Padise valla põhimäärus - sisukord\n§ 1 Padise valla põhimääruse eesmärk\n§ 2 Padise valla õiguslikud alused\n§ 3 Padise valla omavalitsusorganid\n§ 4 Padise valla lipp ja vapp\n§ 5 Valla lipu kasutamise kord\n§ 6 Valla vapi kasutamise kord\n§ 7 Valla tunnustusavaldused\n§ 8 Volikogu, volikogu liige ja volikogu pädevus\n§ 10 Volikogu aseesimehe valimine\n§ 11 Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus ning ülesanded\n§ 12 Volikogu töö vorm ja töökeel\n§ 13 Volikogu istung\n§ 14 Istungi kokkukutsumine ja päevakord\n§ 15 Volikogu istungi läbiviimine\n§ 16 Hääletamine volikogus\n§ 17 Hääletamine isikuvalimistel\n§ 18 Umbusaldusmenetlus volikogus\n4 Volikogu komisjonid\n§ 19 Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine\n§ 20 Volikogu komisjoni pädevus\n§ 21 Volikogu komisjoni töökord\n§ 22 Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis\n§ 23 Revisjonikomisjon\n§ 24 Vallavalitsus ja selle koosseis\n§ 25 Vallavalitsuse liikmete kinnitamine\n§ 27 Vallavalitsuse pädevus\n§ 31 Vallavanema pädevus ja ülesanded\n6 Omavalitsusteenistus ja valla asutused\n§ 32 Valla ametiasutus\n§ 33 Vallasekretär\n§ 34 Vallavalitsuse hallatav asutus\n7 Õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine\n§ 35 Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n§ 36 Vallavalitsuse õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n§ 37 Õigusaktide avalikustamine ja jõustumine\n§ 39 Valla esindusfunktsiooni täitmine\n§ 40 Valla esindamine kohtus ja lepingulistes suhetes\n9 Valla arengukava, eelarve ja majandus\n§ 411 Eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted\n§ 42 Valla eelarve koostamine ja vastuvõtmine\n§ 43 Eelarve täitmine\n§ 44 Reservfondi kasutamine\n§ 46 Eelarve täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine\n§ 47 Majandusaasta aruanne\n§ 48 Laenude võtmine\n§ 49 Munitsipaalomand\n§ 50 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes\n§ 51 Põhimääruse kehtestamine ja muutmine\n§ 52 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\n§ 53 Põhimääruse jõustumine\nRT IV, 04.01.2013, 30\nVastu võetud 26.05.2010 nr 10\nKO 2010, 108, 1449\nMäärus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" §-i 8 ja § 22 lõike 1 punkti 9 alusel.\n§ 1. Padise valla põhimääruse eesmärk\nPadise valla põhimäärus on õigusakt, milles sätestatakse:\n2) vallavalitsuse moodustamise, vallavanema valimise kord, vallavalitsuse pädevus;\n3) valla ametiasutuste moodustamise kord;\n4) valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;\n5) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord:\n6) valla sümbolid ja nende kasutamise kord.\n§ 2. Padise valla õiguslikud alused\n(1) Padise vald (edaspidi vald) kohaliku omavalitsusüksusena juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest seadustest ja nende alusel ning täitmiseks antud õigusaktidest, sealhulgas Padise valla põhimäärusest (edaspidi põhimäärus), rahvusvahelistest lepingutest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksustega või nende liitudega.\n(2) Padise vald kohaliku omavalitsusüksusena otsustab talle seadusega pandud kohaliku elu küsimusi ja korraldab nende lahendamist, samuti lahendab kõiki neid kohaliku elu küsimusi, mis ei ole seadusega antud kellegi teise otsustada ja korraldada.\n(3) Padise vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires Padise Vallavolikogu (edaspidi volikogu), vallavolikogu esimees, Padise Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.\n(4) Padise vallal on avalik-õigusliku juriidilise isikuna iseseisev eelarve, arveldusarve pangas ja oma sümboolika.\n§ 3. Padise valla omavalitsusorganid\n(1) Valla esinduskoguks on volikogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.\n(2) Valla täitevorganiks on vallavalitsus, mille moodustab volikogu.\n§ 4. Padise valla lipp ja vapp\n(1) Valla lipp on täisnurkne sinine kangas, mille vardapoolses servas paiknevad kahes reas punavalged maleruudud. Lipu sinise välja keskel on valge kolmeharuline kuuseoks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105x165 cm.\n(2) Valla vapil on musta kilbi ülaosas kahes reas puna-hõbedased maleruudud. Selle all kolmeharuline kuuseoks ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased. Kilbi värv ja maleruudud on tsistertslaste vapilt, kusjuures punane ja hõbe on ühtlasi Harjumaa värvid. Kuuseoks ja lained tähistavad metsarikast mereäärset maakohta.\n(3) Valla lipu ja vapi näidised asuvad valla kantseleis.\n§ 5. Valla lipu kasutamise kord\n(1) Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoone ees olevasse lipumasti.\n(2) Valla lippu kasutatakse Padise valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Padise valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul. Padise vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul. Valla lipu alalise heiskamise otsustab vallavalitsus.\n(3) Valla lipp heisatakse lõikes 2 nimetatud juhtudel hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.\n(4) Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule. Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.\n(5) Valla lippu laualipunakasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel.\n(6) Vallavalitsuse hallatava asutuse lipp ei tohi olla äravahetamiseni sarnane valla lipuga.\n(7) Valla lipu kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal.\n(9) Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus.\n§ 6. Valla vapi kasutamise kord\n(1) Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena\n1) volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatava asutuse plankidel ja pitsatitel;\n2) valla autasudel, valla meenetel, ametlikel trükistel;\n3) hoonetel, valla piiritähistel;\n4) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Padise valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist.\n(2) Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on kilbita vapp ja äärel kasutaja nimi. Valla pitsati läbimõõt on 4 cm, teistel pitsatitel 3,5 cm.\n(3) Valla vapi kasutamine käesolevas paragrahvis sätestamata juhtudel toimub vallavalitsuse loal. Vapi kasutamine ärilistel eesmärkidel on tasuline. Tasu suuruse määrab vastava loa andmisel vallavalitsus.\n(4) Valla vapi kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus.\n§ 7. Valla tunnustusavaldused\n(1) Vald avaldab tunnustust tänukirja andmisega.\n(2) Tänukiri antakse isikule Padise vallale osutatud eriliste teenete eest või austusavaldusena silmapaistva saavutuse eest või muudel juhtudel vastavalt vallavalitsuse otsusele.\n(3) Valla tunnustusavalduste andmise täpsema korra kehtestab volikogu.\n§ 8. Volikogu, volikogu liige ja volikogu pädevus\n(6) Volikogu asjaajamist korraldab vallakantselei.\n4) kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustavad kandidaadid ennast ülesseadmise järjekorras pärast nimekirja sulgemist ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.\n(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedeli.\n(6) Valimistulemused tehakse kindlaks ja kinnitatakse valla valimiskomisjoni otsusega.\n(7) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati.\n(8) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus volikogu esimehe valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.\n(9) Kui volikogu esimees astub ametikohalt tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, toimuvad volikogu esimehe valimised järgmisel volikogu istungil. Istungit juhatab volikogu aseesimees.\n(10) Kui lõikes 9 nimetatud juhul ei saa volikogu aseesimees istungit juhatada põhjustel, et ta astub samaaegselt volikogu esimehega tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, juhatab uue volikogu esimehe valimise ajal istungit kohalolevatest volikogu liikmetest vanim.\n§ 10. Volikogu aseesimehe valimine\n(1) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega.\n1) aseesimehe kandidaadi ülesseadmiseks esitab volikogu liige istungi juhatajale kirjaliku ettepaneku;\n(4) Volikogu aseesimehe valimist korraldab volikogu poolt volikogu liikmete seast avalikul hääletamisel valitud kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon.\n(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedeli.\n(6) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Protokolli ja valimistulemused kinnitatakse volikogu otsusega avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.\n(7) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat koosseisu häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati.\n(8) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus volikogu aseesimehe valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.\n§ 11. Volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus ning ülesanded\n1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;\n3) kirjutab alla volikogu õigusaktidele ja teistele volikogu dokumentidele ning korraldab volikogu rahaliste vahendite kasutamist;\n4) korraldab volikogu nimel peetavat kirjavahetust ja jälgib arupärimistele ja avaldustele vastamist;\n6) korraldab volikogu õigusaktide ja teiste dokumentide täitmise kontrolli;\n7) otsustab volikogu esindaja määramise kohtuvaidlustes;\n(2) Volikogul on üks aseesimees, kes:\n(3) Kui ka volikogu aseesimehel ei ole ajutiselt võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, asendab volikogu esimeest vanim volikogu liige.\n(4) Volikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele volikogu dokumentidele alla oma nime, ametinimetuse (volikogu aseesimees või volikogu liige), lisades sellele sõnad “volikogu esimehe ülesannetes”.\n(5) Volikogu esimehe või aseesimehe koht võib olla volikogu otsusel palgaline.\n§ 12. Volikogu töö vorm ja töökeel\n(2) Volikogu istungid toimuvad eesti keeles.\n(1) Volikogu istungid (edaspidi istung) on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.\n(2) Korraline istung toimub üldjuhul üks kord kuus kuu viimasel kolmapäeval kell 17.00 Padise vallamajas, kui volikogu esimees või tema asendaja ei ole istungi kutses nimetanud istungi toimumise teist kuupäeva, kellaaega või kohta. Juulis üldjuhul istungit ei toimu, kui volikogu esimees või tema asendaja ei otsusta teisiti.\n(3) Istungi maksimaalne kestvus ühel päeval on 4 tundi, kui volikogu ühehäälselt ei otsusta teisiti. Vajadusel jätkatakse istungit teisel päeval, istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja.\n(4) Istungist raadio- ja teleülekannete ning video- ja fonosalvestiste tegemisest informeeritakse eelnevalt istungi juhatajat, kes teeb selle teatavaks volikogule. Kinnisel istungil on salvestamine keelatud. Istungi protokollija võib teha istungist, sh kinnisest istungist, salvestisi.\n§ 14. Istungi kokkukutsumine ja päevakord\n(1) Istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.\n(2) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub volikogu kokku vallavalitsuse, volikogu komisjoni või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi kokkukutsumise ettepanekus tuleb ära näidata istungile arutamiseks antavad küsimused.\n(3) Kiireloomuliste küsimuste arutamiseks kutsub volikogu esimees või tema asendaja kokku erakorralise istungi. Erakorralise istungi ettevalmistamisel võib põhimäärust selles osas, mis puudutab vallavalitsuse ja volikogu komisjoni poolt, kelle tegevusvaldkonda küsimus kuulub, eelnõu läbivaatamise korda mitte järgida. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, arvestades põhimääruses sätestatut.\n(4) Istungi toimumise kohta saadab volikogu sekretär kõigile volikogu liikmetele elektronpostiga kutse koos päevakorra kavandi ja istungi materjalidega. Volikogu liikme soovil saadetakse talle kutse koos päevakorra kavandi ja istungi materjalidega postiga.\n(5) Kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne istungit. Samaks ajaks peab olema valla veebilehel avaldatud volikogu istungi päevakorra kavand.\n(6) Volikogu liige teatab istungilt puudumisest volikogu sekretärile või vallakantseleisse.\n(7) Istungi õigusaktide eelnõud ning muud vajalikud materjalid on vallakantseleis ja valla veebilehel kättesaadavad vähemalt kaks päeva enne volikogu istungi algust.\n(8) Istungi päevakorra kavandi koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel. Istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud vastavalt põhimääruse paragrahvile 34.