomanikul vĂ¤ga pĂľhjust\noma metsale mĂľelda â€“ elatustase tĂľusis ja inimestel oli mujal tegemist. NĂźĂźd loetakse raha rohkem ja mĂľeldakse ka metsale rohkem. Minu arvates on vĂ¤ga hea, et see mull, palkade ohjeldama-\ntu kasv jne, lĂľhkes. Inimesed on nĂźĂźd elutervemad kui varem. Kas valmistute metsaistutushooajaks? Meie jaoks siin saarel istutamine praegu prioriteet ei ole. Selle metsloomade arvukusega,\nKuidas metsainimesena suhtute allkirjade kogumise kampaaniasse â€“ Eesti metsade pĂ¤Ă¤stmine raiujate kĂ¤est? Ma imestan, kui manipuleeritavad inimesed on.\nEesti FSC TĂśĂśgrupist vĂ¤lja SeetĂľttu lĂ¤ksid kolm majandajaid esindavat organisatsiooni 5. mĂ¤rtsi Ăźldkoosolekule ettepanekuga, et standardit veel ei kinnitataks, vaid arutataks enne lĂ¤bi praegu segaseks jĂ¤Ă¤vad nĂľuded.\nTĂśĂś lĂ¤heb edasi Kuna teised ettepanekuga nĂľus ei olnud, otsustas kolmandik tĂśĂśgrupi liikmeist lahkuda, muutes sellega Ăźldkoosoleku otsustusvĂľimetuks. â€œMe ei nĂ¤inud muud vĂľimalust. Kui standard on kinnitatud ja ka FSC peakorteris Bonnis heaks kiidetud, oleks palju keerulisem hakata nĂľudmiste teks-\nti muutma,â€? selgitas Ants Varblane. â€œKui me neid ei muuda, tekitavad need tulevikus probleeme nii metsamajandajatele, kes sertifikaati taotlevad kui ka sertijatele endile.â€? Eesti FSC TĂśĂśgrupi juhataja Kaupo Kohvi jĂ¤rgi osa liikmete vĂ¤ljaarvamine asjade kĂ¤iku ei takista. â€œFSC rahvusliku standardi koostamise protsess jĂ¤tkub. Enne suve toimub veel vĂ¤hemalt kaks koosolekut, kus Ăľhku jĂ¤Ă¤nud erimeelsustes pĂźĂźtakse konsensusele jĂľuda,â€? Ăźtles Kohv. Eesti FSC TĂśĂśgruppi, mis on vabatahtlik Ăźhendus, kuuluvad tĂśĂśgrupi kodulehe andmeil: Eestimaa Looduse Fond, Eesti Orni-\ntoloogiaĂźhing, OĂœ NEPCon, Tartu ĂœliĂľpilaste Looduskaitsering, MTĂœ VĂľro Selts VKKF, Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda ja eraisikutena Ahto Oja, Lembit Maamets, Heli VĂ¤inoja, Rainer Kuuba, Veiko Belials, Heli KiigemĂ¤gi. Eestis on lisaks FSC-le olemas ka teine rahvusvaheline metsade sertimise sĂźsteem PEFC.\nVIIO AITSAM *FSC â€“ Metsahoolekogu (Forest Stewardship Council) *PEFC â€“ Metsade Sertifitseerimise Kinnitamise Programm (Programme for endorsement of forest certifications schemes)\nEesti FSC standard 2008. aastal vastu vĂľetud Eesti FSC standard on 68 lehekĂźljel olev nĂľuete ja ettekirjutuste kogum. NĂľuded jĂ¤rgivad FSC kĂźmmet pĂľhimĂľtet, mis puudutavad: 1. KooskĂľla seaduste ja FSC pĂľhimĂľtetega. 2. Maa omandi- ja kasutusĂľigust ning kohustusi. 3. PĂľlisrahvaste Ăľigusi. 4. Ăœhiskondlikke suhteid ja tĂśĂśtajate Ăľigusi. 5. Metsast saadavaid hĂźvesid. 6. KeskkonnamĂľju. 7. Majandamiskava. 8. Seiret ja hindamist. 9. KĂľrge kaitsevĂ¤Ă¤rtusega metsade sĂ¤ilitamist. 10. Istandusi. Standardi tekst on kĂ¤ttesaadav internetis. Allikas: http://www.fsc.ee/eestifscstandard.html\nOstame kasvavat metsa, metsakinnistuid, raieĂľigusi, metsamaterjali. metsa ĂźlestĂśĂśtamine.\nď Ž LĂľuna-Aafrika metsatĂśĂśstust ohustab puidupĂľud. Kuna jĂ¤rjest enam maad kasutatakse toidu tootmiseks, jĂ¤Ă¤b metsakasvatuseks sobivat maad aina vĂ¤hemaks. Saekaatrid kardavad palgipuudust ja ehitajad saematerjalipĂľuda. Puidu sissevedu vĂľib tulevikus osutuda liiga kalliks, sest Hiina suur nĂľudlus puidu jĂ¤rele vĂľib tĂľsta puiduhinnad kahekordseks. Hiina importis eelmisel aastal 34,4 mln m3 Ăźmarpuitu, millest 10 mln m3 moodustas lehtpuupuit. ď Ž GĂśta Ăľuekohus (Ăźks kuuest teise astme kohtust Rootsis) kohustas oma otsusega SĂśdrat maksma ligemale 3 mln Rootsi krooni, sh intressid ja miljon krooni kohtukulusid, Eesti tĂśĂśjĂľuvahendusfirmale Jobbxtra. Kohtuvaidlus puudutas pĂ¤rast Gudruni-nimelist tormi metsadesse tĂśĂśle tulnud metsurite ja metsamasinabrigaadide makse. ď Ž MetsamasinamĂźĂźja Reijo Lahtonen on otsustanud kokku koguda puidu mĂźĂźgil metsafirmade kartellikokkuleppest kahju saanud peremetsaomanike nĂľuded, et minna nendega kohtusse. Andmete kogumine kĂ¤ib veebilehe www.suurisavotta.fi kaudu. Lahtoneni otsus sĂźndis pĂ¤rast seda, kui metsavalitsus oma kahjunĂľuetega UPMi, Stora Enso ja MetsĂ¤liitto vastu kohtusse lĂ¤ks. ď Ž PĂľhja-Saksamaal toimunud okaspuupalkide oksjonil mĂźĂźdi 741 mĂźĂźgiĂźksust kogumahuga 2976 m3. Lehisepalkide hind kujunes kĂľrgeimaks â€“ 221 â‚Ź/m3. Ebatsuugapalgid maksid 193 â‚Ź/m3 ja mĂ¤nnipalgid 142 â‚Ź/m3. KĂľige kallim ost oli 6,5 m3 ebatsuugapalki, mille hinnaks sai 311 â‚Ź/m3. ď Ž Punkaharjul asuv Soome metsandusmuuseum Lusto on saanud oma kogusse sammuva masina, mis on John Deereâ€™i kingitud harvester Plusjack. See suudab tĂśĂśtada vĂ¤ga jĂ¤rskudel nĂľlvadel ja ebatasastel pindadel, on vĂľimeline liikuma ĂźkskĂľik mis suunas ja seda saab ka koha peal Ăźmber pĂśĂśrata. TĂ¤nu kĂ¤ppadele ei lĂľhu masin pinnast. Sammuv harvester tĂśĂśtati vĂ¤lja 1999. aastal firmas Plustech, kuid pole olnud seeriatootmises.\nTOOMAS LEMMING toomas@fest-forest.ee\nKodanikud protestivad arengukava vastu\nEestimaa Looduse Fond toetab Ăœleskutsega liitus ka Eestimaa Looduse Fond (ELF), kes samuti toetub Riigikontrolli kirjale. Peale selle on mĂ¤rgitud pressiteates, et ELFi hinnangul on metsanduse arengukava aastani 2020 majanduslike huvide keskne. â€œArengukava muudab problemaatiliseks eelkĂľige nn jĂ¤tkusuutliku raiemahu hinnang, mis ei ole realistlik ega kooskĂľlas arengukava Ăźldiste eesmĂ¤rkidega. See on vastuolus arengukava Ăźhe peamise eesmĂ¤rgi-\nTOOMAS HUIK, POSTIMEES/SCANPIX\nMĂ¤rtsi algusest kogub kodanikualgatuse aktiivgrupp veebilehel petitsioon.ee allkirju metsanduse uue arengukava vastu. Kodanikualgatus â€œEesti metsade eest!â€? algatas allkirjade kogumise 2. mĂ¤rtsil. Algatajad nendivad, et â€œkahjuks ei majandata hetkel veel Eesti metsi jĂ¤tkusuutlikult, ohustades sellega tulevaste pĂľlvkondade vĂľimalusi nautida metsade hĂźvesidâ€?. Aktiivgrupp kutsub Ăźles andma allkirju, et tĂźhistada Riigikogu otsus, millega kinnitati Eesti metsanduse arengukava aastani 2020. Ăœleskutse tegijad toetuvad Riigikontrolli kirjale, mis jĂľudis Riigikogu keskkonnakomisjoni enne arengukava kinnitamist. Riigikontroll tegi selles kirjas ettepaneku saata kava keskkonnaministeeriumisse Ăźmbertegemisele. Keskkonnakomisjon ettepanekut ei arvestanud ja nii sai arengukava 15. veebruaril Riigikogus heakskiidu. Allkirja andmise Ăźleskutsele on lisatud link Riigikontrolli kirjaga. â€œHead inimesed! Palun aidake peatada Eestimaa metsade hĂ¤vitamine!â€? seisab Ăźleskutses.\nâ€˘ metsakinnistuid Ostame â€˘ kasvavat metsa â€˘ pĂľllumaad Tel 434 9070 â€˘ apmets@apmets.ee\nMĂ¤rtsi keskel algatasid metsa kaitsjad igapĂ¤evase kestvusmeeleavalduse Toompeal, kus avaldatakse meelt nii metsanduse arengukava kui ka ehitusmaavarade arengukava vastu.\nga, milleks on pikas perspektiivis puidu kasutamine taastuva loodusressursina juurdekasvu ulatuses, vĂľimaldamaks seejuures ka tooraine jĂ¤tkumist puidutĂśĂśstuse ja energeetika tarbeks,â€? teatas ELF, lisades, et SMI (statistiline metsainventuur) jĂ¤rgi on Eesti metsade aastane juurdekasv vĂ¤iksem arengukavas pakutud jĂ¤tkusuutlikust vahemikust. ELF seadis kahtluse alla ka raiemahtude suurenemise aluseks olevad analĂźĂźsid, mĂ¤rkides, et need vĂľivad olla formaalsed Ăľigustused majanduslikult pragmaatilistele sammudele. ELF kutsus Ăźles kĂľiki metsatĂśĂśstusettevĂľtteid ja metsaomanikke, kes samuti ei ole ra-\nhul arengukavaga, petitsiooniga liituma ja oma seisukohti avalikkusele tutvustama.\nEesti Metsaselts ei toeta Metsanduse kĂľiki huvigruppe Ăźhendav Eesti Metsaselts kodanikualgatuse Ăźleskutsega ei liitunud, mĂ¤rkides oma pressiteates, et â€œei toeta poliitilist palvekirjaâ€?. Metsaselts nentis, et arengukava, mis on koostatud teaduspĂľhisele analĂźĂźsile tuginedes, on lĂ¤binud avalikustamise ja keskkonnamĂľjude hindamise. â€œEesti Metsaselts peab oluliseks ka rĂľhutada, et metsanduse arengukava aastani 2020 ei ole kindlasti majanduslike hu-\nVA S T U O L U\nMetsanduse arengukava aastani 2020 on majanduslike huvide keskne.\nMetsanduse arengukava aastani 2020 ei ole kindlasti majanduslike huvide keskne.\nvide keskne, vaid arvestab tasakaalustatult nii sotsiaalseid, keskkonnakaitselisi kui ka majanduslikke aspekte,â€? on pressiteates kirjas. Viidatud on, et arengukavast leiab ka sihi veelgi suurendada Eestis rangelt kaitstavate metsade osakaalu, ja kinnituse, et Eestis peab metsakasutus jĂ¤Ă¤ma metsade juurdekasvu piiridesse. Eesti Metsaseltsi pressiteates on veel info, et selts kutsus 1. mĂ¤rtsil kokku Ăźmarlaua, et Ăźhiselt arutada arengukava tĂľlgendamisel tekkinud kĂźsimusi. Ăœmarlauale olid kutsutud ja seal osalesid lisaks teistele metsanduse huvigruppidele ka keskkonnaorganisatsioonide ja Riigikontrolli esindajad. Ăœmarlaud oli mĂľeldud avama edaspidist dialoogi. Eesti Metsaselts kutsus Ăźles kĂľiki huvigruppe â€œĂźhiselt keskenduma uue arengukava eesmĂ¤rkide tĂ¤itmisele ning mitte valima oma tĂśĂśvahenditeks vastandumist ja populismiâ€?.