Põhiõigused ei ole maailmavaate küsimus. Intervjuu Meelis Oidsaluga | Müürileht\nPõhiõigused ei ole maailmavaate küsimus. Intervjuu Meelis Oidsaluga\nSellest, mis juhtub, kui riiki hakatakse juhtima nagu omavalitsust, ning miks on Euroopa praeguses poliitilises olukorras „paadi kõigutamine” eriti ohtlik, aga ka viisakusest ja tõest, kiusust ja tervistava tülitsemise vajalikkusest.\nMeelis Oidsalu. Fotod: Ken Mürk\nMeelis Oidsalu teame me küll vist eelkõige üsna terava sulega teatrikriitikuna, aga ta võtab ajakirjanduses sõna ka päevakajalistel teemadel. Ennekõike on ta aga riigiametnik, kes on täitnud juba alates 2000. aastast kaitseministeeriumi erinevaid (aga üha kõrgemaid) ametikohti. Kohe endise NO99 maja kõrval avanevadki mulle „süvariigi” hästi turvatud väravad ning pikad trepid ja koridorid toovad mind lõpuks kaitseministeeriumi kaitseplaneerimise asekantsleri kabinetti.\nKäisid märtsis rahvusringhäälingu eetris, et kommenteerida Juhan Ulfsaki teatriauhindade üleandmisel peetud ühiskonnakriitilist kõnet. Sa olid selles saates üllatavalt kriitiline ja avameelne meie lähituleviku suhtes. Mil määral sa oled pidanud oma poliitilisi väljaütlemisi tööl kooskõlastama või selgitama?\n„Ringvaate” saatesse kutsuti mind teatrikriitikuna näitleja poliitilist avaldust kommenteerima. Ka enda poliitiliste avalduste puhul on minu n-ö vangist-vabaks-kaart olnud kriitikustaatus. Samas on mulle kriitikuna teinekord nina peale visatud, et Oidsalul on hea laiata, ta ei pea kultuuriinimestega iga päev koos töötama. Saates avaldust tehes oli vist esimest korda olukord, kus ka mul endal oli midagi kaalul. Tõsi, pärast Kenderi protsessil osalemist küsiti mu ülemuselt, et mida teie asekantsler seal kohtus teeb, miks ta niimoodi riigi vastu tunnistab, aga ma arvan, et inimõigused on teema, mille eest avalik teenistuja mitte ainult ei või, vaid peab rääkima, isegi kui tema avaldus läheb poliitiliseks.\nNii et sinu jaoks ei ole nende rollide vahel – kust lõppeb kriitik ja algab ametnik, kust see, kes ühiskondlikel teemadel avameelselt sõna võtab – vastuolu?\nOtseselt ma vastuolu ei näe. Minu arust toimib see umbes samamoodi, kui oled näiteks poemüüja. Sul on oma poliitilised vaated, mida sa avaldad kuskil aktiivse ühiskonnaliikmena, aga kui hakkad kohtlema poes kliente vastavalt oma meeldimistele, siis varem või hiljem saad kinga ja ka asja eest, sest isegi poemüüjalt oodatakse, et ta suhtuks klientidesse võrdselt ega alandaks inimesi. Igal bürokraadil on oma poliitilised eelistused, aga need ei tohi kallutada tema otsuseid. Siin on tegelikult pretsedent olemas: Toomas Mattson riigikontrolli kommunikatsioonijuhina. Tema peale kaevati, kuna ta kommenteerib oma Facebooki lehel poliitilisi teemasid, et kuhu see kõlbab. Rahandusministeeriumi eetikakomisjon aga otsustas, et see on normaalne, kui ametnikul on oma arvamus ja ta väljendab seda. Küsimus on selles, kas ta on oma töös erapooletu. Julgen öelda, et mina olen.\nEKRE viimaseaegseks meelissõnaks on kerkinud „süvariik” (varasemate „kartellierakondade” asemele ja „peavoolumeedia” kõrvale). Kas sina tead, mida see uus süvariigiametnikust „vaenlane” endast kujutab?