\n(9) Ettepanekuid istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni:\n(10) Ettepanekule volikogu õigusakti eelnõu istungi päevakorda võtmiseks (õigusakti algatamisele) tuleb lisada õigusakti eelnõu ja seletuskiri.\n(11) Volikogu arutab istungil üksnes päevakorda lülitatud ja käesolevas põhimääruses sätestatud korras ettevalmistatud küsimusi, kui käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti.\n(12) Volikogu liikmete, komisjonide, samuti vallavanema avalduste ärakuulamine (vaba sõnavõtt) toimub igal volikogu istungil pärast päevakorraliste punktide arutamise ja otsustamise lõpetamist.\n§ 15. Volikogu istungi läbiviimine\n(1) Volikogu liikmed registreerivad ennast istungil osalejaks registreerimislehel. Volikogu liikme istungile hilinemisel või enne istungi lõppu lahkumisel tehakse sellekohane märge protokolli fikseerides istungile saabumise või lahkumise kellaaeg.\n(2) Istungi avab ja seda juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Volikogu esimehe või aseesimehe äraolekul juhatab istungit istungil kohalolijaist vanim liige. Esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.\n(3) Istungi avamine hõlmab järgmisi toiminguid:\n2) päevakorra kavandi arutamine ja päevakorra kinnitamine.\n(4) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekannetest, küsimustest ja nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest, ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekannete lõpul enne sõnavõtte ja repliike.\n(5) Parandusi ja muudatusettepanekud volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatakse kirjalikult ja konkreetses sõnastuses enne õigusakti eelnõu hääletamisele panekut.\n(6) Istungi läbiviimisel kehtivad järgmised põhimõtted:\n2) kaasettekanne on päevakorrapunkti täiendav käsitlemine maksimaalselt 10 minuti jooksul;\n4) repliik on märkus, ettepanek või õiendus arutatavas päevakorrapunktis maksimaalselt 2 minuti jooksul;\n5) küsimus esitatakse ettekandjale lühidalt ja konkreetselt maksimaalselt 1 minuti jooksul;\n7) igas päevakorrapunktis on käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isikutel ja korras õigus ühele sõnavõtule, repliigile ja kahele küsimusele, mida on õigus esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale;\n8) istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, repliigi või küsimuse päevakorrapunkti teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral;\n9) sõnavõtusoovist, küsimuse ja repliigi esitamisest teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega, sõna antakse taotlemise järjekorras;\n10) enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepaneku hääletamise korra kohta. Enne hääletamist võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletusprotseduuri kohta. Hääletamise ajal sõna ei anta.;\n(7) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud volikogu õigusakti eelnõud, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekandest ning küsimustele vastamisest.\n(8) Arupärimine vallavanemale või vallavalitsuse liikmele esitatakse volikogu istungi alguses enne päevakorra kinnitamist kirjalikult istungi juhatajale, kes edastab selle adressaadile. Arupärimisele vastamine lülitatakse järgmise istungi päevakorda, kus arutelu koosneb ettekandest, küsimustele vastamisest ja arupärija repliigist. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.\n(9) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ärakuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest.\n(10) Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid.\n(11) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja teistel istungile kutsutud isikutel istungi juhataja loal.\n(12) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja sõnadega „istung on lõppenud“.\n(13) Volikogu istungid protokollitakse. Lisaks protokollile võib istungi protokollija istungist teha fonosalvestise. Istungite salvestisi säilitatakse vallakantseleis kaks kuud arvates vallavolikogu istungi toimumisele järgnevast päevast. Volikogu salvestiste edaspidise kasutamise otsustab volikogu esimees.\n(14) Istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja.Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused ning otsustajate või küsimuse algatajate eriarvamused. Eriarvamused esitatakse kirjalikult ja lisatakse protokollile. Protokollile lisatakse salajase hääletamise häältelugemiskomisjoni protokollid.\n(15) Istungi protokolli projekt (mustand) saadetakse kõigile volikogu liikmetele elektroonselt. Volikogu liikmel on õigusteha protokolli projektile märkusi kolme päeva jooksul arvates protokolli projekti saatmisest. Volikogu liige edastab kommentaarid protokolli projekti kohta volikogu sekretärile ja volikogu esimehele. Märkustega arvestamise üle otsustab volikogu esimees.\n(16) Istungi protokoll avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast volikogu istungit. Istungite protokollid on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal vallakantseleis.\n(17) Istungi helisalvestisi on õigus kuulata volikogu ja vallavalitsuse liikmetel vallakantseleis volikogu sekretäri juuresolekul. Salvestist ei väljastata.\n§ 16. Hääletamine volikogus\n(2) Hääletamine volikogus on avalik. Hääletamisest võtavad osa ainult istungil viibivad volikogu liikmed. Volikogu liige ei saa hääletamisõigust edasi volitada.\n(4) Istungi päevakord kinnitatakse poolthäälte enamusega.\n(5) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud volikogu koosseisu häälteenamuse nõuet.\n(6) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ja otsustatakse poolthäälte enamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.\n(7) Isikuvalimistel, kus ei nõuta volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks poolthäälte enamusega enim hääli saanud kandidaat.\n(8) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a volikogu esimehe valimine volikogu koosseisu esimesel istungil) moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni.\n1) nimetab enda hulgast häältelugemiskomisjoni esimehe;\n2) väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsatijäljendiga varustatud hääletussedelid;\n3) koostab hääletamise tulemuste kohta häältelugemiskomisjoni protokolli, mille volikogu kinnitab poolthäälte enamusega.\n§ 17. Hääletamine isikuvalimistel\n(1) Käesolevas paragrahvis sätestatud regulatsioon ei kehti volikogu esimehe valimisel.\n(2) Isikuvalimistel on õigus seada üles kandidaate liikmetel.\n(3) Ülesseatud kandidaadid annavad suulise nõusoleku kandideerida. Ülesseatud kandidaadid võivad oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni.\n(5) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaadid tähestikulises järjekorras. Kui üles on seatud rohkem kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahter „poolt“. Kui üles on seatud sama palju kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahtrid „poolt“ ja „vastu“.\n(6) Volikogu soovil antakse kandidaadile enda tutvustamiseks aega kuni 5 minutit. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.\n(7) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon. Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti ja pitseerib selle.\n(12) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on volikogu liikmel õigus, tagastades rikutud sedeli, saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel, mille kohta tehakse vastav märge hääletussedelite väljaandmise aluseks olevasse volikogu liikmete nimekirja.\n(18) Hääletussedelid säilitatakse vallakantseleis volikogu lisamaterjalide kaustas.\n§ 18. Umbusaldusmenetlus volikogus\n(1) Umbusaldusmenetlus toimub kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.\n(2) Umbusaldusavaldusega koos esitatakse volikogu istungil umbusalduse algataja poolt kirjalikult vastava õigusakti eelnõu koos seletuskirjaga, milles on ära toodud umbusalduse avaldamise põhjus.\n(3) Esitatud umbusaldusavaldust tagasi võtta ei saa.\n4. peatükk Volikogu komisjonid\n§ 19. Volikogu komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine\n(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone. Alatise komisjoni liikmete arv määratakse komisjoni moodustamise otsuses. Ajutise komisjoni tegutsemise tähtaeg, ülesanded ja komisjoni liikmete arv määratakse komisjoni moodustamise otsuses.\n(2) Volikogu komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel poolthäälte enamusega. Valimised toimuvad põhimääruse paragrahvis 17 sätestatud korras.\n(3) Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Komisjoni liige ei pea olema volikogu liige.\n(4) Alatise ja ajutise komisjoni liikmete valimise eelduseks on liikme nõusolek. Kui komisjoni liikmeks kandideerija ei viibi valimiste juures, peab nõusolek olema kirjalik.\n(7) Volikogu komisjoni esimeest asendab komisjoni aseesimees, kui volikogu komisjoni esimees ei ole määranud teisiti.\n(8) Volikogu istungil esindab komisjoni selle esimees või aseesimees.\n(9) Volikogu alatise komisjoni tegevus lõpeb koos volikogu koosseisu volituste lõppemisega. Volikogu võib oma otsusega lõpetada alatise komisjoni tegevuse ka enne volikogu koosseisu volituste lõppemist.\n(10) Volikogu komisjoni tegevuse lõpetamine toimub volikogu komisjoni või volikogu liikme ettepanekul. Volikogu komisjoni koosseisu muutmine toimub komisjoni esimehe ettepanekul.\n§ 20. Volikogu komisjoni pädevus\n(1) Alatise komisjoni pädevus määratakse kindlaks komisjoni põhimäärusega, mille kinnitab volikogu.\n(2) Volikogu esimees suunab komisjonile läbivaatamisele:\n2) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta;\n3) anda arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud valla õigusaktide eelnõude ja muude küsimuste kohta;\n5) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt volikogu esimehega;\n6) selgitada välja valla poolt lahendamist vajavad vallaelu probleemid ja esitada ettepanekud nende lahendamiseks;\n7) töötada välja tegevuskavasid ja algatada arutelusid.\n(4) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel järjestikusel korral täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid.\n(5) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida komisjonile uus esimees, kelle ettepanekul valitakse komisjoni aseesimees ja kinnitatakse komisjoni uus koosseis.\n§ 21. Volikogu komisjoni töökord\n(1) Volikogu komisjoni töö vorm on koosolek.\n(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees vastavalt vajadusele. Komisjoni koosoleku aja ja päevakorra teatab kokkukutsuja komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele vähemalt 48 tundi enne koosoleku algust. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub vajadusel komisjoni kokku volikogu esimees, kes juhatab komisjoni koosolekut või määrab komisjoni liikmete hulgast koosoleku juhataja.\n(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Otsustused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.\n(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokollija nimetab koosoleku juhataja komisjoni liikmete hulgast. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Komisjoni liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi viie tööpäeva jooksul pärast protokolli allkirjastamist. Märkused lisatakse protokollile.\n(6) Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest ja edastatakse vallakantseleisse. Protokollid avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast allkirjastamist. Protokolle säilitatakse vallakantseleis ja need on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ning paberkandjal vallakantseleis.\n§ 22. Õigusaktide eelnõude ja dokumentide menetlemine komisjonis\n(1) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu liikmed, volikogu esimees ja vallavalitsus.\n(2) Komisjon vaatab tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi hiljemalt kolme nädala jooksul. Märgukiri ja selgitustaotlus vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid vaadatakse läbi volikogu esimehe määratud tähtajal.\n(4) Märgukirja, selgitustaotluse ja muude dokumentide kohta annab komisjon oma seisukoha ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele. Komisjonile adresseeritud märgukirjale või selgitustaotlusele vastab komisjon, vastuse allkirjastab komisjoni esimees või teda asendav komisjoni liige. Vastus vormistatakse volikogu kirjaplangile.