\nKadakas aitab samblaid ja samblikke Vastne doktoritĂśĂś annab uut teadmist haruldastest loometsadest. Ă•hukese mullakihiga (kuni 30 cm) paesel aluspĂľhjal kasvavad loometsad on Ăźks Euroopa haruldasemaid metsatĂźĂźpe, mida leidub vaid lubjakivialadel LĂ¤Ă¤ne- ja Loode-Eestis (sh saartel) ning LĂľuna-Rootsis. Jaanuaris Tartu Ăźlikooli juures doktoritĂśĂśd kaitsnud Elle Rajandu vĂľrdles oma tĂśĂśs loometsa soontaimede, sammalde ja samblike elupaiganĂľudlusi, mis on vĂ¤ga erinevad. Soontaimede liigirikkus on suurem paremate valgustingimuste korral, aga maapinnasammalde liike leidub roh-\nkem hoopis seal, kus Ăźlemised rinded rohkem varju pakuvad. Puidul kasvavate sammalde liigirikkusele on metsa majandamine (nt harvendusraied) otseselt kahjulik, kuid puidul kasvavate samblike liigirikkus oleneb pigem puuliikide arvust metsas. VĂľrreldes teiste kasvupindadega, kasvab loometsas kĂľige enam sambla- ja samblikuliike kĂľdupuidul. Nende liikide mitmekesisust soodustab loometsas ka kadakas, kes on teistest okaspuudest (loometsas kasvavad valdavalt okaspuud) aluselisema koorega. Palju samblaliike kasvab ka tuuleheitel, kus paljanduvad mullapind, kivid ja puude juured, mis pakuvad sammaldele mitmekesiseid kasvuvĂľimalusi.\nTuuleheited on loometsades sagedased, sest mullakiht on Ăľhuke ja puude juured ei saa vĂ¤ga sĂźgavale kinnituda. Loometsad on lisaks oma ainulaadsusele liigirikkad, nendega seostub umbes 13% Eesti ohustatud ja kaitset vajavatest metsaliikidest (ligi 50% imetajatest ja ligi 25% soontaimedest). Samas hĂľlmavad need metsad kĂľigest 3,3% Eesti metsadest. Vanasti oli pindala mĂ¤rksa suurem, kuid aegade jooksul on pĂľllumajandus ja metsamajandus tekitanud nende metsade asemele ulatuslikke mittemetsastuvaid lagendikke. Eesti loometsarikkaimasse piirkonda Raplamaal on loodud Vardi looduskaitseala. Just sealt sai Elle Rajandu oma dok-\ntoritĂśĂś ainese. Seni oli loometsi uuritud suhteliselt vĂ¤he ning eriti vĂ¤he teati sammaldest ja samblikest. Elle Rajandu doktoritĂśĂś valmis Tartu Ăźlikooli looduskaitsebioloogia tĂśĂśrĂźhmas Jaanus Paali juhendamisel. DoktoritĂśĂśd saab lugeda internetist aadressil (http:// dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/16065/1/rajandu_elle.pdf). Nagu enamik Eesti doktoritĂśĂśdest, on seegi ingliskeelne. Lisatud on lĂźhike eestikeelne kokkuvĂľte.\nML Allikas: maateaduste ja Ăśkoloogia doktorikooli pressiteade\n267$0( .$69$9$70(76$ -$0(76$0$$' +LQGNXQLHXURWKD NDOlELUDLXWXGMDKÂ SRWHHJLJD (WWHPDNVXY}LPDOXVDELDVMDDMDPLVHO\nKes on tĂľeline kliimakangelane? VIIO AITSAM\nKliimast lĂ¤htudes on majandatav mets kasulikum kui puutumatu. JĂ¤rjekordset kliimateemalist artiklit nĂ¤hes hakkab mul pea ringi kĂ¤ima. Sellest on liigagi usinalt leierdatud. Paraku mĂľistab Ăźhiskond fakte vĂ¤Ă¤riti ja need tuleb selgeks kĂľnelda. JĂ¤rgnevalt rĂ¤Ă¤gin, mida olen oma doktoritĂśĂś koostamise jooksul Ăľppinud ja mĂľistnud.\nMida teeb liigne sĂźsinik? Valisin uurimisteemaks praegu vĂ¤ga tĂ¤htsa, kogu inimkonda puudutava kliimamuutuse pĂľhikahtlusaluse â€“ sĂźsiniku. Sellesama, mida atmosfĂ¤Ă¤ris vajame, et kogu maa peale kiirgav soojus kohe minema ei lenduks, aga mille liigne hulk kliimasĂźsteemi pea peale vĂľib pĂśĂśrata. Tuletaks kĂľigepealt meelde, kuidas toimub looduses sĂźsinikuringlus. PĂ¤ikeseenergia abil seovad taimed Ăľhus oleva sĂźsinikdioksiidi veega, toodavad sĂźsivesikuid ja vabastavad sealjuures hapnikku. PĂ¤rast taime surma aga orgaaniline aine laguneb ja sĂźsinik leiab taas tee atmosfĂ¤Ă¤ri. Jah, kliima muutub, sellele konsensusele tihtipeale viidatakse. Kliima on muutunud aegade algusest peale, vahepeal vĂ¤ga dramaatiliselt, ja muutub ka edaspidi. Aga kliimamuutus ei vĂľrdu inimese pĂľhjustatud kliimamuutusega, vĂ¤hemalt konsensust ses osas pole. KĂźsimus on meie vabastatud lisasĂźsiniku mĂľjus muutuste ulatusele ja kiirusele. VĂľib-olla on praegusest kliimamuutusest inimkonna pĂľhjustatud kĂźmnendik, vĂľib-olla kordi rohkem. Kindlasti ei muutu kliima aga ainult meie tegevuse tĂľttu.\nOn ka teine kĂźsimus, mis toob meid rohelise dilemmani. Paljud loodusesĂľbrad soovivad metsi ulatuslikult kaitsta ja lasta loodusel oma Ă¤ranĂ¤gemist mĂśĂśda toimetada. Ăœllas eesmĂ¤rk â€“ suur looduslik mitmekesisus, tugev ĂśkosĂźsteem ja palju rĂľĂľmsaid linde, loomi... ja taimi ja seeni ja samblaid ja samblikke. Roheliselt mĂľtlejad sĂ¤Ă¤staks ka vĂľimalikult palju energiat, soovides minimeerida inimese mĂľju kliimale. Paljud neist usuvad, et just see sĂźsinik pĂľhjustab muutusi. Minu ja teistegi uurimisgruppide tĂśĂśst on selgunud, et majandusmets seob oluliselt rohkem sĂźsinikku kui looduslik mets. PĂľhjustajaks metsamajanduslikud vĂľtted: puude istutamine (kiirem pĂľlvkonnavahetus), parema kvaliteediga istutusmaterjali valik, harvendusraied.\nMajandada vĂľi kaitsta? Iga puu ja puidust toodetud ese seob sedasama sĂźsinikku, mis vĂľiks olla samal ajal atmosfĂ¤Ă¤ri â€œkĂźtmasâ€?. Maailma metsadesse on seotud tohutu hulk sĂźsinikku, puidu kuivmassist moodustab ta umbes poole. Eesti metsades on hinnanguliselt 100 miljonit tonni sĂźsinikku.\nKui tahame kliimamuutust leevendada, peame toetama vĂľimalikult intensiivset metsamajandust ja puittoodete kasutust. Meelis Seedre\nSiin ongi roheline dilemma â€“ kas majandada vĂľi kaitsta? Kui tahame kliimamuutust leevendada, peame toetama vĂľimalikult intensiivset metsamajandust ja puittoodete kasutust. Kui aga vĂľtame metsa kaitse alla, ei kasuta me vĂľimalust kliimamuutust leevendada. Mida paremini meie metsad on majandatud, seda rohkem sĂźsinikku nad seovad ja seda vĂ¤hem on sĂźsinikku atmosfĂ¤Ă¤ris. Nii on tĂľeline kliimakangelane hoopis hea metsamajandaja, ja seda ilmselt enese teadmata. Teadlik looduskaitsja kaitseb aga metsa puutumatust ja loob taimedele-loomadele turvalist kodu, ise sellele teise kĂ¤ega, kliima soojenemist soosides, tuld otsa pistes. See on kĂźll liialdatud kujund, aga usun, et mĂľistate, kuhu sihin. Kumb on tĂ¤htsam, kas mitmekesisus vĂľi eluks sobilik kliima? VĂľib muidugi kĂźsida, kui palju sellest puittoodetes seotud sĂźsinikust mĂľne aja mĂśĂśdudes uuesti atmosfĂ¤Ă¤ri lendub. PĂľlemisel vĂľi kĂľdunemisel kĂľik, aga ringlusse jĂ¤Ă¤vates toodetes (majad, lauad, raamatud) on ta kindlalt atmosfĂ¤Ă¤rist eraldatud. Mida saaksime kasutada puidu asemel? Millega kĂźtame ahjud, millest ehitame majad, millele trĂźkime raamatud ja millega pĂźhime tagumikku? SĂźsi, nafta (plasttooted), betooni tootmine â€“ kĂľik saastavad meeletult. Puit ei saasta, vaid seob. Lihtne. Kuid selleks, et saada puidust toodet, tuleb puu kĂľigepealt kasvatada ja siis maha raiuda.\nPuu kasvamine ja kĂľdunemine on Ăźhe protsessi kaks tahku â€“ kasvav puu seob fotosĂźnteesis sĂźsihappegaasi ja vabastab hapniku, kĂľdunev puu tarbib hapnikku ja vabastab sĂźsihappegaasi.\nPiirkondlik kontrollispetsialist VĂľru- ja Valgamaa piirkonda 3($0,6('7ggh/(6$1'('\nQ}XHWHWlLWPLVHMDYDMDGXVHOWRHWXVHVDDMDDVMDNRKDVWH GRNXPHQWLGHNRQWUROOLPLQH !! WHRVWDWXGNRQWUROOLGHMDNRJXWXGDQGPHWH\nVKNDDUGLDQGPHWH   W||WOHPLQHMDVLVHVWDPLQHLQIRVÂ VWHHPL !! *36*166P}}WPLVHG !! DUYHVWXVHSLGDPLQHMDDUXDQGOXVWHKWXGW||GHNRKWD ('8.$/.$1','$$',/21\n!! PHWVDQGXVHN}UJY}LHULKDULGXV !! LVHVHLVYDW||MDSODQHHULPLVHRVNXV\n!! DXWRMXKLORDMDLVLNOLNXV}LGXDXWRROHPDVROX !! KHDDUYXWLRVNXV\n9}UXPDDMD9DOJDPDDYDMDGXVHOÂ OH(HVWL /,6$,1)2\nMETSAK AJA ď Ž Eesti ja LĂ¤ti riigimetsade haldajad on kaks aastat kestnud ja ligi miljon eurot maksma lĂ¤inud koostĂśĂśprojekti tulemusena kaardistanud piirialadel ligi 20 000 pĂ¤randkultuuri objekti. Valminud on ka Valga-, VĂľru-, Tartu- ja PĂľlvamaa pĂ¤randkultuuri tutvustavad kogumikud. Ăœldse kokku on nĂźĂźdseks Eesti 12 maakonnas kaardistatud 28 700 mĂ¤lestusvĂ¤Ă¤rset talukohta, kiviaeda, vana metsateed, mĂ¤lestuskivi, hiiepuud jm eelmiste pĂľlvkondade tegutsemisjĂ¤lge maastikul. Andmed objektide kohta on kantud maa-ameti geoportaali http://xgis. maaamet.ee ja iga huviline saab neid sealt vaadata. ď Ž Eesti Jahimeeste Selts tuletab jahimeestele meelde, et on Ăľige aeg viia metsa ulukite tarvis lakukive ehk soola, mida metsloomad hea meelega limpsivad. Soola koostisained on kasulikud nende tervisele. RĂ¤Ă¤kides lakukividest, tuletab selts jahimeestele meelde, et soolakuid rajades tuleb arvestada maaomanikega. SĂľralised hakkavad soolakute Ăźmber kogunema ja kui lĂ¤hedale jĂ¤Ă¤b metsanoorendikke, vĂľidakse kahjustada metsa.\nEesti MaaĂźlikooli metsaĂśkoloogia doktorant\n*TĂ¤ismahus artikli leiab TĂœ teadusuudiste lehekĂźljelt novaator.ee\nDSULOOLNVPlUJXV}QDDOOĂ…3LLUNRQGOLNNRQWUROOLVSHWVLDOLVWÂľ DDGUHVVLOH0XVWDPlHWHH7DOOLQQ Y}LVYHWODQDYLOJDV#HUDPHWVHH\nď Ž Keskkonnaamet andis 17. mĂ¤rtsil mĂ¤rku, et karud Ă¤rkavad taliuinakust, mistĂľttu mesinikud vĂľiksid igaks juhuks oma mesitarudel silma peal hoida ja neid ka kaitsta. Pika talve maganud pruunkarud on Ă¤rgates nĂ¤ljased ja vĂľivad toiduotsinguil tarude kallale sattuda. Parim viis tarusid kaitsta on ameti andmeil vĂ¤hemalt viietraadine elektrikarjus. Seda soovitatakse kasutada koos vĂ¤hemalt 1,5 m kĂľrguse vĂľrkaiaga ning lisaks tasub kasutada visuaalseid, akustilisi ja keemilisi peleteid. 2010. aastal kĂ¤isid pruunkarud Eestis kokku 76 mesitaru kallal. Kui karu tekitab kahjustusi, tuleb sellest teada anda ja ameti kaudu on vĂľimalik saada kompensatsiooni. ď Ž RMK hakkas mĂ¤rtsis oma jahipiirkondades vĂ¤ikeulukite kĂźttimise lube vĂ¤lja andma. Eramaale jĂ¤Ă¤vas jahipiirkonnas saab maaomanikust jahimees kĂźttimisloa taotleda tasuta, riigimaal maksab vĂ¤ikeuluki kĂźttimise luba 5 eurot. EelkĂľige peetakse silmas kobraste kĂźttimist. RMK jahipiirkonna riigimaale saab osta vĂ¤ikeuluki kĂźttimise loa kehtivusajaga 15. aprillini 2011. Lisaks koprale saab loaga kĂźttida ka rebast, kĂ¤hrikut ja varest. Allikas: RMK, Eesti Jahimeeste Selts, keskkonnaamet\nKullenga kaskede järglased on nüüd Eesti esimene arukase katmikseemla annab metsaomanikule võimaluse kasvatada kvaliteetsemat kaske. Meie metsanduse ajaloos on kasel olnud paremaid ja halvemaid aegu. 1970. aastail, kui moepuu oli kuusk, peeti kaske metsa umbrohuks, mis tuli hooldusraietel välja raiuda. Eesti taasiseseisvumise järel leiti, et lehtpuupuistuid tuleks siiski senisest rohkem kasvatada. Jõudsalt arenev metsatööstus vajas kvaliteetset kasepalki ja ka paberipuidu järele oli suur nõudlus. Hinnad kasvasid kiiresti. Metsa nn umbrohust sai lühikese ajaga majanduslikult tähtis puuliik. Kohe tekkisid aga ka küsimused: kuidas oleks võimalik lühendada kase raieringi ja saada suuremat tooki*; mida saaks teha puidu kvaliteedi parandamiseks. Nendele küsimustele aitavad vastuseid leida metsaselektsioon ja -aretustöö.