\nKui termini kasutaja peab silmas, et mingid ametkondade tasemel tehtud otsused ei ole olnud piisavalt läbipaistvad või et ametkonnad varjavad infot, mis peaks olema seaduse järgi avalik või avalikkuse huvides varjamatu, siis, by all means, tulebki süvariiki paljastada ja peksta. Eesti haldusaparaat on piisavalt suur, et ka siin võiks selliseid tendentse avalduda. Ka bürokraadid teevad vigu, aga selleks ongi mõeldud kohus ja kaebemenetlused. Hoopis teine olukord on see, kui mõiste kasutaja väidab, et riigiasutus olemuslikult või riik kui selline on kahtlane üksus, mida ei tohiks üldse usaldada, või et kaebeõigused on pelgalt formaalsed ja kohtuid ei tohiks usaldada. Usaldussuhete süsteemne lõhkumine ja paranoia külvamine ei ole sama mis riigi toimimises läbipaistvuse nõudmine. Need on kaks vastandliku suunitlusega tegevust.\nKui aga küsida, kui kõvasti saab EKRE nüüd seda „süvariiki” lammutama hakata, siis ma ütleks, et Eestis on tekkinud pärast taasiseseisvumist esimest korda olukord, kus võimude lahususe põhimõte pannakse tõenäoliselt senisest märksa enam proovile. Samas on meie seadustes selliseid tekkida võivaid probleeme mingil määral ette nähtud, sest ka ametnikel on poliitikute üle järelevalvekohustus. Näiteks Vabariigi Valitsuse seaduse §53 („Kantsleri pädevus” – toim.) sätestab, et mitte minister ja poliitik ei tee ainult järelevalvet ametniku üle, vaid ka kantsleril on kohustus jätta ministri määrus või korraldus kooskõlastamata, kui see on ebaseaduslik või vastuolus põhiseadusega, ning edastada ka õiguskantslerile info, et minister ei käitu seadus- või põhiseaduspäraselt. Ametkonnad peavad hakkama seda kohustust endale rohkem teadvustama. Mina arvan, et kõik Eesti kantslerid ei ole selleks valmis.\nEestis on tekkinud pärast taasiseseisvumist esimest korda olukord, kus võimude lahususe põhimõte pannakse tõenäoliselt senisest märksa enam proovile.\nKas tulevik on tume?\nEi, seda ma ei ütleks, pigem on probleem selles, et poliitiliselt on parempopulistide võimulesaamine olnud tühikäik kõikide nende riikide jaoks, kes on selle valiku teinud. See on raisatud aeg. Tutvusin hiljuti lähemalt Edgar Valteri „Pokuraamatuga”. Pokudel hakkab nimelt ebamugav seal, kus nad elavad (naerab). Metsavälult kaob vesi ära ja nad ei saa enam varbaidpidi vees olla, nad ei saa enam toitaineid kätte, ja siis nad lähevad endale uut kodu otsima. Nende retk näeb välja selline, et nad peatuvad aeg-ajalt mõne järjekordse välu ääres ja vaatavad, kas tuleb „see tunne” peale või mitte, vaatavad üksteisele otsa. Seal oli tore lause, et pokurahvas kuulas pokurahvast. Nad kuulasid iseennast, et kas see on koht, kus me peame olema. Mulle tundub, et meil on ka mõnes mõttes varbad ja tallaalused kuivale jäänud ning nüüd kõik kihelevad kuhugi, aga Jüri Ratase valitud välu ei ole päris kindlasti see metsavälu, kuhu oleks mõtet järgmiseks neljaks aastaks pidama jääda, lootes, et piisaval hulgal pokudel tuleb peale õige meie-tunne.\nJüri Ratase puhul on probleem see, et ta käitub ja mõtleb endiselt nagu omavalitsuse juht. Eestis on mingil seltskonnal olnud alates Euroopa Liiduga liitumisest kogu aeg mentaliteet, et meie võime siin Eestis ju endale natukene seda tormi veeklaasis lubada, küll nad seal Läänes hoiavad meid õigel teel. Märt Väljataga rääkis ka hiljuti, et kuskil oleks justkui mingi kaitselüliti; küll seal Brüsselis on lüliti, et kui siin Maarjamaal päris nihu läheb, siis nad juhatavad meid tagasi õigele kristlikule rajale. Jüri Ratas ei saa aru, et linnapeana võis ta Savisaare vaimus sellist paralleel-Eestit katsetada – võib-olla ongi hea, kui sul on suurema sees mingi väiksem n-ö katseühiskond ja saad seal erinevaid poliitikaid inkubeerida –, aga kui oled juba peaminister, siis räägime hoopis teisest tasemest – tasemest, kus nende tormide tekitamine on märksa suurema mõjuga. Eesti kui riik on üks euroopluse tuleviku mõjutajaid, Euroopa poliitilise kontinendi saatuse ja näo kujundajaid. Minu meelest ei ole Ratas aru saanud, et tal pole vastutus mitte ainult Eesti, vaid ka Euroopa ees. Riiki juhtides ei saa mõelda nagu omavalitseja.