\n§ 23. Revisjonikomisjon\n(2) Revisjonikomisjoni esimees korraldab komisjoni tööd vastavalt seaduses ja valla põhimääruses sätestatud korrale.\n(3) Revisjonikomisjon viib revisjoni läbi vähemalt üks kord aastas enne eelarve täitmise aruande kinnitamist. Vajadusel ning volikogu, revisjonikomisjoni esimehe või vähemalt poolte revisjonikomisjoni liikmete algatusel võib revisjonikomisjon viia revisjoni läbi ka muul ajal, informeerides sellest eelnevalt volikogu esimeest.\n(4) Revisjonikomisjon koostab plaaniliste revisjonide läbiviimiseks tööplaani, mille kinnitab volikogu poolthäälte enamusega.\n(5) Revisjonikomisjoni tööplaani väliste revisjonide läbiviimise otsustab volikogu poolthäälte enamusega.\n(6) Revisjonikomisjon kontrollib kinnitatud tööplaani või volikogu otsuse alusel:\n2) vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust ja vallavara kasutamise sihipärasust;\n4) vallavalitsuse ja tema hallatavate asutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.\n(7) Kontrolli teostavatel revisjonikomisjoni liikmetel on õigus:\n1) saada kontrollitavas asutuses teavet, tutvuda kõigi vajalike dokumentidega ja saada vajadusel nende koopiaid ning väljavõtteid;\n2) siseneda koos kontrollitava asutuse esindajaga kontrollitava asutuse ruumidesse ja viia vajadusel läbi inventuure;\n4) kooskõlastatult volikogu esimehega kaasata oma tegevusse komisjoni mittekuuluvaid isikuid.\n(8) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrolliülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon ja kinnitab volikogu. Kontrolliülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrolli läbiviimise õiguslikke aluseid, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aega. Kontrolliülesandele kirjutavad alla volikogu esimees ja revisjonikomisjoni esimees. Kontrolliülesande koopia esitatakse kontrollitava asutuse juhile.\n(9) Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijatele töötingimused ning vajadusel määrama töötaja, kes osutab kontrollijatele organisatsioonilist ja tehnilist abi. Kontrollitava asutuse töötajatel on õigus viibida nende vastutusel oleva vara kontrollimise juures. Neil on õigus esitada täiendavalt seletuskirju ja lisadokumente, mis lisatakse revisjoni aktile.\n(10) Kui kontrollitavas asutuses on kontrollimine takistatud, võib kontrollija oma tegevuse katkestada ning esitada asutuse juhile ettepaneku takistus kõrvaldada. Tekkinud takistusest teatab kontrollija revisjonikomisjoni esimehele või volikogu esimehele.\n(11) Kontrollija ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kontrollitava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte ja dokumente.\n(12) Kontrollija võib kontrollimise käigustalle teatavaks saanud informatsiooni kasutada ainult kontrollimise huvides. Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust, mis on kooskõlastatud volikogu esimehega.\n(13) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Aktis märgitakse kontrollitava asutuse nimi ja alluvus, kontrolliülesanne, kontrollijate nimed ja ametinimetused, kontrollitava asutuse juhi ja pearaamatupidaja nimed, kontrollitav periood ja kontrollimise aeg. Sõltuvalt ülesandest ja tulemustest käsitletakse aktis:\n(14) Aktis peavad sisalduma:\n2) olukorra faktiline kirjeldus;\n3) viide õigusaktile, mida on rikutud, fikseerides sealjuures konkreetsed juriidilised ja faktilised alused;\n(15) Varalise kahju ilmnemisel tuuakse aktis ära kahju rahaline suurus ja tekkimise põhjused, kahju suuruse arvutamise metoodika ning kahju tekkimisega seotud töötajate nimed ja ametikohad.\n(16) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekuid kontrollitava asutuse tegevuse parendamiseks.\n(17) Revisjonikomisjoni otsus ja akt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab akti suhtes seisukoha ja esitab selle koos abinõude plaaniga kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta. Revisjonikomisjoni aktile ja otsusele lisatakse asjakohane volikogu otsuse eelnõu.\n§ 24. Vallavalitsus ja selle koosseis\n(1) Vallavalitsuse moodustab volikogu.\n(4) Vallavanema valib ja nimetab ametisse volikogu.\n§ 25. Vallavalitsuse liikmete kinnitamine\n(2) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik enne hääletamist ja volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile üks küsimus.\n(3) Vallavalitsuse koosseisu ametisse kinnitamine toimub avalikul hääletamisel volikogu poolthäälte enamusega.\n(5) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega, uus vallavalitsuse liige kinnitatakse ametisse vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.\n(1) Vallavalitsus saab oma volitused volikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast. Kui vallavanem esitab vähem vallavalitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud vallavalitsuse liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui on ametisse kinnitatud üle poole vallavalitsuse koosseisust.\n(2) Vallavalitsus esitab lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil. Pärast lahkumispalve esitamist täidab vallavalitsus oma ülesandeid kuni volikogu poolt uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni.\n§ 27. Vallavalitsuse pädevus\n1) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis seaduse, põhimääruse ja teiste volikogu õigusaktidega on antud vallavalitsuse pädevusse;\n2) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes vallavalitsuse seisukohtadest, volikogu õigusaktidest ja teistest õigusaktidest;\n3) organiseerib valla vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, vaatab läbi valla arengukava ja selle investeeringute kava ning eelarve projekti ja muud volikogu määruste ja otsuste projektid ning korraldab arengukava ja selle investeeringute kava, eelarve, volikogu määruste ja otsuste täitmist;\n4) korraldab isikute vastuvõttu märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusega ettenähtud korras;\n5) annab üldaktidena oma pädevuse piires määrusi ja võtab üksikaktidena vastu korraldusi;\n6) kehtestab vallavalitsuse hallatava asutuse teenuste hinnad;\n7) juhib oma struktuuriüksuste, valla hallatavate asutuste ja äriühingute, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on vald, tegevust;\n8) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse.\n(2) Vallavalitsusel on õigus vallavalitsuse struktuuris ja teenistujate koosseisus aasta jooksul muudatusi teha volikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.\n(3) Vallavalitsus võib oma töö tehnilise läbiviimise täpsustamiseks vastu võtta reglemendi, ilma, et volikogu peaks käesolevat põhimäärust muutma.\n(1) Vallavalitsuse töö vorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad üks kord nädalas esmaspäeviti. Vallavanem võib vajadusel istungi toimumise aega ja kohta muuta teatades sellest vallavalitsuse liikmetele ja vallasekretärile ette vähemalt istungile eelneval tööpäeval. Teiste istungile kutsutud isikute teavitamise tagab vallakantselei.\n(2) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole vallavalitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär.\n(3) Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid, kes esinevad istungil ettekandega või sõnavõtuga vastava päevakorrapunkti arutamisel. Istungile kutsutakse ka nõunikke, spetsialiste jt asjatundjaid andmaks selgitusi päevakorrapunktis käsitletava küsimuse kohta.\n(4) Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest vallasekretäri või vallasekretäri asendavat isikut.\n(5) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.\n(6) Küsimuse võtmiseks istungi päevakorda on valitsuse liige kohustatud ette valmistama volikogu või valitsuse õigusakti eelnõu või informatsiooni ja esitama selle hiljemalt istungile eelneva nädala reedeks kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallasekretärile, kes koostab istungi päevakorra kavandi. Päevakorra kavandi koos juurdekuuluvate materjalidega esitab vallasekretär valitsuse liikmetele hiljemalt kaks tundi enne istungi algust.\n(7) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul teda asendav abivallavanem (abivallavanem vallavanema ülesannetes) või neid asendav vallavalitsuse liige.\n(8) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra kavand ning kinnitatakse istungi päevakord.\n(9) Istungi alguses võib vallavanema või vallavalitsuse liikmete ettepanekul päevakorra punktide arutamise järjekorras teha muudatusi, arvata päevakorda kiiret otsustamist vajavaid küsimusi või päevakorra punkti päevakorrast välja arvata.\n(10) Õigusakti eelnõu kannab vallavalitsuse istungil ette eelnõu ettevalmistanud struktuuriüksuse juht, abivallavanem, vallavalitsuse liige, vallavalitsuse komisjoni esimees, vallavanem või tema ettepanekul vallasekretär, kui viimane on eelnõu materjalidega tutvunud ja omab piisavalt informatsiooni.\n(11) Päevakorra punkti arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega, seejärel annab istungi juhataja sõna kaasettekandjale. Vallavalitsuse istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete, kaasettekannete ja sõnavõttude kestuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra.\n(12) Pärast ettekannet ja kaasettekannet annab istungi juhataja soovija märguandel talle sõna küsimuste esitamiseks.\n(13) Enne hääletamist kordab istungi juhataja kõiki hääletamisele pandavaid ettepanekuid. Esimesena pannakse hääletamisele ettekandja ettepanek.\n(14) Vallavalitsuse õigusaktid võetakse vastu istungil osalevate vallavalitsuse liikmete poolthäälte enamusega. Hääletamine on avalik. Kui ükski vallavalitsuse liige eriarvamust otsuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua, loetakse otsus vastuvõetuks ühehäälselt. Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Vallavalitsuse otsustused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.\n(15) Vallavalitsuse istungile esitatud eelnõud ei kuulu avaldamisele enne vallavalitsuse õigusaktide (korraldused, määrused) vastuvõtmist ja lõplikku vormistamist.\n(16) Vallavalitsuse õigusaktid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele.\n(17) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokollid avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal päeval pärast allakirjutamist. Protokollid säilitatakse vallakantseleis ja on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu ning paberkandjal vallakantseleis.\n(1) Vallavalitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada alatisi ja ajutisi komisjone.\n(2) Komisjoni koosseis, tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg ning alatise komisjoni põhimäärus kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega. Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjoni koosoleku protokoll (kui see ei sisalda andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks) avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast koosolekut.\n(1) Vallavanem valitakse salajasel hääletamisel volikogu koosseisu häälteenamusega kuni neljaks aastaks.\n1) kandidaadi ülesseadmiseks esitab volikogu liige istungi juhatajale kirjaliku ettepaneku;\n(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu valla pitsati jäljendiga varustatud hääletussedelid.\n(7) Protokolli ja valimistulemused kinnitab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.\n(9) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses hääletusvoorus enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.\n(10) Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.\n§ 31. Vallavanema pädevus ja ülesanded\n(1) Seaduses ja põhimääruses ettenähtud volitused saab vallavanem vallavalitsuse ametisse kinnitamise päevast.\n(2) Vallavanem täidab talle seaduste, põhimääruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid.\n3) esindab valda ja vallavalitsust kõigis õigustoimingutes, vajadusel volitab selleks oma pädevuse piires teisi isikuid;\n7) esitab volikogule ettepaneku vallavalitsuse täiendava liikme kinnitamiseks ja vallavalitsuse liikme vabastamiseks vallavalitsuse liikme kohustustest ning palgalise vallavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;\n8) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb vallavalitsusele ettepaneku hallatava asutuse juhi ametist vabastamiseks, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi;\n9) täidab muid talle seaduse alusel ja põhimäärusega pandud ülesandeid.