\nSoomlased jagavad kogemust Arukase aretustöö vallas on pikaajalisi häid kogemusi soomlastel, kes on 1960. aastatest peale katsetanud eri aretusmeetodeid. 1972 rajati seal esimene kilehoones asuv arukaseseemla.\nSoome metsateadlaste hinnangul on arukask aretusmaterjalina tänuväärne – väga heas (s.o sobivalt soojas ja süsihappegaasirikkas) keskkonnas õitseb ohtralt ning annab suurt saaki, viljakandvust alustab noorelt, kasvab kiiresti ka järglaskatsetes. Nii on võimalik kiiremini kui teiste metsapuude puhul välja valida puidutootlikkuse ja tüveomaduste poolest sobivamaid kloone ja perekondi. Katmikseemlas toimub tolmlemine kontrollitud keskkonnas. Seal õitsevad kased 1–2 nädalat varem kui looduses ja ka seeme valmib varem. Seemlasse istutatud poogendeid ei lasta kõrgeks kasvada, mistõttu on seemne korjamine lihtsam kui vabalt kasvavate puude korral. Probleemiks võivad osutuda haigused ja kahjurid, kellele katmikseemla soe ja niiske keskkond meeldib. Soomlased on otsinud ja leidnud võimalusi neid ohte ennetada ning pole olnud kitsid oma kogemusi tutvustama. Nende juhendamisel on rajatud kase katmikseemla isegi Hiinasse. Eestis on suhtutud kase kultiveerimisse kõhklevalt. Vanade metsameeste seisukoht oli, et kask kasvab ise. Kasekultuure on aga rajatud põlevkivikarjääridesse ja tuhamägedele, tulemuseks nending,\net kask ongi põlevkivikarjääride rekultiveerimiseks sobivaim puuliik. Tasapisi on kasvanud ka metsaomanike huvi kase heakasvulise ja terve istutusmaterjali järele. Seda huvi suurendas ELi raha toel aastatel 2005–2006 käivitatud põllumaade metsastamise programm.\nMeil käib asi tasapisi Arukase uurimine ja aretustöö on meil olnud aga tagasihoidlik. 1974. aastal valiti Viljandimaal välja esimesed arukase plusspuud, kuid edasi selle teemaga ei tegeldud. Töö jätkus pärast taasiseseisvumist loodud metsaaretuskeskuses (tegutses 1996. aastani, kui asutati metsakaitse- ja metsauuenduskeskus), kui asuti juurde valima uusi plusspuid,\nSoome metsateadlaste andmeil võib aretustööga saavutada, et seemlast pärit kasest saab tüvepuitu 20–30% rohkem. Eda Tetlov\n�������������������������������������������������������� ������ ������������������������������������������\n������ ���������������������������������������������������������� ��������������������������������������������������������������������������� ��������������������������������������������������������� ��������������������������������������������������������������������������� ��������������������������������������������������������������������\n�������������������� ���������������������������� ��������������������������������\net oleks, mille hulgast saada aretustööks parimaid kloone. Peeti plaane rajada kaseseemla ja prooviti kätt arukase pookimisega, mis erilist tulemust siiski ei andnud. Esimene kase avamaaseemla rajati 2001. aastal Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel Tartu Puukooli, teine 2005. aastal RMK Kullenga puukooli. Kuna pookimisest midagi head välja ei tulnud, telliti edaspidi kloonide paljundamine mikropaljundusmeetodi abil. Kuna arukase avamaaseemlad saaki ei andnud, leiti, et kvaliteetsete seemnete saamiseks oleks siiski vaja rajada hoopis katmikalaseemla, kus saab keskkonnatingimusi paremini kontrollida.\nEsimene katmikseemla 2007. aastal rajati Keskkonnainvesteeringute Keskuse raha toel RMK Kullenga puukooli 1000 m² suurune arukase katmikseemla. Arvestati soomlaste kogemust, et selliselt pinnalt on võimalik saada saaki juba 2–3 aastat pärast rajamist ja et head saaki saab 5–7 aasta pärast. Hiljem kasvavad puud suureks ja seemnesaak väheneb. Soomlased on seemlast saanud 1000 m² kohta keskmiselt 10–13 kg seemet aastas. Meie seemlasse istutati 75 poogendit 29 kloonist. Esimene väike saak\nPilt Kullenga katmikseemlast on tehtud üsna pärast seemla rajamist, kui\nkoguti 2008. aastal, järgmine ja juba suurem 2009. aastal. Kahjuks vajutas 2008. aasta novembris kiiresti maha sadanud lumi osa kilehoonest sisse ja 2009. aasta saak ei ole seega\nkontrollitud tolmlemisega, nagu loodeti, vaid vabatolmlemisega. Kevadel on soovijail võimalik osta arukase vabatolmlemise teel saadud seemlaseemnest kasvatatud nii suletud juureka-\nrati ka okste arvule, pikkusele ja lĂ¤bimĂľĂľdule ning okste hargnemisnurgale tĂźve suhtes, samuti sellele, kui vastupidav on puu keskkonnatingimustele. Plusspuude jĂ¤rglased peaksid seega olema kitsavĂľralised, neid mahub pinnaĂźhikule rohkem.\nKiirem kasv ja sirgem tĂźvi Aastase seemiku puhul on raske hinnata puu kasvukiirust, aga kui neid taimlas vaadata, torkab taimede Ăźhtlasem kasv kohe silma. Kuna tegu on kase esimese seemlaseemnesaagiga, ei ole veel vĂľimalik hinnata seemlas kasvavate kloonide headust. See on nĂźĂźd metsateadlaste tĂśĂś selgitada jĂ¤rglaskatsetega iga plusspuu jĂ¤rglaste headus, sealhulgas puidu tehnilised omadused. Vaid jĂ¤rglaskatsed saavad kinnitada, et puu kiirem kasv sĂľltub peale kasvukohatingimuste ka puu geneetilistest omadustest. Soome metsateadlaste andmeil vĂľib aretustĂśĂśga saavutada, et seemlast pĂ¤rit kasest saab tĂźvepuitu 20â€“30% rohkem kui puistuseemnest kasvatatud kasest ja see puit on ka kvaliteetsem.\nRMK selle auks huvilised kokku kutsus.\nvaga kui paljasjuurseid seemikuid. Taimetootjad, kes seemlaseemet kasutavad, on tĂ¤heldanud, et need taimed on kiirema ja Ăźhtlasema kasvuga kui puistuseemnest kasvanud taimed.\nKĂľik seemlaseemnest kasvatatud taime head omadused kohe vĂ¤lja ei paista. Ta peamine tunnus on kasvukiirus, mille alusel kase plusspuud looduses vĂ¤lja valitigi: plusspuu pidi oma puis-\nREKLAAMTEKST Zeigo Service oĂœ Tamme 1, TĂľrvandi, Tartumaa tel 504 4964 e-post info@valmet.ee\ntus asuvatest naaberpuuudest olema vĂ¤hemalt 10% kĂľrgem. TĂ¤htis valikukriteerium oli veel tĂźvekuju, mistĂľttu plusspuude jĂ¤rglased peaks olema sirgetĂźvelised. TĂ¤helepanu pĂśĂś-\nEDA TETLOV keskkonnaameti metsauuenduse peaspetsialist\n* Took â€“ metsa ĂźlestĂśĂśtamisel saadava puidu hulk pinnaĂźhikult\nHEIKI HEPNER Enne suurt kevadet, mil suurem raietĂśĂś kokku tĂľmmatakse, on puiduhinnad vĂľtnud suuna Ăźles. Kuu tagasi paistis, et ekspordi seis on endiselt hea ja loob positiivseid ootusi. Nii on ka lĂ¤inud. Kui kuusepalgi hind oli aasta alguses languses, siis nĂźĂźdseks on see tĂľusnud viimaste aastate kĂľrgeimale tasemele (viimase kuuga +2,48% ja 61,4 â‚Ź/tm). Kuusepeenpalk on teinud veel suurema hĂźppe â€“ praegune hind 59.42 â‚Ź/tm (viimase kuuga +4,15%) on samuti viimaste aastate kĂľrgeim. MĂ¤nnipalk ja mĂ¤nnipeenpalk on pĂźsinud viimastel kuudel kergelt kasvavas trendis ja mĂ¤rtsis oli palgi hind 64.50 â‚Ź/tm (+0,29%), peenpalgi hind 60.08 â‚Ź/tm (+1,58%). Kuuse-, mĂ¤nni- ja kasepaberipuidul oli eelmisel kuul tuntav hinnahĂźpe. Sellise trendi jĂ¤tkumist normaaloludes oleks olnud liiast loota. Hinnad on vĂľrreldes veebruariga kergelt tĂľusnud ja on praegu sadamates keskmiselt: kuusepaberipuidul 44.77 â‚Ź/tm, mĂ¤nnipaberipuidul 44.32 â‚Ź/tm ja kasepaberipuidul 44.97 â‚Ź/tm. Haavapaberipuit odavnes veebruaris ligi 3%, aga mĂ¤rtsis on see veebruariga vĂľrreldes 4% kallinenud, olles 29.19 â‚Ź/tm. Vaatamata kevadele, on endistviisi kallinenud ka kĂźttepuit. Kindlasti mĂ¤ngis rolli kĂźlm talv, aga lisandunud on ka uusi tarbijaid: jĂľujaamad, graanulitehased, midagi lĂ¤heb ka ekspordiks. EMK* hinnastatistika alusel maksis kĂźttepuit mĂ¤rtsi lĂľpus tarbija vĂľi kokkuostja juures kĂ¤ibemaksuta 26.11 â‚Ź/tm. EKI** mĂ¤rtsi hinnastatistikat veel pole, aga veebruari hind 25.71 â‚Ź/tm jĂ¤i jaanuari tasemele. Ka hakkpuidu hind on pĂźsinud samal tasemel, kallinedes kĂľigest 5 eurosenti pmÂł*** kohta. MĂ¤rgatavalt rohkem on kallinenud halud. Veebruari lĂľpuks tĂľusis mĂ¤rgade lepahalgude hind 37.75 â‚Ź/rm ja kuivadel halgudel 46.75 â‚Ź/rm (mĂľlemad koos kĂ¤ibemaksuga). Nii kĂľrge hinnatase oli viimati 2008. aasta esimesel poolaastal. * EMK â€“ Erametsakeskus ** EKI â€“ Eesti Konjunktuuriinstituut *** pmÂł â€“ puistekuupmeeter\nValmet on nĂźĂźd\nZeigo Service OĂœ teie teenistuses =HLJR6HUYLFH2hRQ(HVWLNDSLWDOLO S}KLQHYHWWHY}WHPLVDOXVWDVPDMDQ GXVWHJHYXVWDDVWDO\n(VLDOJXSD NXWL9DOPHWLWUDNWRULWHKRROGDPLVH WHHQXVWMDYDUXRVLQÂ Â GNDWHKQLNDW 7lQDVHO SlHYDO RQ =HLJR 6HU YLFH2h-DDSDQLILUPD.RPDWVX)RUHVW HVLQGDMD(HVWLVPLVWHJHOHE.RPDWVX PHWVDW||PDVLQDWHPÂ Â JLKRROGXVH UHPRQGLMDYDUXRVDGHJD 0Â Â JLMXKW,1'5(.5(,6(1%8. WXQQLVWDEHWQLL9DOPHWLWNXLND QÂ Â GVHQLPHJD.RPDWVXWRQU}}P PÂ Â DVHVWNDXEDPlUNRQHQQDVW(HV WLROXGHVKHDW||JDW}HVWDQXG7lQD VHOSlHYDOPÂ Â E=HLJR6HUYLFH2hQLL XXWNXLNDNDVXWDWXGPHWVDWHKQLNDW 0Â Â JLMXKWNXWVXEN}LNLKXYLOL VLPDDPHVVLOH\nĂ…0DDPHVVLOWXWYXV WDPHODQJHWXVWUDNWRULW.RPDWVX 7;MDYlOMDYHRWUDNWRULW.RPDWVX 7;.RKDSHDOVDDELVHSURRYLGD P}OHPDWÂ˛VHGDNÂ OOYDLGVLPXODDWR ULOPLOOHJD/XXDPHWVDQGXVNRROL}SL ODVHGLJDSlHYNlWWKDUMXWDYDGDS ULOOLOWlLWXEDDVWDNXLROHPHILUPDJD XXHVNRKDV7}UYDQGLV6HQLRQNOLHQ GLGPHLGVHDOWNDÂ OHVOHLGQXGORR GHWDYDVWLVXXUHQGDEWUDNWRULWHQLPH YDKHWXVKXYLYHHOJLÂľ\nKomatsu kaubamĂ¤rgi kiituseks\n3lUDVWVHLWVHWDDVWDWP}WOH PLVWMDNDDOXPLVWNLQQLWDE .RPDWVXRPDNDXEDPlUJL SXQDVHOHPHWVDWUDNWRULOH See oli ligi 50 aastat tagasi, kui rootslaÂ sed tutvustasid avalikkusele esimest ValmeÂ ti metsatraktorit. TĂľeline lĂ¤bimurre rahvusÂ vahelisele turule sai vĂľimalikuks 1979. aasÂ tal sĂľlmitud PĂľhjamaade Volvo BM â€“ Valmeti lepinguga. Selle kohaselt lĂ¤ks Rootsis Umeas halumasinaid tootnud tehas soomlaste firma Valmet omandusse.