\nKõige traagilisem on paljude jaoks vist just see, et toimuv ei ole demokraatia sees paratamatu.\nEi olegi, see on teadlik valik! Ja kõige naljakam on asja juures see, et just Ratase erakond koos tema endaga kaotab sellest kõige rohkem. See, et ta sidus kohaliku omavalitsuse valimised EKRE nõudmisel hääletusega abielu traditsioonilisuse küsimuse üle, on ju puhtalt EKREle kaartide kättemängimine ka kohalikeks valimisteks. Kas ta arvab, et vene tiib jääb siin kogu asja lõpuni kaasa mängima, kui Helmed üha rohkem räuskavad? See seltskond ei kavatsegi oma räuskamist maha keerata, sest puudub igasugune poliitiline loogika, miks nad peaksid seda tegema. Nad kütavad edasi. See kõik on vesi nende veskile – selles mõttes ei näita Ratas end kogenu ja targana.\nJa minus tekitab see pingeid ka minu ametikohast lähtuvalt. Meil on Tapal vahelduva eduga 800–1000 briti sõdurit. Britid on saatnud (rõhutab iga sõna eraldi), püsivalt, siia, terve pataljoni. Raskesti relvastatud, tankide, helikopterite ja muu ilusaga. Kui ma küsiksin näiteks sinu käest, et kuule, kuidas oleks, kas tahaksid Tapale tööle minna?\nNo Tapa ei oleks geograafiliselt mu esimene valik.\nNo just, aga nüüd me järsku näeme, et meie liitlased on siin. Nad on hambuni relvastatud. Selle kõige siin hoidmine maksab Suurbritannia valitsusele tohutuid summasid. Meil endal ei ole lihtsalt raha, et sellist suurt mehhaniseeritud jalaväepataljoni püsivas valmiduses hoida. Ja kui sa küsid, miks nad siin on, siis see ei ole ju tingitud sellest, et Eesti on nii äge koht ja Tapa on selle ägeda koha kõige ägedam nurk või et siin on palju naftat või Lääne strateegilised huvid, et kui selle nüüd kaotame, siis on puuks. Siin ei olda ka raha pärast, et kaitsta mingite ettevõtete huvisid. Nad on siin ainult seetõttu, et paikneme ühes väärtusruumis ja brittide jaoks on need väärtused nii olulised, et nad toovadki pataljoni siia, et Eesti saaks selles väärtusruumis püsida. Kui hakkame nüüd järsku avalikult räuskama, et kuule, me tegelikult ei taha vist üldse selles väärtusruumis olla, siis… Piinlik oleks, kui ühtäkki selgukski, et meie liitlased usuvad meisse rohkem, kui me ise julgesime seda teha.\nKas nelja aastaga saab teha riigile nii palju kahju, et meid võidakse sellest väärtusruumist välja arvata?\nEi, nelja aastaga ei saa, juba põhiseaduse muutmine võtab nii palju aega. Põhjus, miks EKRE asju nii julgelt väljendab, on ju see, et nad tajuvad ise ka, et neil ei lasta kõike seda teha, mida nad räägivad. Selles mõttes on neil turvaline räusata – see ei ole nende jaoks justkui päris. Aga see on turvaline ainult neile.\nSeesama omavalitsuse sündroom?\nTäpselt, et küll riigi tasandil asi kuidagi ära klatitakse. Seda läbinähtavam peaks aga Ratase jaoks olema ka see oportunism, sest taolisel käitumisel on Euroopas ja maailmas oma hind. Kui on kriis, kui on päris sõda, siis nägime ju Ukraina ja isegi Gruusia puhul, et suuresti tulenes ettevaatlikkus seoses nende riikide aitamisega sellest, et kohe oli vabandus varnast võtta: aga nad ise käitusid ebastabiilselt, nad ise ei olnud kõige õilsamal väärtuskursil. See tuleb ülikergelt.\nKas see paistab nüüd ka meie suhtes juhtuvat; et me ei ole enam kõige õigemal kursil?