\n(3) Vallavanem ei tohi olla üheski muus riigi- või kohaliku omavalitsuse ametis, riigi või kohaliku omavalitsuse hallatava asutuse töötaja ega kuuluda kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhtorganisse.\n(4) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat abivallavanem või vallavanema käskkirjaga määratud isik.\n6. peatükk Omavalitsusteenistus ja valla asutused\n§ 32. Valla ametiasutus\n(1) Valla ametiasutuseks on vallavalitsus. Ametiasutust finantseeritakse valla eelarvest ja tema ülesandeks on avaliku võimu teostamine.\n(3) Valla ametiasutuse struktuuri, teenistujate koosseisu, palgamäärad ja palgatingimused kinnitab volikogu.\n(4) Omavalitsusteenistust valla ametiasutuses (vallavalitsuses) reguleerib avaliku teenistuse seadus ja kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.\n(5) Vallavalitsus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.\n§ 33. Vallasekretär\n(3) Vallasekretär ei kuulu valitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa vallavalitsuse istungitest.\n(4) Vallasekretär juhib vallakantseleid ja täidab teisi talle seadusega ning volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.\n§ 34. Vallavalitsuse hallatav asutus\n(1) Vald võib oma ülesannete täitmiseks ning teenuste osutamiseks asutada vallavalitsuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud.\n(2) Vallavalitsuse hallatava asutuse asutamise, selle tegevuse lõpetamise, põhimääruse kinnitamise ning selle muutmise otsustab volikogu, kui seadusega ei ole kehtestatud teisiti.\n(3) Hallatava asutuse struktuuri ja koosseisu kinnitamise ja muutmise kord sätestatakse vastava hallatava asutuse volikogu poolt kinnitatud põhimääruses.\n(4) Vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.\n(5) Vallavalitsuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.\n7. peatükk Õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine\n§ 35. Volikogu õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n(1) Volikogu õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile:\n5) valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks;\n6) vallasekretär talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.\n(2) Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel, kuid mitte vähem kui viiel hääleõiguslikul vallaelanikul, on õigusteha kohaliku elu küsimustes vallavolikogu õigusakti vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi, mis võetakse arutusele hiljemalt kolme kuu jooksul algatuse esitamisest vallavalitsusele. Algatus esitatakse vallavalitsusele eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab vallavalitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.\n(3) Volikogu võib oma otsusega teha vallavalitsusele ülesandeks õigusakti eelnõu koostamise.\n(4) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks volikogus määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile. Eelnõu saadetakse komisjoni esimehele elektrooniliselt.\n(5) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi hiljemalt kolme nädala jooksul pärast selle saamist vallakantseleist. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu algatajal õigus nõuda volikogu esimehelt eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.\n(6) Kui eelnõu ei saa vastavas komisjonis poolthäälte enamust, tagastab komisjoni esimees eelnõu volikogu esimehele, kes edastab selle eelnõu algatajale koos komisjoni tehtud muudatusettepanekute ja märkustega.\n(7) Juhtiva komisjoni seisukoha eelnõu kohta esitab volikogu istungil kaasettekandjana komisjoni esimees või tema asendaja.\n(8) Kõik eelnõud (välja arvatud organisatsioonilised küsimused), mis ei ole algatatud vallavalitsuse poolt, saadetakse vallavalitsusele (koos komisjoni muudatusettepanekutega eelnõule) seisukoha andmiseks. Vallavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha hiljemalt kümne tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates.\n(9) Õigusakti eelnõu esitatakse kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallakantseleisse hiljemalt seitse päeva enne istungi algust. Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:\n5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või vallavalitsus, v.a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud;\n6) eelnõu esitaja nimi, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata määrus või otsus.\n(10) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtiva komisjoni ja vallavalitsuse arvamusega.\n(11) Eelnõu peab olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, sh volikogu õigusaktidega, vastama seadusega kehtestatud vorminõuetele, olema normitehniliselt, keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektne ning üheselt mõistetav. Volikogu liikme, komisjoni või vallaelanike algatatud eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavandisse võtmist.\n(12) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina arvestades tehtud muudatusi.\n(13) Eelnõu kohta võib teha kirjalikke muudatusettepanekuid istungil määratud tähtajaks. Muudatusettepanekud esitatakse vallakantseleile, kes edastab need eelnõu algatajale ja volikogu liikmetele. Volikogu istungil võib arutatava küsimuse kohta teha suulisi muudatusettepanekuid, mille kirjaliku teksti annab ettepaneku tegija samal ajal üle istungi juhatajale.\n(14) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.\n(15) Eelnõu koostaja nimetab ettekandja volikogu istungile. Eelnõu koostaja, volikogu komisjon või volikogu esimees võivad vajadusel nimetada kaasettekandja.\n(16) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja kõik lõpuni menetlemata eelnõud.\n§ 36. Vallavalitsuse õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded\n(1) Ettepanekuid vallavalitsuse õigusaktide eelnõude vallavalitsuse istungi päevakorda võtmiseks on õigusteha:\n2) volikogu esimehel;\n4) volikogu liikmel;\n7) vallavalitsuse liikmetel;\n8) vallavalitsuse struktuurüksuse juhil;\n9) vallasekretäril talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks;\n10) vallavalitsuse komisjonil;\n11) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel vallaelanikel.\n(2) Vallavalitsuse päevakorda esitatakse:\n1) volikogu määruste ja otsuste eelnõud;\n2) vallavalitsuse määruste ja korralduste eelnõud.\n(3) Vallavalitsuse istungile esitatavad õigusaktide eelnõud valmistavad ette oma pädevuse piires vallavalitsuse struktuurüksused, vallavalitsuse liikmed, vallavalitsuse komisjonid. Vallavanema esitatava õigusakti eelnõu valmistab ette üldjuhul vallakantselei.\n(4) Õigusakti eelnõu esitatakse kas paberkandjal, elektrooniliselt või digitaalselt allkirjastatult vallakantseleisse.\nEelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:\n5) eelnõu koostaja ja esitaja nimi, allkiri, esitamise kuupäev ning nimekiri, keda kutsuda istungile\n6) eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms).\n(5) Vallavalitsuse õigusaktide eelnõud peavad olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, s.h. vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega, vastama seadusega kehtestatud vorminõuetele, olema normitehniliselt, keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektsed, õigusaktide eelnõude sõnastus peab olema üheselt mõistetav.\n(6) Kui õigusakti eelnõu ei vasta nõuetele, jätavad vallasekretär ja vallavanem õigusakti allkirjastamata ja vallasekretär tagastab selle eelnõu koostajale. Eelnõu koostaja peab eelnõu viima vastavusse käesoleva põhimääruse nõuetega ja esitama uuesti vallavalitsuse istungile läbivaatamiseks.\n§ 37. Õigusaktide avalikustamine ja jõustumine\n(1) Volikogu õigusaktid avalikustatakse vallavalitsuse kantseleis ja valla raamatukogudes (edaspidi raamatukogud) hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates neile allakirjutamisest. Kõik volikogu õigusaktid on kättesaadavad vallakantseleis, valla raamatukogudes ja valla veebilehel dokumendiregistri kaudu.\n(2) Volikogu määrus esitatakse avaldamiseks Riigi Teatajale hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist.\n(3) Volikogu määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.\n(5) Vallavalitsuse õigusaktid avalikustatakse vallakantseleis hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest. Kõik vallavalitsuse õigusaktid on kättesaadavad vallakantseleis ja valla veebilehel dokumendiregistri kaudu. Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.\n(6) Vallavalitsuse määrus esitatakse avaldamiseks Riigi Teatajale hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist.\n(7) Vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.\n(8) Vallavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest.\n(9) Volikogu õigusakti jõustumise järgselt korraldab volikogu sekretär volikogu õigusaktide avalikkusele teatavakstegemise, saadab elektrooniliselt või paberkandjal ja vastava kaaskirjaga volikogu üksikakti selle adressaadile või adressaatidele, saadab paberkandjal ja elektrooniliselt vallavalitsusele vallakantselei kaudu.\n(10) Vallavalitsuse õigusakti jõustumise järgselt korraldab vallasekretär vallavalitsuse õigusaktide avalikkusele teatavakstegemise, saadab elektrooniliselt või paberkandjal ja vastava kaaskirjaga vallavalitsuse üksikakti selle adressaadile või adressaatidele, saadab paberkandjal ja elektrooniliselt valla struktuurüksuste juhtidele.\n(1) Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmist vallavalitsuse poolt kontrollib volikogu revisjonikomisjon.\n(3) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallakantseleisse või antakse üle avalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi.\n(4) Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt ülejärgmisel volikogu istungil kirjalikult ja suuliselt. Ainult kirjaliku vastuse nõudmisel esitatakse vastus arupärimisele ühe kuu jooksul pärast arupärimise kättesaamist adressaadi poolt.\n§ 39. Valla esindusfunktsiooni täitmine\n(1) Oma pädevuse piires esindavad valda volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus, vallavanem või volitatud esindajad.\n3) suhetes Harju Maavalitsusega.\n§ 40. Valla esindamine kohtus ja lepingulistes suhetes\n(2) Valda esindab kohtus vallasekretär või tema poolt volitatud isik.\n(3) Valla osalemise üle kohtuvaidlustes peab arvestust vallasekretär.\n(4) Valla esindamine lepingulistes suhetes toimub seadustes, põhimääruses ja teistes volikogu ja vallavalitsuse õigusaktides sätestatud korras.\n9. peatükk Valla arengukava, eelarve ja majandus\n(2) Kõik üldplaneeringud ja seaduse alusel vallale kohustuslikud valdkondlikud arengukavad lähtuvad valla arengukavast, peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla üksteisega vastuolus.\n(3) Mistahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, tuleb arengukavas esitada andmed arengukava kehtivusaega ületavate kohustuste kohta.\n(4) Arengukava koostatakse kogu valla territooriumi kohta.\nTäiendavalt võib arengukava koostada:\n1) valla territooriumi mõne osa arengukavana kehtiva arengukava täpsustamiseks või täiendamiseks;\n3) mitme valla või linna või nende territooriumi osade arengukavana huvitatud kohalike omavalitsusüksuste omavahelisel kokkuleppel.\n(5) Arengukava osa on eelarvestrateegia, mille nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses. Eelarvestrateegia on finantsplaan nelja eelseisva eelarveaasta kohta. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel ja investeeringuprojektide kavandamisel.\n(6) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.\n(7) Arengukava eelnõu valmistab ette ja esitab volikogule vastuvõtmiseks vallavalitsus. Avalikustamise, arutelu ja ettepanekute esitamise aja kehtestab volikogu. Arengukava eelnõu avalikustatakse raamatukogudes, vallakantseleis ja valla veebilehel.\n(8) Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab vallavalitsus koos oma seisukohaga volikogule. Arengukava eelnõu arutatakse vähemalt kahel lugemisel kahel volikogu istungil.\n(9) Arengukava ja arengukava muudatused koos eelarvestrateegiaga, investeeringute kava ning volikogu istungi ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid arengukava menetlemise kohta avalikustatakse valla veebilehel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul arvates neile allakirjutamist. Vallasekretär esitab arengukava või selle muudatuste vastuvõtmisest arvates kahe nädala jooksul maavanemale ja Siseministeeriumile elektrooniliselt informatsiooni arengukava või arengukava muudatuste vastuvõtmise kohta.