\n1Â Â GVHVW-DDSDQLILUPD Soome omanduses oli ettevĂľte aastani 2004, mil Jaapani firma Komatsu Ltd selle enÂ dale ostis. MĂśĂśdunud seitsme aasta jooksul on uus omanik juurutanud metsatraktorite tootmisse Jaapani kvaliteediÂ ja tootmisfiloÂ soofiat. TĂ¤nu sellele on Komatsu metsatrakÂ tor hĂľivanud omataoliste hulgas maailmaÂ turul teise koha. Rahvusvahelise suurkontserni omanduÂ ses olek on andnud Komatsu klientidele kindÂ lustunde ja garantii toote jĂ¤rjepidevuseks ja edasiarenduseks. EttevĂľte on kĂľrgelt hinnaÂ tud firma ka oma kodumaal. Kahel korral jĂ¤rÂ jest on Komatsu valitud Jaapani parimaks ettevĂľtteks.\n9DOPHWLVW.RPDWVXNV Asjaosalised ise kirjeldavad Ă¤sja toimuÂ nud kaubamĂ¤rgi vahetumist nii, et Valmet toob sellesse metsanduse oskusteabe ja KoÂ matsu oma oskusteabe. KĂľik see tagab kĂľrÂ ge kvaliteedi. Valmeti kaubamĂ¤rk sai ametlikult KomatÂ suks 20. jaanuaril 2011. Ehkki teised KomatÂ sus valmistatud masinad on kollased, jĂ¤Ă¤b metsatraktor traditsiooni austavalt punaseks.\n.RPDWVX)RUHVW Komatsu Forest on rahvusvaheline tĂśĂśsÂ tusgrupp, mille peakontor ja tehnoloogiaÂ keskus asuvad Umeas Rootsis. Komatsu Forest valmistab Komatsu\nkaubamĂ¤rgiga metsatĂśĂśmasinaid ja on selle tootesektori Ăźks suurimaid ettevĂľtÂ teid maailmas. Komatsu Forest annab tĂśĂśd ligi 1200 iniÂ mesele ja on esindatud kĂľikjal, kus tegelÂ dakse metsa mehhaniseeritud ĂźlestĂśĂśtaÂ misega. TĂśĂśstusgruppi kuulub tootmisettevĂľtÂ teid Rootsis ja USAs. Komatsu Forestil on kliente kĂľikjal maaÂ ilmas. Neid teenindavad kohapealsed mĂźĂźgiettevĂľtted ja edasimĂźĂźjad EurooÂ pas, PĂľhjaÂAmeerikas, LĂľunaÂAmeerikas, Aafrikas, Okeaanias ja Aasias. Komatsu Forest on Jaapani kontserni Komatsu Ltd osa.\n2h6DOOX-6MXKW-$$.6226$/8 RQQLLNRJHQXGPHWVDPHHVNÂ OOHW MXOJHEYHHEUXDULNXXVRVWHWXGYlOMD YHRWUDNWRULW.RPDWVXNLLWDMD WHLVWHOHJLVRRYLWDGD Ă…$OXVWDVLPHILUPDJD\nDDVWDO MD.RPDWVXRQQHOMDVYlOMDYHRWUDNWRU PLOOHROHPHKDQNLQXG(VLPHQHROL 7LPEHUMDFNWHLVHGNDNV9DOPHWLG.R PDWVXRQHHOPLVHYHHO9DOPH WLNDXEDPlUNLNDQGQXGWUDNWRULDQD ORRJ+HDW||WHJLMXVHHJLÂ˛WHHQLV PHLGRPDW||WXQGL.XLGLJD DVLNXOXEÂľ -DDN6RRVDOXWXQQLVWDEHWXXVPD VLQRQNLLUHPMDWRRWOLNXP3HDOHXXH OHPDVLQDOHRPDVHNUDSVDNXVHNLLGDE WDNDOLVDQGYllUWXVWHWRSHUDDWRULO RQURKNHPLQIRWPDVLQDHHVMDWDJD WRLPXYDVW Ă….RPDWVXVRELEMXVWW||WD PD3lUQXPDDNDQGLVRLVHOSLQQDO .RRUPDMDPDVLQDNDDOXVXKHRQNH QDVWLSDLJDV0HLHOHSLQJXOLQHSDUW QHURQ+ROPHQ0HWVMDÂ˛SURW VHQWLPRRGXVWDEPSLNNXVWHSXX GHYHGX-XVWVHOOLVHOHW||OHVHHPD VLQVRELENLÂľ\nV Õ IM A L U S E D\nEnergeetilisi vihjeid puidu kasutamiseks Eesti metsanduse arengukava töörühmade materjalidest:  Haavikutele on iseloomulik küpsete ja üleseisnud puistute rohkus, kuid ka kuni 10aastaste noorendike suur pindala.  Hall-lepikute vanuseline jagunemine ei ole väga ebaühtlane, kuid puuduseks on küpsete ja üleseisnud puistute suur pindala. Majandusmetsas tuleks hall-lepik raiuda hiljemalt 40. eluaastaks, kuid praegu on ligikaudu 50% puistuid selle vanuse saavutanud või ületanud. 50aastane mets on aga raugaeas ja 70 eluaasta piiri ületab hall-lepik harva.\nVältimaks puistute ulatuslikku lagunemist, tuleks lähima 10 aasta jooksul raiuda vähemalt kolmandik neist metsadest.  Elektriliinitrasside (57 100 km, 98 000 ha, metsi läbiv pindala 38 500 ha) keskmine aastane puidutoodang kolmeaastase raieringi puhul: 0,1 mln m³ aastas.  Kasutamata põllumajandusmaid (2007) PRIA põllumassiivide kaardikihil 283 000 ha, täielikult kasutamata 123 000 ha. Allikas: keskkonnaministeeriumi koduleht www.envir.ee MART VESKIMÄE\nTehke silmad lahti: meie energia on mets! Kas see on laiskus või rumalus, mis ei lase riigi tegelikku võimalust märgata? Järjest enam saab selgeks tõsiasi, et tõeliselt taastuv energia pole tuulepargid või hüdrojaamad (põlevkiviahjust või tuumasaastast me ei räägigi), vaid meid sajandeid ümbritsenud laaned. Mõistlikult majandades tekib võsast mets ja metsast laas. Olukorras, kus kümned miljonid tihumeetrid puitu metsas kuivab, kõduneb ja kängub (peapuuliiki varjavate nn prügipuude all), on lühinägelik rääkida ainult gigantsetest elektrijaamadest.\nOlev Veskimäe näitab kaht ühel ajal istutatud kuuske kuusikus, kus harvendusraie on jäänud tegemata.\nParim koht metsamaa müügiks! www.kinnistu.ee tel 501 7886\nTargal hooldusel saab Eesti metsast välja harvendada 20– 30 mln tihu ebaefektiivset puitu, mis omakorda päästab kasvama 30–50 mln tihumeetrit väärispuitu. Sellise meelepärase ja jõukohase tegevusega saaksid tööd tuhanded inimesed, eriti need, kes maapiirkondadesse hoiduvad. Kuna väljaraie hooldus puudutab valdavalt peenema tüvemahuga puid, on töö tavaraiest turvalisem ega nõua kalleid-raskeid masinaid. Kohati on tööks lihtsalt kuivanud, kännult murdunud puuritvade kokkukandmine, mis ei eelda kirvest-saagi, rääkimata eriharidusest. Samas annab selline “aeroobika” meeldivat vaheldust ka üliharitud seltskonnale. Mida karmimad talved, seda kõrgem on metsas kuivanud puidu hind ja seda kergem sületäie kaal. Jutt, et sellisest puidust võiks hoopis mööblit valmistada, on halb eneseõigustus. Muidugi, jõuetult oodates ja harvesteridega lageraieid vohmides jäävadki meile lähitulevikus okslikud pajupõõsad, millest tõesti vaid roigasmööblit kannatab nikerdada. Kuhu me aga seda siis müüma läheme, kui rikas Norra on õli põletamisega laostunud ja\nnende lapsed koolides kuivtoitu närides autistideks hakanud ega oska korvmööbli ehedust aimata... Kui eestlase pere neljatunnisest telekavahtimisest pool metsa puhastamise peale raiskaks, saaksime tulemiks pereisa tehasepalgaga võrreldava töötasu, lisaks kilomeetrid, mis sõitmata jäävad, kuna tööpaik on kohapeal. Majandushoopi tunneksid muidugi TV-purgi poed, kataloogikaubamajad ja essemmess-laenajad, aga neilegi kuluks pelletipabulate asemel vahelduseks ehedat metsakuiva lõõmutada. KENA foorumil* Tartus küsitletud teadusemees ütles siiralt, et metsaküsimused on talle võõrad. Miks aga ei kuulata siis neid riigimetsast kinga saanud sadu praktikuid, tänu kellele rohelust Eestisse veel jätkub?\nVeel saaks muuta Kas tõesti sellepärast, et tuumaahju miljarditest on lihtsam protsenti lõigata või põlevkivi suitsukatte all raha jagada? Muidugi loodab iga mees enne suuremat globaalset jama “vildid lattu ära anda” ega raatsi end ka jagaja ametist taandada lasta... Juhtub inimene metsaga tõeliselt sõbraks saama ja oma perele kivist, savist, palgist isemajandava taluüksuse looma, on ta nii kapitalisti kui kommunisti haardest jäädavalt kadunud. Ta ei vaja enam valitsejat ega korrakaitsjat, haiglat\nega sanatooriumi. Tema talu ongi tema elu. Metsaga aga on nii: kui võtad metsast õige ja jätad metsa õige, kasvavad laaned aina vägevamaks, võimaldavad vägevamalt ka võtta. Meie lähiajalugu võttis taludest parimad inimesed ja laantest parimad puud. Praegu veel saaksime seda muuta. Veel on vesi kaevudes ja muld põllul. Ülejäänu jääb meie endi kahe kõrva vahele ja sinnagi tuleb targalt toimetades aina juurde.\nRiskivabam elu Väljaraiutav puit tuleb loomulikult arukalt juhitavaks energiaks muuta. Tänapäevased kombijaamad lubaksid elektri tootmise Eesti peale nõnda hajutada, et kaovad suured kõrgepingeliinid ja risk Ida-Virust sõltuda. Tartu foorumil esinenud teadlaste ainus vastuargument nn prügipuidu põletamisele oli vabaneva soojuse arutu küllus. Võrreldes tuumajäätmetega või kivituha õudusega, on ju soe vesi lausa taevamanna! Igasse vähegi arvestatavasse tiheasulasse võib väliujula tulek olla tähtsam terviseturgutus kui kümne haigla ehitamine. Äraujutud soe vesi läbiks omakorda kasvuhoonekütte ja pääseks filtreerituna edasi näiteks kalatiikidesse... Pekk ja hamburgerid on juba paljud ajud hanguma ajanud. Jõujaamade hajalipaigutuse ja autonoomsuse kui ülitähtsa riigikaitselise aspekti järgimine teeks Eestile au parimate riikide ladvikus. Mis tahes terroriakt või loodusõnnetus, mis tulla võib, piirduks ainelise kahjuga, ei suudaks aga halvata või reostada elukeskkonda. * Kirjutise ajend on Kliima- ja Energiaagentuuri KENA ning Tartu Regionaalse Energiaagentuuri TREA 21. märtsil korraldatud foorum “Eesti väljavaated ja alternatiivid praegusele energiamajandusele”.\nAprillis algab puugihooaeg Terviseamet loeb Eesti puugihooajaks aega aprillist oktoobrini. Puuk muutub aktiivseks, kui maapinna temperatuur on viis soojakraadi või rohkem. Metsainimestel tasub seda silmas pidada, kuna puugid võivad levitada haigusi. Puukentsefaliiti haigestumise esimesed juhud ilmnevad tavaliselt mais, aga puukborrelioosi registreeritakse aasta ringi, kuna osa haigusjuhtudest tuleb ilmsiks alles tüsistuste kaudu. Tänavu esimese kahe kuuga avastati Eestis 87 borrelioosijuhtu. Seda on 13 võrra rohkem kui eelmisel aastal, aga\nsee ei pruugi tähendada haiguse laiemat levikut. Nagu entomoloog Uno Roosileht ETVs ütles, on borrelioosi diagnoosimine märgatavalt kasvanud, kuna inimesed pöörduvad sagedamini arsti poole. Vanasti põeti haiguse kergemad vormid kodus püstijalu ära. Puukborrelioosi vastu vaktsiini ei ole ja immuunsust pärast haiguse põdemist ei teki. Puukentsefaliidi vastu on võimalik lasta end vaktsineerida. Terviseamet soovitab kaitsesüstimist alustada aprillis. Vaktsineerimine koosneb kolmest süstist. Kaks esimest tehakse 1–3kuulise vaheaja-\nga, kolmas kuni aasta hiljem. Pärast kaht süsti on immuunsus hea, kuid kestab ainult ühe hooaja, kolmas süst pikendab immuunsust. Iga kolme aasta tagant on taas vaja teha üks kordussüst. Kes puukidest rohkem teada tahab, leiab infot internetist, kus on olemas eraldi puugiinfolehekülg puuk.ee. Sealt saab muu hulgas teada, et Eestis levinud puugiliikidest võivad haigust levitada võsapuuk ja laanepuuk. Samuti leiab sealt teavet puugi eluea ja arengutsüklite kohta.