\n(10) Volikogu võtab vastu arengukava või selle muudatused volikogu määrusega enne, kui vallavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01. oktoobriks.\n§ 411. Eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted\n(3) Eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, valla põhimääruse ja muude õigusaktide, arengukava ja eelarvestrateegiaga.\n(4) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega.\n(6) Eelarve koostamise, täitmise, vastuvõtmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise täpsema korra kehtestab vallavalitsus.\n§ 42. Valla eelarve koostamine ja vastuvõtmine\n(1) Vallal on volikogu poolt kinnitatud iseseisev tasakaalustatud eelarve.\n(2) Eelarve koostamise eesmärk on kindlaks määrata rahaliste vahendite summa tagamaks arengukava ja eelarvestrateegia täitmine.\n(3) Valla eelarveaasta algab 01. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.\n(4) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad valitsuse liikmed, vallavalitsuse hallatavad asutused ja volikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks vallavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud võttes aluseks valla arengukava ja teised antud valdkonda reguleerivad volikogu õigusaktid. Eelarvest kultuuri-, spordi-, külaelu- ja noorsootööalaseks tegevuseks toetuste taotlemiseks esitavad mittetulundusühingud, sihtasutused, seltsingud ja füüsilised isikud taotlused hiljemalt 01. oktoobriks.\n(5) Valla arengukava, eelarvestrateegiat, volikogu õigusakte, vallavalitsuse seisukohti ja esitatud ettepanekuid arvestades koostab eelarve esialgse tasakaalustatud eelnõu vallavalitsus ning esitab hiljemalt 01. detsembriks koos seletuskirjaga volikogule. Eelnõule lisatakse ka komisjonide ettepanekud, mille vallavalitsus jättis arvestamata koos mittearvestamise põhjendustega.\n(6) Eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse volikogu istungitel vähemalt kaks lugemist. Parandusettepanekud tuleb esitada 10 kalendripäeva jooksul pärast esimese lugemise lõppemist.\n(7) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib eelnõus ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise, kulude ümberjaotamise või finantseerimistehingute muutmise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused, mis näitavad ära kulude katteks vajalikud tuluallikad. Ettepaneku läbivaatamisel tuleb ära kuulata vallavalitsuse arvamus.\n(8) Eelarve võetakse vastu seaduses ettenähtud korras ja arvestades põhimääruse paragrahvis 35 sätestatut.\n(9) Volikogu poolt vastuvõetavas eelarves peavad olema eristatud minimaalselt viis eelarveosa:\n(10) Eelarve liigendamise aluseks on rahandusministri poolt kinnitatud eelarveklassifikaatorid.\n(11) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.\n(12) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus. Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib valla- või linnavalitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.\n(13) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni. Eelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.\n§ 43. Eelarve täitmine\n(1) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus. Eelarve täitmise eest vastutab vallavanem.\n(3) Eelarvesse riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud vahendeid võib kasutada ainult ettenähtud otstarbel.\n(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallatavatel asutustel on õigus võtta rahalisi kulutusi nõudvaid kohustusi ainult neile eelarves selleks ette nähtud kulude piires.\n(5) Valla ametiasutuse juht, vallavalitsuse hallatava asutuse juht ja valdkonna eest vastutav isik korraldavad oma tegevuse selleks ettenähtud eelarve piires. Investeeringute tegemine ja inventari soetamine kooskõlastatakse eelnevalt vallavalitsusega.\n(6) Hiljemalt iga kalendrikuu 10. kuupäevaks väljastab vallavalitsuse pearaamatupidaja valla ametiasutuse juhile, vallavalitsuse hallatava asutuse juhile eelarve täitmise aruande eelneva kalendrikuu lõpu seisuga.\n(7) Asutuse või valdkonna eelarve piires kulude ümberjaotamise vajaduse otsustab vallavalitsus asutuse juhi või valdkonna eest vastutava isiku vastavasisulise põhjendatud kirjaliku taotluse alusel. Kulude tegemine on lubatud ainult pärast eelarvesse muudatuse sisseviimist.\n(8) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata eelarves ettenähtud kulude tegemist.\n(9) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud väljaminekute katteks ettenähtud vahendite üleviimise järgneva aasta eelarvesse otsustab volikogu.\n(10) Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine jooksval eelarveaastal kavandatakse kas eelarvega, kui eelarve on aasta alguseks vastu võtmata, või lisaeelarvega. Eelarve või lisaeelarvega võib kavandada eelarveosades kogusummana eelmisel eelarveaastal tegemata jäänud väljaminekuid, kui need tulenevad:\n(11) Eelarveaasta lõpuks laekumata jäänud tulud loetakse selle eelarveaasta tuludeks, millal need laekuvad.\n§ 44. Reservfondi kasutamine\n(1) Valla eelarve vahenditest võib moodustada reservfondi. Reservfondi suuruse igaks eelarveaastaks kinnitab volikogu eelarve vastuvõtmisel.\n(2) Reservfondi kasutab vallavalitsus reeglina ühekordsete ettenägematute ja ootamatute kulude katmiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida.\nNiisugusteks kuludeks on näiteks:\n2) eelarveaasta jooksul objektiivsetel põhjustel suurenenud kulud (näiteks elektrikulu, küttekulu, telefonikulu vms);\n3) auhinnad valla elanikele või kollektiividele eduka osalemise eest konkurssidel, spordivõistlustel jms üritusel;\n4) ühekordsed toetused vallaga seotud kultuuri-, spordi- jms üritustele;\n5) kohtulahenditest tulenevad ja juriidilise teenindamise kulud;\n(4) Vallavalitsus ei tohi üldjuhul reservfondi kasutada oma või hallatavate asutuste eelarves kinnitatud palgafondi ja tegevuskulude suurendamiseks, erandiks on koondamishüvitiste maksmine juhul, kui eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse likvideerimist või töötajate koosseisude muutumist.\n(5) Taotlus reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalikult, millele taotleja lisab seletuskirja üksikasjaliku arvestusega taotletava summa kohta ja põhjendusega raha otstarbe kohta.\n(6) Kirjalikud taotlused reservfondist raha eraldamiseks vaatab läbi vallavalitsus kahe nädala jooksul taotluse saamisest. Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.\n(7) Vallavalitsusel on õigus:\n(8) Reservfondist eraldatud raha tuleb kasutada eesmärgipäraselt, majanduslikult ja säästlikult.\n(9) Vallavalitsus esitab volikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega.\n(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni. Lisaeelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti lisaeelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.\n3) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingutest, välja kuulutatud riigihankest, põhivara soetamiseks sõlmitud sihtfinantseerimise lepingust või lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest;\n§ 46. Eelarve täitmise aruande läbivaatamine ja kinnitamine\n§ 47. Majandusaasta aruanne\n(1) Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks vallavalitsus.\n(2) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule.\n(3) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks.\n(4) Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja valla- või linnavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.\n(5) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ja volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.\n§ 48. Laenude võtmine\n(2) Volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga lubada vallavalitsusel koormata kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses nimetatud ülesannete täitmiseks olulist kinnisasja või lubada vastavat kinnisasja koormava hoonestusõiguse võõrandamist või kinnisasja koormamist piiratud asjaõigusega selliselt, et kinnisasja või hoonestusõiguse võõrandamisel või koormamisel jätkuks kinnisasja kasutamine endisel otstarbel.\n§ 49. Munitsipaalomand\n(1) Munitsipaalomandiks on valla omanduses olevad kinnis- ja vallasasjad ning valla rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused (edaspidi valla vara). Vallale kuuluvad võlaõigused ja muud isiklikud varalised õigused, samuti vallale kuuluvad aktsiad, osad ja muud väärtpaberid kuuluvad valla vallasvara hulka. Valla vallasvaraks on ka intellektuaalne omand, mis on loodud valla teenistuses olevate isikute ametialase tegevusega või omandatud valla vara arvel.\n(2) Valla vara valitsejad on volikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatav asutus tema valdusesse antud vara suhtes. Valla vara valitsemise jaotuse ja üleandmise valla asutuste vahel otsustab vallavalitsus.\n(3) Valla vara kasutatakse avalikuks otstarbeks, valla valitsemiseks ja tulu saamiseks. Valla vara kasutusotstarbe muutmise otsustab vallavalitsus. Vallavara antakse tasuta kasutada või tasu eest kasutada enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras. Vallavolikogu otsustab valla vara kasutusse andmise, kui:\n1) vara antakse kasutusse tähtajaga üle viie aasta;\n2) vara maksumus on suurem kui 1 000 000 krooni (64000 eurot);\n3) kasutusse antakse kinnisvara.\nKäesolevas lõikes loetlemata juhtudel otsustab valla vara kasutusse andmise vallavalitsus.\n(4) Valla vara omandatakse vallaelanike huvides seaduse või tehingu alusel. Valla vara omandamise või teenuse (hanke) tellimise otsustab volikogu, kui sellega võetakse vallale rahaliselt hinnatavaid kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves, muudel juhtudel teeb otsuse vallavalitsus.\n(5) Ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise, pärandi või kingi vastuvõtmise ja kasutamise otsustab volikogu.\n(6) Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise riigihanke korras korraldab valla nimel vallavalitsus, otsustades ka pakkumise edukaks tunnistamise ja hankelepingu sõlmimise. Kui hankelepinguga võetakse vallale täiendavaid rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves, annab vallavalitsusele lepingu sõlmimiseks loa volikogu.\n(7) Valla omandis olevale kinnisasjale on lubatud volikogu otsusega seada reaalservituuti, isiklikku kasutusõigust (servituuti), reaalkoormatist või hoonestusõigust seaduste ja teiste õigusaktidega ettenähtud korras arvestades valla avalikke huvisid.\n(8) Valla vara võõrandamine on valla vara tasu eest või tasuta teise isiku omandisse andmine. Vara võõrandamise peamiseks viisiks on valla vara müük. Valla vara võõrandatakse avaliku enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise ja otsustuskorras. Valla vara võõrandamise otsustab volikogu ja see toimub volikogu õigusaktidega ettenähtud tingimustel.\n(9) Valla vara kohta peab arvestust vallavalitsus vastavalt seadustele ja teistele õigusaktidele.\n(10) Valla vara kõlbmatuks tunnistamiseks moodustab vara valitseja komisjoni, mis koostab vara mahakandmise akti. Valla vara mahakandmise otsustab vallavalitsus.\nVara tunnistatakse kõlbmatuks ja kantakse maha, kui:\n1) vara ei ole kasutatav avalikul, valla valitsemise või tulu saamise otstarbel ja vara ei ole õnnestunud võõrandada;\n2) on tõestatud vara säilimise ebaotstarbekus;\n3) vara on osaliselt või täielikult hävinenud.\n§ 50. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes\n(4) Vallal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või vallavalitsus, mille nimel kirjutab lepingule alla volikogu esimees, vallavanem või volikogu või vallavalitsuse poolt selleks volitatud isik.\n§ 51. Põhimääruse kehtestamine ja muutmine\n(1) Põhimääruse kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks volikogu.\n(2) Põhimääruse vaatab volikogu läbi kuue kuu jooksul arvates volikogu valimisest ja vajadusel algatab põhimääruse muutmise.\n(3) Põhimääruse või selle muutmise määruse eelnõu peab volikogu istungitel läbima kaks lugemist.\n§ 52. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\n§ 53. Põhimääruse jõustumine\nPõhimäärus jõustub 01. juulil 2010.a.