\nSamas kohas, aga uut moodi\nKokkuarvamatu hulk materjali, mis kas või maastikuhoolduse mõttes võiks minna katlasse.\nTaastuvenergeetika areneb liiga lünklikult Sõnu on tehtud palju, aga võsa kui biomass on suures osas ikka kasutuseta. Keerutan käes järjest suurenevaid arveid elektrienergia ja võrguteenuste eest, millele lisandub salapärane ja kopsakas taastuvenergia tasu, ning olen nõutu. Võrguteenuste parandamise vajadusest, eriti maakohtades, on palju räägitud, suuri sõnu on tehtud taastuvenergia teemadel, kuid mõlemal suunal on areng olnud nigel ja intrigeerivalt valikuline.\nAsjaga tegeldakse Elektrivõrk paikneb valdavalt eramaadel ja õhuliinide alune pind on vähemalt metsamaadel otstarbekast maakasutusest väljas. Vähe sellest, see maa on suureks tüliks nii maaomanikule kui ka elektrivõrgule: kasvab pidevalt metsa, on risustatud lamapuidu ja kändudega, on näotu ja tuleohtlik, igaühele harjumuspäraselt prahistamiseks saanud eikellegimaa. Probleem trassidega kerkis juba maade tagastamise-erastamise algfaasis, kuid on mõistliku lahenduseta siiani. Viimati tõstatas liinide talumise kohustuse liiga väikese tasu seadusevastasuse õiguskantsler, kes soovis, et Riigikogu asja üle vaataks. Ettepanek leidis toetust ja “maaomanikele antakse kindlus, et selle küsimusega tegeldakse”. (Õpetlik on lugeda sellest Riigikogu stenogrammi 22.09.2010.) Rahalise poolega niisiis “tegeldakse” (liinialuste maade omanikel on tulevikus loota\nkompensatsiooni ehk maamaksu ulatuses), aga trasside hooldamine on täiesti ettearvamatu tegevus. Võiks arvata, et taastuvenergia suurte projektide seas on Eesti Energial läbimõeldud plaan ka biomassiga, mille hulka mahub trassidelt raiutav puitollus. Raha ju trasside hooldamiseks planeeritakse ja kulutatakse. Rumal mõte! Nii tühine osa meie jõukal maal ei tasu koristamist! Ja töö käib ikka nagu sovetiajal: kus häda, kunas leidub tegijaid ja raha. Möödunud suvel kohtasin Kagu-Eestis töökat Läti brigaadi, kes oma bussiga edasi liikudes elas ja ööbis mitmendat nädalat 110kW trassil, mida brigaadi liikmed olid niitnud juba mitmekümne kilomeetri ulatuses. Kiitsid rahvaste suhtlemise keeles meie rikast riiki, mis annab neile tööd.\nTrassil ei muutu midagi Küsimusele, kas maaomanikega on tegevus kooskõlastatud, ei osanud nad midagi vastata, näitasid paar aastat tagasi koostatud trassiskeemi, kus raiekohad tähistatud, ja pakkusid rääkida nende ainsa kontaktisikuga – endi ülemusega Riias. Riia ülemus arvas, et küllap siis on kooskõlastatud, kui neile teha anti. Maaomanikke võis raiutud lõigul olla mituküm-\nmend, kuid polnud kuulda, et keegi raiest teadis enne saagide vingumist. Saagide vaikimisega lõpeb ka tellitud töö, maha jäävad kuni poole meetri kõrgused kännutüükad ja risti-rästi langenud tüvekesed, kus põdergi võib jalad murda. Tuleohtlikus maastikus jäävad teede äärde kuivama kergestisüttivad okaspuuvõradki. Seda laama ei taha keegi koristada ka peale makstes. Lisaüllatuseks on, et kohtades, kus ühisel ja ühtmoodi kinni kasvanud trassil paralleelselt kulgevad eri voolutugevusega liinid, ei toimu raie ühel ajal, isegi mitte samal aastal, sest igal liinil on eraldi ülemused, kes omavahel asju ei suvatse kooskõlastada. Tänapäeval saaks ja peaks selliseid töid tehtama hoopis mõistlikumal moel, kui puiduhakkel oleks püsiv nõudlus ja kohane hind. Kus on need mitmel tasandil jutuks olnud, kogu maad katvad väikesed biokütusega jaamad, mis annaksid inimestele tööd, sooja ja energiat? Seda kütust on ju meil kokkuarvamatul hulgal, liinialused on vaid väike näide. Umbe on kasvanud teeveered ja kraavikaldad, olles toidulauaks kobrastele. Võssa upuvad põllumajanduslikud maad.\nEesti pinnal kasvava biomassi täielik ja otstarbekas kasutamine peaks leidma tähtsa koha riigi lähiplaanides.\nMetsamaadel ligi pool raiemahust, kui seda metsakasvatuslikult õigesti teha, kõlbab vaid puiduhakkeks. Arengukava raiemahuarvude järgi saaks sealt aastas 6–7 mln tm küttepuitu, mille raiumise vastu ei tohiks olla midagi ka kõige rohelisemal rohelisel ja mis ei tekita mingit konkurentsi puidutöötlejatega.\nEesti oma biomass Eesti pinnal kasvava biomassi täielik ja otstarbekas kasutamine peaks leidma tähtsa koha riigi lähiplaanides. Hetke tuumapaanika ja massimigratsioonide taustal on see eriti tähtis nii julgeoleku, regionaalarengu, tööhõive mõttes kui ka paljudes majandusaspektides maastikuhoolduseni välja. Pealegi, selleks ei ole vaja oodata haridusreformi tulemusi või uut põlvkonda, sellega saab alustada kohe. Maal leidub veel mõni inimene, kes oskab ja tahab teha tööd. Patriootliku ettevõtmise korral, mis ei ole võrreldav tuulikute sisseostmise ja püstipanemise diiliga, on inimestele arusaadav ka elektri eest makstav taastuvenergia tasu... Valimised on möödas, rohelised Riigikogust väljas. Kes torgiks Eesti Energiat energiaprobleemidega rohujuure (s.t Eesti) tasandil, et kogu aur ei kuluks õli tootmise organiseerimise projektidele Aafrikas ja Ameerikas? Viimane on muidugi kihvt ettevõtmine, kuid vaadakem ka kodus ringi. Ainult projektipõhine etlemine – eks elektriautodegi projekti efekt ole rohkem välispidine – Eesti iseolemist ei kindlusta.\nElu käib spiraali mööda. Nii, et ikka ja jälle oleme samas kohas, aga uut moodi, uuel tasandil, ühe spiraalikeerukogemuse võrra rikkamalt. Taas on üks selline keerd nähtav. Metsanduses näiteks sellega, et jälle investeeritakse Eestis saeveskitesse. Aegviidus ja Pärnumaal Saugas, kus ju mitte väga ammu, 2007. aastal Stora Enso oma peenpalgisaeveski kinni pani. Puiduhinnad tõusevad, metsaomanikel on uuesti tahtmine oma metsas tegutseda. Kuuldavasti on tegutsejaid rohkem kui enne masu. Puitu on rohkem ja ka metsad saavad rohkem korda. Hiiumaa metsanduse tugiisik Aira Toss leiab, et metsaomanikud mõtlevad realistlikumalt, elutervemalt kui enne masu, kinnisvarabuumi ajal, mil mõnes sektoris lendasid palgad üles, ilma et sel priiskamisel katet oleks olnud. Mõtlemise muutus kehtib ju laiemaltki ja see on vast siis see uus asi spiraalipidi endises kohas tagasi olles. Oma “väikese” spiraalikeeruga on metsaomanikud sees ka selles spiraalis, mis kordas pärast taasiseseisvumist metsas sedasama, mida tehti Eesti Vabariigi sünni järel – olid üleraied ja salaraied, mis meil jõudsid haripunkti viimaseks sajandivahetuseks. Rahunemine tuli 1930. aastatel ja meil viimasel kümnendil. Erinevus on see, et tookord olid külad, nüüd linnad rahvast täis. Erinevus on ka see, et tookord laiusid ümber külade-talude põllud ja karjamaad, nüüd metsad. Eestis on 2,2 miljonit hektarit metsamaad, millest 830 000 hektarit on tekkinud pärast 1940. aastat. Suurem osa uuest metsast kasvas tühjaks jäänud talude põldudele ja karjamaadele. Eesti on kasvanud metsa ja mets puudutab igaüht, kuid linnastumine on sesse lisanud oma jälje. On ju teada, et inimene igatseb kõige rohkem seda, millest ta ilma on jäänud. Linnakivide vahel on sündinud valuline looduseigatsus, mida 1930. aastail ilmselt ei olnud. Seesama igatsus näib olevat see, mis hoiab kramplikult elus teadmist, nagu oleks metsakasutus, metsa raie ülim patt. Linnastumist enam tagasi ei pööra, aga ometi pudeneb sealt tulijaid (uhke, et ka noori), kes näevad oma tulevikku maal ja usuvad seal hakkama saavat. See on seesama, mida rõhutavad tänases Metsalehes isa ja poeg Veskimäe. Veskimäed lähevad kaugemale ja arvavad, et needsamad põlluvõsast isepäi kasvanud lehtpuumetsad tuleb kasutada ära, et päris mets kasvama pääseks. Samas on Eestis käivitatud taas metsade päästmise aktsioon, mille juhistest leiab, et raiete peatamiseks sobib kõik, olgu või äärmuslikud võtted... Eks näis, kuhu jõuame järgmisel spiraalikeerul. Ent praegu paar sõna veel õige lähitulevikust, aprilli Metsalehest. Tahame ka oma panuse panna rahvusvahelisse metsa-aastasse ja kavatseme järgmises Metsalehes välja kuulutada kuus kuud kestva võistluse. Teemaks on kuklasepesad ja võistlus on selle peale, et kelle metsas on kõige rohkem pesi ning kelle metsas on kõige kõrgem pesa. Kui talviste metsatöödega asi ühel pool, on võib-olla paras aeg vaadata, mida ja keda seal metsas veel leiduda võib...\nJuhani Puukool müüb\nmaarjakase- ja sanglepaistikuid.\nTellimine: Valdo Virvelaid, 513 9573, valdo@plantex.ee\nPigem kallis hobi kui kasumi allikas RAIVO TASSO\nPõlvamaal Mooste vallas elav Aare Veetsmann, kes on põllumees, metsaomanik ja jahimees ühes isikus, kommenteerib arvutuste abil uue jahiseaduse vaidlusi. Alustaks sellest, millega eelmises Metsalehes Tiit Randveer lõpetas – metssea ja metskitse nimetamine suurulukist väikeulukiks ei oleks mõistlik. Väikeulukile tohib jahimehest maaomanik oma maal jahti pidada. Metskitse ja metssea puhul ei tohiks aga kinnistupõhisele jahindusele üle minna, kuna need ulukid vajavad oma eluks palju suuremat pinda, kui seda on Eesti keskmine kinnistu. Praegu, kui nad on suurulukid, antakse jahimeestele ette, kui palju tohib küttida emas- ja isasloomi, noorloomi jne. Väikeulukite puhul küttimisstruktuuri ei arvestata ning see paneks sea ja kitse populatsioonid ohtu. Tegin arvutusi, kui palju hektareid on vaja, et ühte kitse saaks küttida. Võtsin aluseks 2009. aasta küttimistulemused, keskkonnaministeeriumi ja statistikaameti andmed. 