Reaktor :: Reportaaž Eesti rollimängijate kokkutulekult\nEesti rollimängijate iga-aastane kokkutulek on alanud.\nRollimängijate kogukond on laiali valgunud üle erinevate elualade ning moodustab rohkem või vähem sidusaid sõpruskondi, mis suhtlevad omavahel tihedalt. Kuid terve kogukonnana käiakse koos harva – mõnel larbiüritusel on kohal ehk üsna suur hulk, kuid muidu käib suhtlus interneti vahendusel. Ent vahel tuleb ette, et keegi kogukonnast võtab enda peale aastakokkutuleku korraldamise - nii ka seekord, 2019. aasta 4. - 6. oktoobril.\nEsimesed osalejad saabusid reede õhtul. Keset niisket metsa tervitas neid soe avar maja ja hubaselt praksuv tuli kaminas. See esimene õhtu mööduski üsna koduses atmosfääris, kus polnud veel tunda suurema ürituse melu. Programm pakkus aja veetmiseks mitut võimalust. Avalöögiks lavavõitluse töötuba, kus sai harjutada käsitsivõitluse efektset kokkumängu - see kuluks ära nii mõneski larbis. Osalejad jagunesid paaridesse, tegid instruktori käe all läbi mõned tavalisemad manöövrid ning vaatasid pealt, kuidas sooritati mõni keerulisem kombinatsioon. Töötuba pani mõtte liikuma, kuidas näidelda võitlemist nii, et see oleks efektne, aga samas ohutu. Kes soovib, saab seda vast omal käel edasi harjutada – harjutamist on kindlasti vaja, et kõik välja tuleks.\nLisaks said mõned soovijad osaleda paaritunnisel eksperimentaalsel lühilarbil Algus, mis avastab just rollimängu tajulist poolt - mängijate silmad jäävad suletuks ja kasutada tuleb teisi meeli nagu kuulmine, haistmine ja kompamine. Siinkirjutaja mängima ei jõudnud, kuid osalejad jäid väga rahule. Paralleelselt larbiga võisid ülejäänud lõbutseda lauataguse rollimängu lainel või lihtsalt teistega muljeid vahetada.\nKokkutuleku põhiosa jäi laupäevale. Hommikul saabus lõviosa ülejäänud osalejatest ja maja sai korraga rahvast täis. Rollimängijate kogukond on aja jooksul kasvanud üsna mitmekesiseks - on algusaegade veterane ja uuemaid tulijaid, mõni lapsevanem võis juba tulla koos rollimängijast lapsega ning kohal olid ka mõned, kelle jaoks kogu teema oli üsna uus. Pärast värskendavat jalutuskäiku Lahemaa metsa all ja mere ääres võis alustada tihedat programmi. Toimus veel mitu erinevat lauataguse rollimängu sessiooni ja rollidesse kehastumisest pidas loengu Rakvere teatri teenekas näitleja Toomas Suuman. Ka kogukonna liikmed olid ette valmistanud töötubasid ja loenguid: nii võis kuulata suhete ja intiimsuse kujutamisest rollimängus, müsteeriumi formaadist jutumängudes ning veel mitmest teemast.\nLaupäeva õhtu poole kogunesid kõik rollimängijad saali vaatama retrospektiivi Eesti larbi ajaloost – nimelt täitus 20 aastat päris esimesest larbist Eestis. Ekraanilt käisid läbi fotod vanadest mängudest, mida neil osalejad lühikeste sõnavõttudega meenutasid ja kommenteerisid. Samuti oli presentatsiooni kogutud mitu videoklippi vanadelt mängukorraldajatelt, kes seekord ise kokkutulekule ei jõudnud. See kõik pakkus kindlasti ohtralt nostalgiat neile, kes tollal ise kohal viibisid. Neile, kes on skeenel suhteliselt uued (nagu siinkirjutaja), pakkus see aga põhjalikku pilku Eesti rollimängude telgitagustesse ja ajalukku. See aitab mõista ja hinnata, kui kaugele oleme tänaseks tulnud ja millised sammud aitasid selleni jõuda, ning mõtiskleda selle üle, millised olid tänaste ja toonaste mängude erinevused. Ühest küljest tundub, et nüüd oleme kõik kogenumad ja teeme mänge paremini kui varem, ent samas võis näha, kuidas esimesed larbid olid teistsuguse ajastu ja noore innuka koolkonna nägu. Samuti tekitas üheskoos retrospektiivi vaatamine, arutamine ja meenutamine sooja tunde, et olemegi üks kogukond - isegi minul, kes ma olen suhteliselt uus liige. Seda küünarnukitunnet on muidu raske saavutada, kuna rollimängijad kohtuvad (väljaspool väiksemaid sõpruskondi) ainult mänguürituste raames, kus laiema plaani tajumiseks ei jää palju aega. See oli minu jaoks ehk kokkutuleku tähtsaim osa.\nLaupäeva õhtupoolik jätkus “Suveöö unenäo” stiilis maskipeoga, mille puhuks saal mõne rekvisiidi abiga võlumetsaks muudeti. Seal sai torti süüa ja tantsida. Õhtu lõpus viidi maja lähedal ööpimeduses läbi veel üks kiire rituaali töötuba - see on osalt rollimängijate omavaheline nali, sest paljud larbid kipuvad kulmineeruma mingisuguse riituse või rituaaliga. Ühest küljest omamoodi tehniline kark, aga samas mulle tundub, et sellest on saanud traditsioon, larbižanri stamp, mida võetakse heatahtliku huumoriga.\nLisaks tavalisele rollimängudega seonduvale oli üritusel veel üks lisasuunitlus: koostöös MTÜ-dega Pepisi Koostöö Keskus ja Valge Karp käsitleti nii laupäeval kui pühapäeval edularpi ehk larpi noorte hariduse ja õppe eesmärgil. Laupäevane loeng ja pühapäevane töötuba keskendusid keskkonnateemalise edularbi loomisele, et panna noored rollimängu kaudu nende probleemide ja väljakutsete peale mõtlema. See on osa larbist, mis jääb hobi korras harrastajatele ehk kaugemaks, kuid on samas väga oluline - nii saab ära kasutada larbi ja rollimängu võimet panna mängija kellegi teise kingadesse ja elada läbi erinevaid tundeid ning seisukohti, et neid paremini mõista. Samuti hõlmab edularp noori, kes pole tihti varem rollimängudega kokku puutunud. Kui see kogemus peaks olema positiivne, võib kogukond nii olulist juurdekasvu saada.\nKui rollimängijate seltskond pühapäeva ennelõunal aegamisi oma autodesse valgus, et alustada koduteed, oli tunne umbes sama, mis pärast head mängu - väsinud rahulolu, meeldivad emotsioonid ja uued ideed. Nii minu kui paljude jaoks, kellega seda arutasin, on tegu väga tänuväärse üritusega. Jääb vaid loota, et see toimub ka edaspidi - kuna rollimängijate kokkutulekut ei korralda ükski kindel organisatsioon, sõltub see puhtalt kogukonnaliikmete initsiatiivist. Ehk võtab keegi järgmisel aastal teatepulga üle.


Alberti MM lõppes 500 m poolfinaalis - Eesti Aerutamisföderatsioon\nSeptember 5, 2021 Uudised\nEelsõidu kindel sooritus andis Albertile paigutuse 2.poolfinaali, 7.veele.Esimese poolfinaali võit läks lätlaste rõõmuks tasavägises finišiheitluses Karlis Dumpisele (1.56,28), vaid 0,05 sekundilise paremusega venelase Semjon Sitnikovi ees, A-finaali edenes veel serb Veljko Dovragovic (+0,94). Teist poolfinaali alustas võimsalt kanadalane Ian Gaudet, kes juhtis algusest lõpuni ja võitis ajaga 1.53,99, Euroopa meister ungarlane Levente Kurucz kaotas 1,68 sekundiga, A-finaali pääsu tagas veel sloveen Jakob Stojanovic (+2,32). Albert kaotas võitjale 6,32 sekundit ja oli seitsmes ajaga 2.00,31. B-finaalist jäi lahutama 0,41 sekundit. Kolmandat poolfinaali valitses 1000 m distantsi maailmameister Alex Graneri (ESP) kiireima ajaga 1.53,01, tema seljataga käis tihe rebimine, 2.-5. kohta jäi lahutama vaid 0,08 sekundit. Pikema kõrre tõmbasid sedakorda sakslane Anton Budimir ja poolakas Jaroslaw Kajdanek kes edenesid A-finaali, B-finaaliga pidid põnevas finišiheitluses leppima ukrainlane Daniil Plataš ning britt Xavier Hinves.\nMM on Albertile ja Georgile korda läinud! Palju õnne ka Pirita Aerutamisklubile! Nüüd veel varbad sooja ookeanivette ja siis – turvalist koduteed!\nAER-TV lõpetab ülekanded Montemorist, ees ootab Labe arena Racice.


Vendade Rüütmannide salaarmastus - ubinaäri - Äripäev\nKadri Jakobson 11. oktoober 2007, 00:00\nPäris muretult ei lähe aga ükski äri. Õunaistanduses teevad peavalu närilised, aia alt poevad läbi rebased, jänesed. Möödunud aasta põuane suvi oleks aga puudele karuteene teinud. "Panime kahetonnised pütid traktorile ja sõitsime puu juurest puu juurde, ikka tsorr ja tsorr lasime igaühele vett," räägib Toivo.\nKas Toomas Rüütmann, kes alates novembrist usaldab Kommest Auto juhtimise väimehele Raido Toonekurele, vahetab autod õunte vastu?\nMilleks seda teadust ikka vaja on, kui mitte selleks, et ettevõtjatel paremini läheks.


Konfliktid meeskonnas | Organisatsiooniteraapia\norganisatsiooni ja ettevõtte nõustamine, konsultatsioon, suhted, meeskond, team, teambuilding, ärikonsultatsioon, koosolekute juhtimine, meeskonnatreening, koostöötreening\ntel: +372 50 18517\nMis on organisatsiooniteraapia\nOrganisatsiooni edukus sõltub paljuski sellest kui hästi suudavad juhid oma meeskonnas luua sünergiat. Et sünergia tekiks, on juhil vaja mõista inimestevahelisi suhteid, aru saada meeskonnas aset leidvatest protsessidest ja osata ära kasutada meeskonnaliikmete tugevusi.\nSee nõuab teadmisi, oskusi ja kogemust.\nNiikaua, kui organisatsiooni üldine stressitase on mõõdukas, ei ole meeskonnas toimuvate protsesside juhtimine kogenud juhile keeruline.\nKui aga üldine stressitase organisatsioonis kasvab – olgu selle põhjuseks kas mõni suurem tellimus, uute töötajate tööle asumine, keerulisemate probleemide kuhjumine või üldine majanduskeskkonna halvenemine, muutub suhete juhtimine ja sünergia hoidmine oluliselt keerulisemaks.\nStressi kasv organisatsiooni väljendub tavaliselt omanikevahelistes pingete kasvus, töötajate vahel tekkinud pingete eskaleerumises tülideks, asjade isiklikult võtmises, üldise rahulolematuse suurenemises, aga ka suuremas vastupanus uutele ideedele, ebaefektiivstes koosolekutes, üksteise pidevas kritiseerimises ja motivatsiooni kadumises.\nKui selline olukord liiga kaua kestab, võib juhtuda, et ka kogenud juhid ei saa sellise olukorraga enam hästi hakkama – tihti sellepärast, et ei osata näha suhtemustreid ja pingeid organisatsioonis ning oma panust sellesse.\nSiin saab aidata organisatsiooniteraapia.\nOrganisatsiooniteraapia aitab teil teadvustada toimivaid mustreid ja mõista, kuidas neid efektiivselt katkestada selleks, et vähendada organisatsiooni üldist stressitaset, pingeid inimest vahel ning paremini keerulisemate aegadega toime tulla.\nTiit Kõnnussaar, CEO, konsultant\nOlen juhtimiskoolitaja, organisatsioonikonsultant ja 7. riikliku kutsetasemega suhtlemistreener.\nOman pikaajalist praktilist juhikogemust. Meeskondi olen juhtinud aastast 1992, kui asutasime ajakirja Pere ja Kodu. Kandsin seal tegevjuhi ja vastutava väljaandja rolli ning hiljem, kui liitusime Ajakirjade kirjastusega töötasin seal levi-, turunduse- ja tootmisdirektorina.\nJuhtide koolitamise ja organisatsioonide nõustamisega alustasin aastal 2006 koolitusfirmas SELF II ja jätkan kuni tänaseni kaubamärgi Developdesign® all.\nAlates 2013 aastast oman pereteraapia erapraksist ja töötan igapäevaselt peredega.\nKuna töötan samaaegselt nii juhtimis- kui teraapiavaldkonnas ja olen mõlemas valdkonnas üheaegselt nii praktik kui koolitaja, annab see mulle unikaalse kogemuse kuidas ühendada teooriat ja praktikat, isiklikke suhteid ja juhtimist.\n© 2019 T & A Stuudio OÜ\nIcons made by Freepik, mynamepong & Eucalyp from www.flaticon.com