2009. aasta oli üks intensiivsemaid küttimisaastaid üldse. Ja mis välja tuli: üks metskits kütiti Eestis keskmiselt 249 ha, üks metssiga 188 ha ja põder 934 ha kohta. Eelmine talv võttis kitsi kõvasti vähemaks ja ka nende küttimine läks tagasi, nii et kitse kohta on pind muutunud palju suuremaks. Näiteks Põlva jahiseltsis kütiti 2010. aastal üks kits 855 ha kohta. Kuidas võiks välja näha jaht, kui metskits oleks väikeuluk ja jahimehest maaomanikul oleks õigus teda oma kinnistul küttida?\nPiltidel on metskitsed, kes talv läbi Aare Veetsmanni lisasöötmisplatsi lähistel elasid, ja mees ise, kes parasjagu loomadele uut noosi serveerib.\nKeskmine kinnistu suurus on umbkaudu 15 hektarit. Kui Eestis saab küttida ühe kitse 249 ha kohta, peavad maaomanikud järelikult omavahel selle küttimise kokku leppima. Mida selle väikeulukiks nimetamisega taotletakse? Kas jahitulu? Ma arvestasin, kui palju maaomanik oma maalt jahinduslikku tulu võiks saada, kui ühtegi grammi liha endale ei jäta. Aluseks võtsin loomade keskmised kaalud ja hinnad, mida liha müües oleme saanud. Täiskasvanud põdra keskmine lihakehakaal tuli 175, vasi-\nkal 80, sokul 18, kitsel 16 ja tallel 12 kilo, täiskasvanud seal 50, kesikul 35 ja põrsal 18 kilo. Adavere Cheef Foodsi ostuhind põdralihale oli hiljuti 2.83 €/kg, vasikaliha eest maksti 2.24, sokuja kitseliha eest 3.26 ja metssealiha eest 2.75 €/kg. Arvestasin, et 2/3 oleks I sordi liha ja ülejäänu II sort. Panin kõik selle jälle hektari kohta paika ja selgus – puht realiseerimistulu on Eesti keskmisena hektari kohta 1.06 eurot, umbes 16 Eesti krooni. See on aga kogu jahipidamise keskmine. Liigiti on nii, et põdraliha eest saaks 42, sealiha müügist\nTegelikult teevad meie kütid praegu jahindusse mitu korda rohkem kulutusi, kui sealt tuluna tagasi saavad. Aare Veetsmann\n44 ja kitseliha müügist 20 eurosenti hektari kohta. Eesti keskmine näitab ilmekalt, et tegelikult teevad meie kütid praegu jahindusse mitu korda rohkem kulutusi, kui sealt tuluna tagasi saavad. Ja arvamisel, nagu lõikaks maaomanik ise jahti korraldama hakates hirmsat tulu, pole alust. Tõsi, tulu oleks võimalik saada üks-kaks aastat, aga siis on seal mets loomadest tühi ka. Erametsaportaali foorumist lugesin, et maaomanikud on valmis ka jahiulukite seiret tegema seadusega reguleeritud mahus ja õiglase tasu eest. Meie jahimeestena teeme praegu seiret ja loendust muide tasuta. Mis tuleks välja loendusest kinnistute kaupa? Oletame, et maaomanik näeb oma maadel, 15 hektari peal viit kitse jooksmas. Aga laseb ka oma ustava sõbra uksest õue, too teeb kolm korda korda auh ja kitsed jook-\nsevad kolmest-viiest maaomandist läbi – kõik omanikud näevad neid ja ka loendavad... Üks valus teema teile on ulukikahjustused, mille kompenseerimist jahimeestelt oodatakse. Kuidas suhtute sellesse põllumehe ja metsaomanikuna? Kui mul varas käib, ütleb politseinik, et ma pole oma vara hästi kaitsnud. Sama on ulukikahjustustega – kui tahame, et metsades ikka ka loomi oleks, tuleb arvestada, et nendele on elamiseks vaja toitu ja paratamatult tähendab see põllul ja metsas teatud kahjustusi. Aga maaomanik peab ise ka midagi tegema, et neid vähem oleks. Mina harin maad 540 hektaril. Kuna meie jahipiirkonnas on loomi üsna palju, on kahjustusi omajagu, eriti just metsseakahjustusi. Kasvatan kartulit 15 hektaril. Põldudel on elektrikarjused\nümber ja sellest piisab. Pean tegema natuke rohkem tööd, aga ma ei kurda, mul on kelder kartulit täis. Olen elektrikarjuse ostnud ja pean vaatamas käima, et karjusealune heina ei kasva või et ega keegi ole seda maha jooksnud. Sügisel kerin karjuse kokku ja kevadel panen teise kohta üles. Sead teevad ka viljapõldudele kahju. Kui nisupõllul hakkab tera piimjaks muutuma, olen igal õhtul käinud põldude ääres ja vahel kõnnin neist ka läbi. Kui sigu näen, olen vahel hirmutamispaugu õhku teinud – kaovad tükiks ajaks. Ulukikahjustuste osa on vanas jahiseaduses kõige suurem probleem ja see tuleb üle vaadata, aga kindlasti mitte nii, et vastutajaks jääks ainult jahimees. Sel peaks ikka olema kolm osapoolt– maaomanik, jahimees ja riik.\nEesti Mets märgib metsa-aastat ÜRO peaassamblee resolutsiooni nr 61/193 järgi on 2011. aasta kuulutatud rahvusvaheliseks metsa-aastaks. See ongi tänavuse esimese Eesti Metsa numbri põhiteema. Avaloos selgitab Erik Kosenkranius peamiselt globaalseid, aga põgusalt ka Eesti metsapoliitilisi sõlmküsimusi. Mari-Liis Kitteri annab ülevaate suurejoonelisest programmist, mida RMK kavatseb Eestis metsa-aasta puhul üldsusele pakkuda. Metsa-aastaga seotud on ka uudisterubriigis toodud sõnumid metsanduse huvirühmade ümarlauast Eestis ja ÜRO 9. metsandusfoorumist New Yorgis. Sõna saavad metsanduse huvirühmade esindajad: Udo Timm kirjutab ohustatud liikidest metsas, Ain Alvela metsatööstuse tähtsast rollist Eesti majanduskriisist väljatoomisel, metsaomanik Kalju Mängli oma muredest raiete pärast.\nToivo Meikar annab ülevaate metsaülemate seisusest ajaloo vältel, Heino Kasesalu on võtnud vaatluse alla 90. aastapäeva tähistava Järvselja õppeja katsemetskonna, Triin Kusmin jutustab Põhja-Eesti, Läänemaa ja Saaremaa metsanduslikust pärandkultuurist. Pille Rõivas tutvustab värvikat ja väsimatut metsameest Kaupo Ilmetit, kes tänavu tähistab oma 80. aasta juubelit. Jüri Pere meenutab oma isa, legendaarset loodusfotograafi Paul Peret, kelle sünnist möödus tänavu 100 aastat. Matkasõbrale peaks huvi pakkuma Ain Eriku kirjutis loodusmälestistest ja ajaloolistest vaatamisväärsustest vana Postitee ääres praegusel Tartu–Võru maanteelõigul Tilleoru kandis.\nMetsaleht (märts 2011)


Riidekapp Create Sign, 1800 x 800 mm, hall | AJ Tooted Eesti Kiirtellimus\nRohkem informatsiooni toote kohta Andke ruumile unikaalne välimus nende stiilsete ning modernsete riidekappidega. Innovatiivsed riidekapid on disainitud Aj disaineri Cecilia Sööpi poolt, kes on võitnud prestiižse Red Dot Design Award 2015 auhinna. Kappidel on tugev konstruktsioon, mis on valmistatud lehtmetallist. Uksed on varustatud kvaliteetsete mööblihingedega. Riidekapid sobivad võrdselt hästi nii kaasaegsesse töökohta, spordiklubi riietusruumi kui ka kooli koridori. Paindlike lisatarvikutega saate kergelt kohandada kapi vastavalt oma nõudmistele. Creat Sign kappidega on ainsaks piiriks teie kujutlusvõime. Creat Sign on varustatud siledate ning stiilsete ustega, mis annavad suurepärase väljanägemise. Süvistatud käepidemed on plastiktaskuga, mis võimaldavad teil muuta kapi personaalsemaks. Lisage pilt, lemmikvärv või number plastikust taskusse. Avad kapi üla- ja alaosas tagavad suurepärase ventilatsiooni. Kõrgetel mudelitel on kaldus katus, mis ennetab, et personaalseid esemeid ei unustata kapi peale. Kaldkatus ennetab tolmu kogunemist ning lihtsustab puhastamist. Lehtmetallist riidekapid Creat Sign sarjast on kergelt kohandatavad vastavalt hoiustamise nõudmistele. Valige alusraam, lisatarvikud ning lukk, mis sobivad kõige paremini teie personaalsete nõudmistega. Jalaraam tõstab kapi põrandalt üles, luues kerge ilme ning parandades õhuliikuvust. Saate lisada ka jalaraami kattepaneelid. Need on kinnitatavad jalgade külge ning kergelt eemaldatavad koristamise eesmärgil. See ennetab mustuse kogunemist ning esemete jätmist kapi alla. Nii mütsiriiul kui ka täiendav riiuliplaat on paindlikud ning paigaldatavad soovitud kõrgusele. Kõik lisatarvikud on saadaval eraldi.\n52 kg Montaaž:


Tulekul traditsiooniline Olympic Summer Festival | PokerNews\nTulekul traditsiooniline Olympic Summer Festival\n2011 August 17 Britta Gassmann\nSelle suve viimane võimalus hittida üks korralik võit ehk Olympic Summer Festival 2011 toimub enne sügiskülmade saabumist Riias, Tallinnas ja Vilniuses. Kõik Baltikumi pokkerihaid on oodatud!\nFestivali raames on turniire igale maitsele, alustades €70 sisseostuga NL Texas Warm-up turniirist ja lõpetades €300 sisseostu, 15 000 algstäki ja 45-minutiliste tasemetega NL Texas põhiturniiriga. Kokku toimub kolmes linnas tervelt 14 erinevat turniiri.\nKõigil huvilistel on võimalus 300-eurone pääse lunastada ka live- või online-satelliite mängides. Olympic-Online pokkeritoas saab võita põhiturniiri istekoha vaid €2,20 eest. Täpsema info satelliitide kohta leiab Olympic-Online kodulehelt.\nOlympic Summer Festivali turniiride ajakava on järgmine:\nRiia, Olympic VooDoo Casino - Radisson Blu Hotel Latvija - 15.08 - 20.08.2011\nTallinn - Reval Park Hotel & Casino - 22.08 - 27.08.2011\nVilnius, Olympic Casino - Radisson Blu Hotel Lietuva - 06.09 -10.09.2011\n*Hotell vastavalt riigile, kus ranking võideti.\nPokernewsi mängijatele, kes läbi meie linkide liitunud Olympic Online-s toimub pühapäeval 21.augustil kell 21:00 eriline freeroll, kus 3 esimest pääsevad 27.augustil toimuvale deepstack turbo freezout turniirile, mille buy-in €55. Algstack 15 000 ja levelid 15 minutit. Hea võimalus festivalil tasuta osaleda. Soovime kõigile edu!\nPS! Loetud päevad enne Olympic Summer Festival Tallinna etapi algust toimuvad Olympic-Online Poker Series aka OOPS (19. augustil) ja Suomiturnaus (20. augustil). Suurenda oma bankrolli ja täida terve nädal pokkeriga!\nOlympic-Online profimängijad Marrakechi turniiril rahades 10\nOlympic-Online meeskond osaleb pokkeriturniiril Marokos 14


Braxton Hicks on 20 nädalat - uus lastekeskus - Rasedus - 2019\nBraxton Hicks'i kokkutõmbed võivad olla üsna murettekitavad, eriti esimestel emadel; kuid võite olla kindlad, et nad pole mitte ainult ohutud, vaid tegelikult täiesti normaalsed. Braxton Hicks'i kokkutõmbed algavad tavaliselt raseduse keskel. Need on emaka lihaste tugev karmistamine. Mõned naised ei pruugi neid üldse tunda; teised naised tunnevad neid üsna tugevalt. Nad on kindlasti kokkutõmbed, kuid nad ei tähenda, et olete tööjõus. Braxton Hicks 20 või enama nädala pärast võib tähendada, et teie keha tegeleb reaalse asjaga.\nPaljud naised hakkavad tundma Braxton Hicks'i oma kolmanda trimestri ajal, kuid neil, kes on juba teisel trimestril, ei ole ebatavaline. Tegelikult on Braxton Hicks 20 nädala pärast täiesti korras - sinu emakas on alates seitsmendast nädalast natuke hõrenenud! Mida suurem on emakas, seda rohkem tunnete kontraktsioone.\nNeed kokkutõmbed algavad tihti karmistamisena, millel ei ole palju valu. Aja jooksul võivad nad muutuda tugevamaks ja tunda menstruaalseid krampe. Teie raseduse lõppedes võivad nad olla ebamugavad, et teid ööd üles äratada. Aga neid ei peeta tõeliseks tööjõuks, sest nad ei too kaasa raskemat tööjõudu ja nad ei sõlmi piisavalt emakakaela avamiseks.\nMillised on põhjused ja kuidas saada abi?\nPeaaegu kõik võib vallandada Braxton Hicks'i 20 nädalat ja pärast seda. Nad on eriti tavalised pärast pikka päeva, mil ema on olnud väga aktiivne. Need võivad juhtuda ka siis, kui laps ise on palju liikunud. Kui teil on dehüdratsioon, kui teil on täielik põie, kui olete just seksinud, võib Braxton Hicks muutuda tugevamaks. Neid võib isegi käivitada keegi, kes lihtsalt puudutab teie kõhtu!\nBraxton Hicksiga ei saa midagi teha, sest need on täiesti normaalsed ja loomulikud. Siiski, kui teil on ebamugav, proovige neid nõuandeid:\nMuuda asukohta. Tõuse ja mine ringi! Mõnikord veenab positsiooni muutus kontraktsioone rahunema.\nVőta magada. Kui olete liiga väsinud, ei pruugi teil olla ainult rohkem kokkutõmbeid, vaid tunnete ka neid tugevamalt.\nHangi massaaž. Inimeste käte surve kehale võib leevendada valusid ja rahuneda kokkutõmbed.\nPüüdke lõõgastuda. Soe vann, lõõgastav muusika, hea raamatu lugemine ja muud lõõgastustehnikad aitavad teil Braxton Hicks'i valu leevendada.\nKuigi enamik kontraktsioone selles etapis ei muretse, võivad nad olla märk sellest, kui nad on kombineeritud teiste sümptomitega. Kui teil on Braxton Hicks 20 nädala pärast - või igal hetkel - ja teil on ka vaginaalne verejooks, vedelike leke tupest või kontraktsioonid, mis on liiga sagedased või ei lähe ära, on aeg helistada oma arstile.\nTeine märkus on teie lapse liikumine. Kui nad muutuvad intensiivsuses ja kestuses või kui nad on vähenenud, pöörduge kohe haiglasse.\nSageli aitab see kuulda, mida teised on kogenud, nii et saate paremini hinnata, kas teie olukord on „normaalne” või mitte. Siin on, mida teised pidid ütlema:\n„Alustasin Braxton Hicksit 20 nädala pärast. Aga nädal hiljem ei olnud nad lihtsalt juhuslikud, vaid tulid iga kümne minuti tagant. Nad püüdsid mind monitori külge ja nägime neid kindlasti, kuid mõne tunni pärast kontrollis arst ja ütles, et mul ei ole enneaegset sünnitust. Nii et mulle öeldi, et seda lihtsalt praegu välja sõidan.\n„Kõik näis minu raseduse ajal hästi välja, aga siis hakkasin Braxton Hicks'iga, mis oli nii tugev, et pidin neid peatama ja hingama. See ei tundunud õige, nii et ma läksin ERi. Selgus, et mul oli nakkus ja vajain kohe antibiootikume! Pärast esimest annust läks minu Braxton Hicks ära. "\n„Alustasin ka 20 nädalat Braxton Hicksit. Arst ütles, et loen neid. Kui mul oleks ühe tunni jooksul rohkem kui kuus, siis mulle öeldi, et ma valetan mu poolel ja juua veidi vett. Kui ma ikka veel neid oleksin, peaksin teda kohe kutsuma. Mõnikord oleks mul kuus tundi või isegi rohkem, kuid vesi ei suutnud neid peatada. Ma andsin terve lapsele 39 nädalat! ”\n„Mul ei olnud neid kunagi oma esimese lapsega, aga siis oli mul kogu aeg oma teise lapsega. Kolmas, mitte midagi - mitte üksik, mida ma tunnen. Kui kummaline!"\nMis siis, kui Braxton Hicks on valus?\nEnamasti ei ole Braxton Hicks 20 nädala pärast ja pärast seda valus. Siiski muutuvad nad raseduse edenedes intensiivsemaks ja emakas suureneb. Mõnikord võivad nad tunduda nagu tõeline asi, aga kui nad vähenevad, kui liigute või veedate, siis nad ei olnud kindlasti reaalsed.\nKuid teil võib vaja minna abi nende kaudu. Ärge unustage keskenduda oma hinge, kui teil neid on. Hingake aeglaselt ja sügavalt ning loe, nagu te teete, et aidata teil oma meelt valu eest ära võtta.\nKui ebamugavustunne muutub liiga palju, rääkige sellest oma arstile. Eriti kehtib see siis, kui olete proovinud ringi liikuda, sooja vanni, lõõgastava ja joogiveega, kuid Braxton Hicks jätkub.\nTeine valu: ümmargune ligandi valu\nBraxton Hicks 20 nädala pärast võib tegelikult olla midagi, mida nimetatakse ümmarguste sidemete valu. Selle põhjuseks on emakakaela ümbritsevad sidemed, mis ulatuvad teie kasvava keha juurde. Sageli võib see venitamine põhjustada valu. See võib juhtuda ühel küljel korraga või mõlemal küljel korraga. Tavaliselt tundub see terav ja torkav või igav valu. Tavaliselt läheb see kiiresti ära, aga kui see nii ei ole, rääkige sellest oma arstile. Kuigi ümmarguste sidemete valu on normaalne, ei ole pidev valu - see võib olla probleemiks.\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Kas on tavaline, et Braxton Hicks on 20 nädalat?


Tere sombust simunapäeva!\nTäna otsustasin vaatamata kehvale valgusele pildistada üles mõned ehted, mis homme müüki viin.\nKuna tegelen parasjagu enesedistsiplineerimisega teemal "uut tellimust helmepoest ei tee ennem kui vanad jubinad otsas"\nsiis kasutasin ära hulga eelpainutatud traati\nSiis veel üks punane-must komplekt\nja roosa ja halliga, mis mulle endale eriti meeldib\nja mõned lihtsalt kõrvarõngad\nja paar järjehoidjat\nNäitan korra veel ka oma woodokõrvitsat, sest tegin uue ilusama taldriku\nKui keegi teist linast armastab, siis viimased päevad on linase projekti registreeruda. Ma ise mõtlen veel pisut.\nKurivalguke posted @ 16:10 - Link - kommentaarid (1)\nKõrvitsamoos jakummalised toataimed.\nKuna aiast saak koristatud ja enamu sissegi tehtud tekkis minul kui paadunud mullasonkijal vajadus siiski miskit kasvama panna.\nIstutasin seekord üsna teravaid taimi, villasest tehtud turdlehiseid.\nKõikidele aga ei saa ometi potililli kinkida ja seetõttu tegin ka ühe lõikelilledega nõelapadja ja kääride komplekti. See läks sünnipäevakingiks mehe õele.\nNüüd aga retsept, mida eile küsiti.\nKÕRVITSAMOOS APRIKOOSIDE JA APELSINIGA\n2 pakki (160 g pakis) kuivatatud aprikoose\nCa 1,5-2 kg hakitud ja tükeldatud kõrvitsa viljaliha\ntükk ingverit, riivitud sidrunikoort\numbes pool kuni kolmveerand kilo moosissuhkrut\nTükelda aprikoosid ja pane leigesse vette likku nii, et vesi neid katab.\nPuhasta ja tükelda kõrvits, pressi apelsinidest ja sidrunist välja mahl. Jäta üks apelsini kest alles, et saaksid sealt koore riivida või riivi koor ära ennem mahlatamist.\nPane kõrvits mahlaga keema.\nKeeda kuni kõrvits pehme, siis vajuta pudrunuiaga katki. (võib ka sauseguriga läbi sauata)\nLisa aprikoosid koos vedelikuga (seda ei jää eriti palju).\nKoori ingver ja riivi. Mina panin ca 3 cm pikkuse tüki ühest keskmise jämedusega ingverijuurest.\nLisa riivitud ingver, sega.\nLisa riivitud apelsinikoor (umbes 0,5-1 teelusika jagu) ja moosisuhkur. Lase segades keema tõusta ja pakseneda.\nPane moos eelnevalt pastöriseeritud purkidesse ja sulge õhukindlalt.\nIgaüks võib timmida maitse endale meeldivaks. Mina sain kasuämmalt veel ühe kõrvitsa mida moosiks keeta ja ise tegin ka ühe kõrvitsa-voodookõrvitsa\nKurivalguke posted @ 11:48 - Link - kommentaarid (1)\nMaagilise sügise maagiline lugu.\nTäna hommikul tuli postitädi ja tõi minule paki.\nOi ma rõõmustasin nagu pöörane. asi oli ikka täiega rõõmustamist väärt ka.\nTulihobu oli teinud minule suurepärase paki.\nKoti sees on õige magusad kuivatatud õunad, tassis aga õunalõhnaline küünal.\nTee on midagi mida ma praegu väga vajan, hallil ajal vajan turgutust nii kehale kui hingele.\nTulihobu oli täiesti täppi pannud ka sellega, et sõlmega pärliussid on minu lemmikud.\nSelles ussis on aga midagi lausa muinasjutulist sest see on just nimelt valge nagu lumi, punane kui veri ja must nagu eebenipuu.....\nEriliselt köitis mind aga see kui armsasti on Tulihobu kauni päevalillekaardi sisse kirjutanud. Sain väga vahvasti aimu sellest kuidas nende peres asjad käivad.\nAitäh, et jagasid kallis TULIHOBU!\nPisut pärast seda, kui olin hõisanud, et olen oma väärt paki kätte saanud märkasin, et ka minu tehtud pakk on kohale jõudnud.\nMina tegin paki SUNRAY le.\nSunray oli selle projekti ajal mitmeid isetegijaid toredasti toetanud ja tal oli igati hääd moosi väärt\nTegelikult algas minu projektis osalemine aga hoopis sellest sõnast maagiline või mütoloogiline ja juba ennem loosimist oli mul selge, et varesenööbid pean ma valmis tegema.\nNööpide tegu ei olnud lihtne, esmalt tuli valida puu, papa soovitusel ja eestvedamisel otsustasime vahtrapuu kasuks. Aga papa kes lubas mulle toorikud valmis saagida jäi vahepeal haigeks ja kartsin juba, et äkki ei jõuagi valmis. Papa paranes ja sain toorikud. Vahepeal olin uurinud ja otsinud, et ehk on kellegil allles nõukaaegset puidupõletit. Kaasa tõi sellise mulle ämma kuurist. Kui toorikutesse said augud puuritud ja toorikud lihvitud ja muukviiliga aukude ümbrused silutud selgus, et põleti ei tööta. Kaasa võttis minu kimbatust nähes trafo lahti ja õnneks polnudki asi hull, ainult üks juhe oli lahti.