Suhkurtõve rasedus: võimalikud raskused ja nende ennetamise võimalused - Ravi 2020\nKui organismis esineb insuliinipuudus, esineb diabeet.\nVarem, kui seda hormooni ravimina ei kasutata, ei olnud seda patoloogiat kasutavatel naistel praktiliselt mingit sünnitamise võimalust. Ainult 5% neist võib rasestuda ja loote suremus oli peaaegu 60%!\nPraegu ei ole rasedate naiste diabeet enam surmavohtu, kuna insuliinravi võimaldab enamikul naistel kanda ja sünnitada ilma komplikatsioonita.\nSuhkurtõvega (DM) keeruline raseduse probleem on pidevalt endokrinoloogide ja sünnitusarstide tähelepanu keskmes, kuna see on seotud perinataalse perioodi sagedaste komplikatsioonidega ja ähvardab tulevase ema ja lapse tervist.\nStatistika kohaselt on meie riigis 1. ja 2. tüüpi diabeet diagnoositud 1-2% naistest. Lisaks eristatakse pregestationaalset (1% juhtudest) ja rasedusdiabeetti (või GDM-i).\nViimase haiguse iseärasus on see, et see areneb ainult perinataalsel perioodil. GDM raskendab kuni 14% rasedustest (maailma tava). Venemaal avastatakse seda patoloogiat 1-5% patsientidest.\nRasedate diabeet, mida sageli nimetatakse GSD-le, diagnoositakse rasvunud naistega, kellel on kehv geneetika (normaalse diabeediga sugulased). Mis puudutab suhkurtõbe sündroomiga naistel, siis see patoloogia on üsna haruldane ja moodustab vähem kui 1% juhtudest.\nPeamine põhjus on kehakaalu tõus ja organismi hormonaalse korrigeerimise algus.\nKudede rakud kaotavad järk-järgult insuliini imavuse (muutuvad jäigaks).\nSelle tulemusena ei ole olemasolev hormoon piisav selleks, et säilitada nõutavat suhkru kogust veres: insuliin, kuigi see on jätkuvalt toodetud, ei suuda oma funktsioone täita.\nRasedus olemasoleva diabeediga\nNaised peavad olema teadlikud, et nad on raseduse ajal suhkrut vähendavate ravimite võtmisega vastutusele võtnud. Kõigil patsientidel on ette nähtud insuliinravi.\nÜldiselt on esimesel trimestril selle vajadus mõnevõrra vähenenud. Teises - suureneb 2 korda ja kolmandas - väheneb uuesti. Sel ajal peate rääkima toitumisest rangelt. Ei ole soovitav kasutada igasuguseid magusaineid.\nKui rasedusdiabeet soovitab valgu- ja rasvasisaldust. Oluline on mitte süüa väga rasvaseid toite: vorste ja seapeki, kõrge kalorsusega piima. Sügavkülmutatud toidu vähendamine rase naise toidus vähendab liiga suure loote arengut.\nGlükeemia väärtuste vähendamiseks perinataalsel perioodil hommikul on soovitatav süüa vähemalt süsivesikuid. Vereanalüüside pidev jälgimine on vajalik. Kuigi raseduse ajal on väike hüperglükeemia ja seda ei peeta ohtlikuks nähtuseks, on parem seda mitte lubada.\nI tüüpi diabeediga rasedatel naistel võib tekkida ka hüpoglükeemia. Sellisel juhul peate regulaarselt jälgima endokrinoloog ja günekoloog.\nKuidas haigus mõjutab rasedust?\nSuhkur haigus muudab raseduse halvemaks. Selle oht on see, et glükeemia võib provotseerida: varases staadiumis - loote arengu väärarengud ja spontaansed abordid ning hilisemas staadiumis mitmehadrused, mis on ohtlik enneaegsete sündide taastumisele.\nNaine on diabeedi suhtes altid, kui esinevad järgmised riskid:\nneerude ja võrkkesta vaskulaarsete komplikatsioonide dünaamika;\npreeklampsia (toksikoosi) ja muude raseduse tüsistuste tekkimist.\nSelliste emade jaoks sündinud lapsi on sageli suur kaal: 4,5 kg. See on tingitud platsenta suurenemisest ja seejärel lapse emade glükoosisisest verest.\nSamal ajal sünteesib loote pankreas insuliini ja stimuleerib lapse kasvu.\nRaseduse ajal esineb diabeet erineval viisil:\nPatoloogia nõrgenemine on iseloomulik esimese trimestri jaoks: vere glükoosindeksid vähenevad. Hüpoglükeemia vältimiseks selles staadiumis väheneb insuliini annus ühe kolmandiku võrra;\nAlates 13. rasedusnädalast toimub suhkurtõbi uuesti. Hüpoglükeemia on võimalik, seega suureneb insuliini annus;\n32. nädalal ja kuni sünnini on diabeedi käigus paranenud, on võimalik glükeemia ilmnemine ja insuliini annus taas suureneb kolmandiku võrra;\nKohe pärast sünnitust väheneb veresuhkrus kõigepealt ja seejärel suureneb, jõudes sünnituseelselt kümnepäevani.\nSuhkurtõve sellise keeruka dünaamika tõttu on naine haiglasse paigutatud.\nSuhkurtõbe loetakse kindlaks, kui laboratoorsete uuringute tulemuste kohaselt on vere glükoos (tühja kõhuga) väärtused 7 mmol / l (veenist) või rohkem kui 6,1 mmol / l (sõrme abil).\nDiabeedi kahtluse korral määratakse glükoositaluvuse test.\nDiabeedi teine oluline sümptom on suhkur uriinis, kuid ainult kombinatsioonis hüpoglükeemiaga. Suhkruhaigus häirib keha rasva ja süsivesikute ainevahetust organismis, põhjustades ketooneemiat. Kui glükoosi tase on stabiilne ja normaalne, peetakse diabeedi kompenseerimist.\nPerinataalne periood diabeedi taustal on seotud mitmete komplikatsioonidega.\nKõige sagedasem on spontaanne abort (15-30% juhtudest) 20-27 nädala jooksul.\nNeerude patsiendi patoloogiatega (6%), kuseteede infektsiooniga (16%), kõrge veetasemega (22-30%) ja muudest teguritest on olemas ka hiline toksoos. Sageli tekib gestoos (35-70% naistest).\nKui sellele patoloogiale lisatakse neerupuudulikkus, sünnituse tõenäosus suureneb dramaatiliselt (20-45% juhtudest). Pooltel naistel tööl võib olla suur vesi.\nRasedus on vastunäidustatud, kui:\ninsuliinravi ei toimi;\nmõlemal abikaasal on diabeet;\ndiabeedi ja tuberkuloosi kombinatsioon;\nminevikus on naised korduvalt surnult sündinud;\ndiabeet on kombineeritud Rh-konfliktiga emal ja lapsel.\nKompenseeritud diabeediga jätkub rasedus ja sünnitus ohutult. Kui patoloogia ei kao, tõstatatakse enneaegse sünnituse või keisrilõike küsimus.\nÜhe vanemaga diabeedi korral on selle patoloogia diagnoosimise risk järglastel 2-6%, nii - kuni 20%. Kõik need tüsistused halvendavad tavalise sünnituse prognoosi. Sünnitusjärgne periood on sageli seotud nakkushaigustega.\nSuhkruhaigus on haigus, mis põhineb hormooninsuliini organismi puudulikkusel. Sellisel juhul toimub ainevahetushäire ja patoloogilised muutused kogu kehas. Insuliini puudumise korral rikutakse glükoosi kasutamist ja kasutamist, mille tagajärjel tõuseb verese ja uriini tase. See on diabeedi peamine diagnoosimärk.\nDiabeet "suhkruhaigus" tehakse laboratoorsete analüüside põhjal veres glükoosi tasemel, mis on võetud veenist tühja kõhuga üle 7,0 mmol / l või verdest, mis on võetud sõrmega üle 6,1 mmol / l. Seda tase nimetatakse hüperglükeemiaks.\nHiljuti kasvanud naiste arv, kes ootavad seda patoloogiat lapsega. Rasedus ise on diabetogeenne faktor, st see suurendab diabeedi tekke riski. Kõige sagedamini on naisi haigestunud juba enne rasedust teada, kuid mõnikord võib haigus ilmneda esimest korda lapse kandmise ajal.\nRaseduse ajal on kahtlustatav suhkruhaigus, kui sagedasti urineeritakse isegi kolmandas trimestris, suurenenud isutus, suu kuivus, janu, kehakaalu langus, kõrge vererõhk, nõrkus, naha sügelus. Nendel patsientidel on kalduvus pustulaarsetele nahahaigustele, furunkuloosile.\nKõige vastuvõtlikumad haigused on naised, kellel on ülekaaluline, pärilik eelsoodumus pärast 30-aastaseid, samuti neid, kellel on varem rasedused valed. Raseduse 24.-28. Nädala jooksul soovitatakse veresuhkru taset testida.\nDiabeedi korral suureneb sageli spontaanse raseduse katkemise tõenäosus. Ohtlik komplikatsioon on kooma, mille põhjusteks võib olla dieedi rikkumine, insuliini sobimatu kasutamine, ebapiisav või liigne. Kuid tähelepanelikult jälgides jälgige vere suhkrusisaldust\naidata toitu, rasedus võib korralikult edasi liikuda ja beebi sündinud tervena.\nIseloomulik on suur suhkruhaigega naine, kelle mass on üle 4500 g ja kõrgus 55-60 cm.\nKuid suhkru taseme tõus ei osuta alati rasedate haiguste esinemisele. Võib-olla on ajutine väike suhkru kogus uriinis, mis möödub mõne aja pärast ja mida ei tuvastata korduvate uuringutega. Rasedatel on diabeedi eriline vorm, mis läbib kohe pärast selle lõpetamist, tavaliselt 2-12 nädalat pärast sünnitust.\nDiabeediga tulevane ema peaks oma raseduse ajal jälgima endokrinoloog. Tema veresuhkru taseme alguses määratakse iga päev, lõpus 2-3 korda nädalas.\nRaseduse ajal tuleb naine hospitaliseerida haiglas kolm korda:\n1) diabeedi uurimiseks ja kompenseerimiseks esimest korda kohe, kui rasedus on diagnoositud;\n2) teist korda 20-24 nädala jooksul;\n3) kolmas kord 32 nädala jooksul sünnituse ettevalmistamiseks.\nRavi aluseks on mõistlik toitumine koos piisava insuliinraviga. Toit peaks sisaldama vähendatud koguses süsivesikuid (200-250 g), rasva (60-70 g) ja piisavas koguses valku (1-2 g) 1 kg kehamassi kohta. On väga oluline tarbida sama palju süsivesikuid päevas. Suhkur, maiustused, mee, jäätis, šokolaad, koogid, magusad joogid, manna ja riisipuder on toidust täielikult välistatud. Parem on süüa sageli väikestes osades, eelistatult 8 korda päevas. Toit peaks olema toitev, andma organismile kõik vajalikud vitamiinid ja mikroelemendid.\nArst määrab insuliini annuse, süstide arvu ja ravimi manustamise aja. Erinevalt hüpoglükeemiliste ravimite tablettidest on insuliini kasutamine raseduse ajal ohutu ning see ei kahjusta looteid.\nJalutuskäiku soovitatakse füüsilise tegevusega.\nGünekoloogi otsustab sünnitusabi-günekoloog individuaalselt ja sõltub raseduse käigust ja samaaegse sünnitusabikoguse olemasolust. Kui sünnitusperiood jätkub komplikatsioonideta, on diabeet kontrolli all, hüvitusetapis peab sündi olema õigeaegne ja läbi viia sünnikanal. Kui:\n1) ebapiisavalt kompenseeritud diabeet;\n2) raseduse keeruline käik;\n3) kaasuvate haiguste esinemine; - enneaegne sünnitus 37 nädala jooksul, vajadusel keisrilõike teel.\nOn teada, et diabeedi korral on suhkru metabolism häiritud. Tema esimene märk - suhkru esinemine uriinis. Diabeet on nii emale kui lapsele raseduse ajal ohtlik. Meditsiinilise arengu tõttu on see oht märkimisväärselt vähenenud ja imikute suremus on peaaegu poole võrra väiksem. Siiski raskendab diabeet raseduse kulgu koos teise poole (kõige sagedamini raske), paljude päevade toksilisuse, lootehaiguste ja isegi surma võimalusega raseduse viimastel nädalatel.