\nSelline nägi minu nööbitöölaud välja\nja sellised said nööbid pärast linaõliga õlitamist\nLoodetavalsti inspireerivad need Sunrayd, kes valdab väga kenasti lapitehnikat, miskit põnevat valmistama.\nKogu nööbitralli aja olin ma pakisaaja südame ja enda käte soojendamiseks vilditööd teinud ja valmistanud kruusisoojendaja, millel sügislehed tuules rabelemas ja mõned vihmapiisad ka peal. Reipuse lisamiseks kirjutasin veel ka hüüdlause "TEE SOOJA"\nVareste jaoks tegin veel pakendi, mis ühtlasi ka kaarti eest. Sinna värssisin kokku teadmised, mis leidsin netist otsinguga vares Eesti mütoloogias.\nSelline põnev projekt selleks korraks lõppenud.\nAitäh SUSALE järjekordse sügist soojendava projekti vedamise eest ja aitäh Tulihobule paki eest (kirjutan täis suuga sest õunatükk on hambus !\nKurivalguke posted @ 12:28 - Link - kommentaarid (5)\nSaaki loomingulist ja mitmesugust.\nSelle kuu suurim saak oli muidugi see, et poja tõi koju oma esimese tunnistuse, milles vaid head ja väga head hinded.\nPoja tegi ka oma esimese katsetuse siidimaali tehnikas, valmis selline draakon\nLisaks tegi poja veel inimeseõpetuse tööna jälgi endast\nPärast sai palju pesta varbaid ja sõrmi\nKuu alguses võtsin ülesse oma porgandisaagi, mille panin pooles suves maha huvipärast, et vaadadata kas pakendil olnud info porgandite varieeruvast värvusest on tõene.\nOli küll ja saak oodatust suurem.\nPorknad valgest oranžini.\nKuu keskel jäin aga koduseks. Ajutise töölt lahkumise puhul tegid kolleegid mulle väga armsa peo.\nKingiks sain ühe imekauni lille...\n...ja pealtkuulamise aparaadi saabuva sõbra jaoks.\nLill on sama ilus praegugi, nädal hiljem.\nKodus olles tegin sisse kõrvitsat klassikalisel moel\nValmistasin prillikandjale kingiks nõelapadja ja prillitoosi\nNo ja nüüd ootan pikkisilmi oma maagilise sügise pakki.\nKurivalguke posted @ 09:35 - Link - kommentaarid\nVillast ja magusat.\nKui sul on uus sõber, kes on veel nii väike, et teda nagu polegi veel. Ja ometi juba on ka. Siis tuleb soov tema pidulikuks tõeliseks saabumiseks valmistuda. Nii minulgi. Kuna minu uus sõber peaks saabuma siis kui ilmad juba külmad, kudusin talle teki. Novita huopanen lõngast, mida kulus iga värvi kohta tokk. alguses sai tekk suur ja lokkiv ja natule lötakas.\nSiis läks aga tekk pessu ja tuli sealt välja väiksema ja tihedama ja veel palju soojemana\nLoodetavasti sõbrale meeldib, kui teda sellesse vilasesse värvirõõmu kääritakse.\nKuna ei suutnud aga pärast tekipitsi heegeldamist heegelnõela kohe käest panna, siis tegin ühe kummalise kotikese. Nööbiks kerisin lõngapalli aga see jäi pärast vanutamist väga lötendama ja ma kaalun selle millegi muuga asendamist.\nTunti huvi minu eelmise postituse piparmündisiirupi vastu. Ausalt öeldes oli see ka minu jaoks esimene kord selliseid siirupeid teha. Retsepti leidsin "Kodu ja aed" augusti numbrist.\nVäike peotäis taime rohtseid osi\nPane ürdid 1 dl keeva veega tõmbama 30 minutiks\npane ülejäänud vesi ja suhkur potti ja keeda madalal kuumusel siirupiks, siis lisa kurnatud taimetõmmis.\nKeeda kuni tihenemiseni ja pane pudelisse või purki.\nMeie oleme lisanud siirupit näiteks teele ja magustoitudele. Kindlasti sobib pisut siirupit ka lihamarinaadi hulka.\nPiparmündisiirupile lisaks tegin siirupit ka päevakübara õiekroonidest. Mõnus hapukas siirup sai.\nVaatamata öökülmadele on õues veel palju imetlusväärseid seeni. Tasub minna jalutama ja imetlema sügise ilu.\nKaunist päikselist sügispäeva\nKurivalguke posted @ 09:20 - Link - kommentaarid (2)


Sposato süüasja arutatakse septembri lõpus - ärileht.ee\nSposato süüasja arutatakse septembri lõpus\nTallinna linnakohus hakkab Eesti Raudtee erastamises osalemisega Eestis tuntuks saanud skandaalse Sitsiilia ärimehe Giovanni Sposato õigusrikkumisi arutama septembri lõpus.\nTallinna linnakohtu esimehe Helve Särgava sõnul tuleb Sposato kriminaalasi arutlusele 27. ja 28. augustil kell 10.\nKeskkriminaalpolitsei saatis Sposato suve hakul kohtu ette süüdistatuna vara tahtlikule hävitamisele kihutamises. Algul süüdistas tolliamet Sposatot ka salakaubaveos, kuid see süüdistus langes hiljem ära.\nSüüdistuse järgi maksis Sposato oma tuttavale, et see organiseeriks temaga lähedastes suhetes olnud Tatjana Ozdoba vanemate autode süütamise. Enne süütamisi oli Sposato ähvardanud hävitada Tatjana vanemad Borissi ja Galina nii materiaalselt kui ka füüsiliselt.\nPolitseinikud pidasid Eesti Raudtee erastamist rahastada lubanud Sposato kinni 20. märtsi pärastlõunal Tallinnas Olümpia hotellis.\nSposato tunnistas hiljem politseile süütamiste tellimist. Kohtus nende tegude eest süüdimõistmise korral ähvardab Sposatot kuni kümneaastane vangistus.\nTeist korda sattus Sposato seadusega pahuksisse mai alguses, kui ta naasis Londonist Eestisse ja toll leidis tema pagasist deklareerimata jäetud suure rahasumma. Tolliamet esitas ärimehele salakaubaveo süüdistuse, kuid keskkriminaalpolitsei loobus hiljem sellest.\nTolliametnikud leidsid Sposato pagasist eri riikide valuutat kokku 186.142 krooni väärtuses.\nFüüsilistele isikutele on valuuta üle Eesti tollipiiri toimetamisel tollis deklareerimise nõue alates 80.000 Eesti kroonist, mistõttu toll alustas Sposato suhtes kriminaalmenetlust.\nEestis sai Sposato laiemalt tuntuks pärast intervjuud ETV-s, kus ta lubas finantseerida Rail Estonia pakkumist Eesti Raudtee erastamisel ning vajadusel ostusumma valitsuse liikmetele kas või sularahas kätte toimetada.\nSposato kohtus jaanuari keskel Tallinnas viibides ka majandusminister Mihkel Pärnojaga. Ajakirjandus on Eesti ja Belgia politseile viidates sitsiillasest ärimeest tavaliseks kelmiks nimetanud.\nFjuk: NRG-lepingute lisad on esitamata\nRiigikontroll sai EEA-st paberid kätte\nAmetiühingud nõuavad BRS-i kohta infot\nFjuk: Pärnoja väldib EEA nõukogu\nSiim Kallas ei lähe erastamiskoosolekule\nBRS-i osanik teeb miljarditehingu\nBRS lubab, et maksab 31. augustil


Parimad viisid rasva ja tooni poletamiseks. Kuidas kaotada õlavarre rasva: 12 sammu (piltidega) - Ülakeha Tugevdamine Ja Toonimine\nParimad viisid rasva ja tooni poletamiseks. 11 parimat kavitatsioonimasinat: rasvade põletamine ja keha kujundamine - Nahahooldus -\nTehke 10 kordust parema jalaga, enne kui kordate vasakuga. HIIT-treeninguga on palju variatsioone ja võimalusi. Seljarasv kaob kiiremini, kui teed kardiotreeninguid, näiteks sõuded, mis on ka seljalihastele suunatud harjutus. Rakendage ülakeha harjutused treeningrežiimi. Samuti on näidatud, et kardiotõbi vähendab südamehaiguste riski, parandab kolesterooli ja triglütseriidide taset, parandab südamefunktsiooni ja vähendab osteoporoosi riski.\nMa tean, lihtsam öelda kui teha, eks? Kuid võib-olla pole teil arsenalis lihtsalt õigeid näpunäiteid ja näpunäiteid, mis aitaksid teil paremal jalal alustada. Nii Parimad viisid rasva ja tooni poletamiseks siin on kolm kõige olulisemat asja, mida peate tegema, et oma rasvapõletuse treeningprogramm alustas korralikult. Sa ei saa seda lihtsalt "tiivustada".\nKui te ei kaota rasva, on see lihtne numbrimäng. Sa sööd liiga palju.\nJa kui teate oma numbreid, on vajalikke muudatusi lihtne teha. Nagu üks klient saidil ütles teadetetahvlid Jah, mul on lapsi: - Ma ei suuda uskuda, kuidas need kaks pealtnäha kahjutut suupistet kokku liideti! Pole ime, et mul on muffini tops!\nNii et aitäh Fitday kohta käiva vihje eest, Slim maha mu reied see hoiab mind vastutusel. Sa oled üllatunud, kui hakkad lõpuks oma kaloreid lugema, et ületad sageli oma soovitatud koguse. Natuke siin ja natuke on olemas kõik, mis on vajalik teie jõupingutuste saboteerimiseks.\nParimad viisid rasva ja tooni poletamiseks kui te töötate taastumisperioodil liiga palju, muudate intervalltreeningu lõpuks tavaliseks kardiotreeninguks. Nii et kaotage südame mentaliteet ja vahetage kindlasti tavapärasest raskema treeningu ja väga lihtsa treeningu vahelisi perioode.\nKui te ei tea intervalltreeningute kohta, siis siin on, kuidas see läheb.\nAlustage tavalisest soojendusest. Oletame, et kõnnite jooksulindil kiirusega 3,0 mph. Tehke seda viis minutit ja suurendage seejärel kiirust 3,8 mph kiire jalutuskäik.\nTehke seda 30—60 sekundit seni, kuni teil on seda mugav teha - ärge tehke seda, kui tunnete, et see on teie jaoks liiga kiire.\nSeejärel vähendage kiirust 60—90 sekundiks 3,0 mph-ni.\nOtsing Lisage uus küsimus Küsimus Kuidas kaalust alla võtta vaid õlavarred ja reied? Julianil on üle aastase isikliku väljaõppe ja treenerikogemuse. Tal on Florida rahvusvahelise ülikooli füüsilise koormuse füsioloogia eriala ja Miami ülikoolist füüsilise jõu ja konditsioneerimise eriala MS.\nSee on üks intervall. Korrake seda protsessi kokku 6 intervalliga. Seejärel lõpetage 5-minutilise jahutamisega. Kasutage taastumiseks taastumisperioodi! Kasutage laupäeva või pühapäeva pärastlõunat mõne kanarinna küpsetamiseks, mõne toore köögivilja valmistamiseks, puuviljade pesemiseks ja pähklite pakkimiseks.\nPlaanige ette ja te ei alistu müügiautomaatide lollustele ega tankla sabotaažile oma dieeti. Nii et lähete, 3 lihtsat, kuid siiski olulist näpunäidet, et oma rasvapõletusprogramm püsti tõsta ja aidata teil kaotada kõhurasva ja põleda oma vööst tolli kaugusel.\nCraigi kohta rohkem rasvapõletustreeningud, rasva kadumise näpunäited ja tasuta aruanne "Kardio tumedast küljest", minge siin.\nMis juhtub teie kehaga kiire kaalulangus