\nDiabeetiline naine võib sünnitada lapsi ilma komplikatsioonita, kui arst seda jälgib ja jälgib rangelt tema ettenähtud režiimi ja ravi. Võimalik, et mõnel raseduse ajal on vaja hospitaliseerimist (ja isegi korduvat), et vähendada haiguse negatiivset mõju raseduse ajal dieedi ja meditsiinilise abi abil. Raseduse lõpus haigestatakse sageli suhkurtõvega ema. Kõige sagedamini tehakse keisrilõike, kuna laps on suur (üle 4 kg). Reeglina on need lapsed habras ja võivad sündide ajal sündroomi läbi kannatada. Mõnikord naine isegi ei tea, et tal on diabeet ja haigus tuvastatakse uuringu ajal raseduse ajal. Kuid enamikul juhtudel on diabeet juba eelnevalt teada. Enne rasedust otsustades peaks rasedate ema konsulteerima endokrinoloogi ja günekoloogiga, et lahendada probleem, mis puudutab tervisliku lapse haigestumist. Rasedus on vastunäidustatud suhkurtõvega naistel, kellel on raskekujuline diabeet, mõlema abikaasa diabeedi esinemissagedus (esineb päriliku diabeedi risk, kaasasündinud väärarendid lapsel). Suguelundit võib kahtlustada, kui perekonnas on diabeedihaige või kui naine oli väga suuri või surnuid lapsi.\nDiabeediga naistel esineb sageli menstruatsioonitsüklis ebaregulaarsusi: ebaregulaarsus, amenorröa, varajane menopaus.\nInsuliinravi tänapäevased meetodid koos füsioloogiliselt täieliku dieediga võivad normaliseerida suguelundite funktsiooni.\nMõnikord on rasedus tõus naise diabeedi tuvastamiseks. Selle haiguse levimus rasedate naiste hulgas on 0,5% ja see arv kasvab igal aastal.\nErinevatel rasedusaegadel on naistel diabeet ebaühtlane. Esimesel poolel ja viimasel 6-7 nädalal enne sünnitust, samuti kohe pärast sünnitust paraneb patsientide seisund tavaliselt. Glükoosi tase veres väheneb, kudede tundlikkus insuliini suhtes suureneb, mis võib viia hüpoglükeemia tekkele. Haiguse halvenemist jälgitakse tavaliselt 13. rasedusnädalast. Praegu suureneb suhkru sisaldus veres, mis võib viia kooma. Alates 32-st rasedusnädalast ja enne sünnitust võivad diabeetikud paraneda ja tekib hüpoglükeemia, mis on seotud loote insuliini mõjuga ema kehale, samuti emaka vere loote glükoosisisalduse suurenemisele. Sünnituse ajal ilmnevad märkimisväärsed vere glükoosisisalduse kõikumised, kuid tihti tekivad hüperglükeemia ja atsidoos. See juhtub naiste füüsilise töö ja emotsionaalsete kogemuste mõjul. Pärast sünnitust väheneb veresuhkru tase kiiresti ja seejärel suureneb järk-järgult.\nSuhkurtõve raseduse ajal kaasnevad mitmed omadused: rasedus katkeb tihti, kulmineerudes kas hilinenud abordi või enneaegse sündimisega; teine pool on tihti keeruline toksiini tõttu, mida on raske ravida. Kõige tõsisem komplikatsioon on loote surm, mis esineb tavaliselt viimastel nädalatel.\nMõnda omadust on juba ammu märatud - suhkurtõvega rasedatel naistel on sageli sündinud suured lapsed. Loote suur suurus ja kaal mõjutab sünnituse kestust, põhjustab töö nõrkust ja seetõttu põhjustab sageli operatsiooni. Isegi 70-100 aastat tagasi suri iga teine naine sünnituse või sünnitusjärgse perioodi jooksul. Ainult insuliini kasutamine koos täieliku toitumisega vähendab suremust märkimisväärselt.\nDiabeediga emadega sündinud lapsed kannatavad sageli kaasasündinud väärarengute all. Kõige sagedamini mõjutab looteid kesknärvisüsteem, maks, kardiovaskulaarsüsteem, esineb kõhuõõne ja jäsemete turse. Need vastsündinud vajavad erilist hoolt. Esimestel eluajal tuleks tähelepanu pöörata hingamisteede häirete, hüpoglükeemia, atsidoosi ja kesknärvisüsteemi kahjustuse tuvastamisele ja kontrollile.\nKui naisel on diabeet, siis on tema ees alati dilemma - kas on võimalik planeerida rasedust ja sünnitust tulevikus? Ta peab meeles pidama järgmisi reegleid:\n• Rasedusest tuleb hoiduda, kui diabeedi ravis ei saavutata remissiooni;\n• Viis kuni kuus kuud enne lapse sündi peab naine uurima endokrinoloog.\nIga naine peaks teadma, et rasedus on vastunäidustatud järgmistel juhtudel:\n• mõlema abikaasa diabeedi esinemisel;\n• insuliinisõltuvuse esinemine emal;\n• diabeedi ja aktiivse tuberkuloosi kombinatsioon;\n• abikaasade diabeedi ja erinevate Rh tegurite kombinatsioon;\n• anamneesis esinevate arenguhäiretega laste surm või sünnitus;\n• diabeedi progresseeruvad vaskulaarsed komplikatsioonid (värsked võrkkesta hemorraagia, diabeetiline nefropaatia koos neerupuudulikkuse nähtudega ja arteriaalse hüpertensiooniga).\nEbapiisava raseduse korral on soovitatav katkestada teda, kui patsient on vanem kui 38-aastane, samuti kui veresuhkru tase veres ja uriinis on pidevalt suur ja raskusteta.\nToitumine diabeediga rasedatele peab olema täielik. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vitamiinide sisaldusele toidus ja kui need on puudulikud, tuleb ravile lisada vitamiinipreparaate. 2-3 kuud enne sündi peate registreeruma sünnituspiirkonnas, kus te kavatsete sünnitada.\nNaine töökohale naasmisel sünnitushaiglas peaks olema ette, 7-10 päeva enne oodatavat sünnitust. Insuliini manustamist ei tohi peatada sünnipäeval. Insuliini tuleb manustada fraktsioneerivate annustega, iga 6-8 tunni järel ja anda süsivesikuid magusa tee, kompoti, želee jne kujul.\nVere suhkru taseme märkimisväärne langus ja suhkru eritumise vähenemine uriiniga, mida tavaliselt esinevad esimestel päevadel pärast sündi, tavaliselt ei vaja insuliini koguse vähenemist. Toidus peate sisestama täiendava hulga süsivesikuid, et normaliseerida piim moodustumist.\nSelleks, et ära hoida võimalikku hüpoglükeemiat või raskust hingata vastsündinutel, esimese tunni jooksul pärast sündi, iga poole tunni 2-3 tunni jooksul, tilgu paar tilka suu kaudu 40% glükoosilahust. Esimestel päevadel pärast sünnitust tuleb rinnapiimile lisada 40% glükoosi, kui suhtega pool glükoosilahusest kuni ühe osa piimast, mis tuleb manustada iga 2 tunni järel.\nDiabeedi ema rinnapiim ei ole vastunäidustatud lapse toitmiseks. Imetavad emad ja vastsündinud peavad jälgima endokrinoloog ja pediaatril.\nImetavate emade toit peaks sisaldama piisavas koguses süsivesikuid, valke, rasvu, vitamiine ja mineraalsooli.\nDiabeedi tavaline rationetilise ravi tulemus võimaldab hooldajal ennast hästi tunda, kehakaalu säilitada, piima piisavaks, mille tagajärjel laps normaalselt areneb. Söötmisperioodi lõpus viiakse ema tavalisse insuliini annusesse ja sobivasse dieeti.\nKuigi rasedus on naise elus rõõmsameelne periood, on tema keha jaoks suur stress. See toob kaasa asjaolu, et eelsoodumuse ja soodsate tegurite olemasolu korral võib tulevane ema kujuneda või ilmneda mis tahes haigus. See hõlmab diabeedi.\nElutalitluse säilitamiseks vajavad inimkeha rakud glükoosi (suhkrut). See on mingi kütus, mis siseneb rakku insuliini (pankrease hormoon) tõttu. Vere suhkrusisaldus (glükoos) moodustub kahel juhul: süsivesikuid sisaldavast toidust ja glükoosi (glükogeeni), mis on maksas, lagunemise tagajärjel.\nSuhkurtõbi on haigus, mille korral kehas on insuliin absoluutselt või suhteliselt puudulik, kuid samal ajal suureneb veres suhkru (glükoosi) tase. Sellisel juhul on ainevahetus häiritud ja patoloogilised muutused esinevad erinevates elundites ja kudedes. Näiteks diabeedi korral on silma väikeste veresoonte kahjustused (võimalik pimedus), neerud, nahk, lihased, närvisüsteem ja seedetrakt. Peale selle täheldatakse suhkurtõvega immuunsüsteemi nõrgenemist, mis on arvatavasti üks sagedaste bakteriaalsete komplikatsioonide põhjuseid. Kõik see viib asja juurde, et diabeediga patsiendid kurdavad suukuivust, janu, suurenenud vedelikukoguse tarbimist, rohkelt urineerimist, söögiisu suurenemist või vähenemist, nõrkust, kehakaalu langust, naha sügelust, eriti hambumuses, une häireid. Neil on tendents pustulaarseteks nahahaigusteks, furunkuloosiks.\nGestational diabetes mellitus (GSD) või rase diabeet on süsivesikute ainevahetushäire, mis esmakordselt esineb või mida esmakordselt tuntakse raseduse ajal. Üldiselt on muutused süsivesikute metabolismis raseduse ajal mõistlikud. Selle põhjuseks on asjaolu, et kasvavale lootele on vaja energilist materjali, peamiselt glükoosi. Lisaks sellele on raseduse hormoonide (peamiselt progesterooni) taseme tõus osaliselt blokeeritud insuliini toime, mis avaldub tugevasti pärast 20 rasedusnädalat. Et säilitada veresuhkru normaalsetes piirides, tekitab terve rasedaga kaasas kõhunäärme suurenenud insuliini hulk. Kui kõhunääre rakud ei suuda neile suurenenud koormusega toime tulla, siis esineb suhteline või absoluutne insuliinipuudus ja diabeedi diagnoosimine.\nKuid tasub märkida, et mitte kõik ei arenda rasedusdiabeedi. Selle arengule on eelsoodumus, mis realiseerub mõnede riskitegurite mõjul. Nende hulka kuuluvad ülekaalulisus või ülekaalulisus, diabeet lähisugulaspetsialistis, ema vanuses üle 25 aasta, teatud etnilise grupi (aasia, aafriklased, hispaanlased) kuuluvad, sünnitusabi ajalugu koormatud. Lisaks tekib diabeedi tekkimise oht rasedatele, kui eelmine laps kaalub sünnil üle 4-4,5 kg või kui naisel on harilik abord (raseduse esimesel või teisel trimestril rohkem kui 3 spontaanset abort).\nRasedus mõjutab oluliselt diabeedi kulgu. Esiteks, raseduse esimesel trimestril täheldatakse haiguse kulgu paranemist (glükoosisisaldus veres väheneb). Sel ajal vähendatakse insuliini annust 1/3 võrra. Kuid juba teisel trimestril (alates 13. nädalast), vastupidi, haiguse kulg halveneb ja insuliini annust tuleb suurendada. Juba kolmandal trimestril (alates 32. nädalast ja enne sündi) on diabeedi kulgemise paranemine ja hüpoglükeemia ilmnemine taas võimalik. Seetõttu väheneb insuliini annus 20-30%.\nSünnituse ajal võivad suhkru näitajad veres ühel või teisel moel erineda. Näiteks võib emotsionaalsete mõjude (valu, hirm) mõju tõttu suureneda. Sünnitus on keeruline füüsiline protsess, mis põhjustab väsimust. Energiatarbimise tagajärjel võib suhkru tase oluliselt väheneda. See kõik viib asjaolule, et sünnituse ajal kontrollivad arstid naise vere glükoosisisaldust iga kahe tunni tagant. Pärast sünnitust väheneb veresuhkur kiiresti ja seejärel tõuseb järk-järgult sünnitusjärgse perioodi 7.-10. Päev, jõudes tasemeni, mis oli enne rasedust.\nDiabeedi raseduse läbiviimine\nSuhkurtõvega patsientidel teostatakse rasedust ambulatoorse ja statsionaarse seire tingimustes. Kui rase naise tervislik seisund on rahuldav, haiglas haiglas haiglas kolm korda.