\nNo täpselt, kui me nii jätkame ja kui see jõuab rahvusvahelisele tasandile – veel ei ole jõudnud, aga kui see jõuab sinna –, siis mingil hetkel öeldaksegi, et kuulge, minge metsa. Mis eristab meid siis kokkuvõttes Putini Venemaast, kui me peaks hakkama kunagi EKRE sõnade järgi elama? Mis see on siis? Venemaal on ka väga palju liberaale, inimesi, kes hindavad vabadusi, aga režiim on selline, nagu ta on. Meil võivad ka põhimõtteliselt moodustada 90% valijaskonnast liberaalid, aga kui valitsus on selline, siis sa satud ikkagi ühel hetkel ühte potti Putini režiimiga.\nEero Epner osutas hiljutises intervjuus, et paljud kultuuriinimesed tunnevad kergendust pärast seda, kui selgus, et kultuuriministeerium läheb Isamaale, mitte EKREle. Samas on tulevane rahandusminister juba ähvardanud, et ei ole siin midagi, rahakott on meie käes. Kas ohutunde möödumine on liiga ennatlik?\nMa jätaksin sõna „oht” sellest diskussioonist välja – minu valdkonda ja julgeolekuasutusigi süüdistatakse tihti selles, et me hakkame iga asja puhul ohust rääkima. Rahastuse äravõtmine on riigivalitsemises täiesti legitiimne ja tavaline praktika, me teeme igal aastal riigi eelarvestrateegiat ja nelja aasta rahastusperspektiivi ümber, see on täitsa tavaline, et ühelt ettevõtmiselt raha ära võetakse, et teistele juurde anda või lihtsalt kulusid kokku hoida.\nJah, aga praegu paistab olevat küsimus selles, mille alusel see raha ähvardatakse ära võtta.\nKüsimus on selles, kuidas seda põhjendada. Kui põhjendus ei ole kooskõlas põhiseadusega, ei peaks ka otsust sellele vastavaks pidama. Sellisel juhul tuleb aga inimestel oma õiguste eest hageda ja minnagi kohtusse. Mina usun, et meie õiguskaitse ja kohtusüsteem – hoolimata Kenderi protsessi traumaatilisest kogemusest – on tegelikult vägagi hästi toimiv.\nNiisiis, kas inimestele peaks praegu meelde tuletama, et lähiajal võib siin hagemisõigust vaja minna ja seda peaks ka kasutama?\nSeda tuleb kasutada, jah. Enese väiksemaks tegemine või nende hagemisvõimaluste eiramine, enese ette ohvriks pidamine ei ole ka õige. Kui võtame Langi ja Kenderi juhtumi, siis kuidas erines see põhimõtteliselt sellest, mida on öelnud Helmed? Võeti samamoodi ideoloogiline hoiak, et lööme Sirbis platsi puhtaks, toome sinna radikaalse värskenduse, aga see ei õnnestunud, kuna suudeti tekitada kogunisti selline surve, et inimene pidi tagasi astuma. Rein Lang ei oleks elu sees arvanud, et ta peab sellise asja pärast tagasi astuma. Ta alahindas kultuuriringkondade võimu.\nSee lugu näitab ühtlasi, et tegelikult ollakse suutelised väga hästi mobiliseerima. Ja mulle käib närvidele, et kultuuriavalikkus, kes seal oma suid kinni kleepis, on mingites teistes ühiskondlikes küsimustes täiesti vait. No seesama NO99 ja Madison, noh! Seesama asi, et teatriliit ei võtnud sõna, kui oli vaja. NO99 tundis ennast selles olukorras tegelikult väga üksi. Nad ootasid, et tuleks midagigi, toetusepiukski, aga ei tulnud ja see oli kurb.\nPoliitiliselt on parempopulistide võimulesaamine olnud tühikäik kõikide nende riikide jaoks, kes on selle valiku teinud. See on raisatud aeg.\nKas sa oskad öelda, miks on just teater see, mille kallale minnakse või mida ähvardatakse nii Ungaris kui ka nüüd meie näitel?\nTeater valdab ju väga hästi populistlikke tehnikaid. Ja selles mõttes on ta ohtlik. Ja ennustamatu. Aga Ungari puhul, nagu ka Ulfsak rääkis, võib ju tuua ka vastupidiseid näiteid, paljude teatrite juhtkonnad on just pigem režiimiga kaasa läinud. Kultuur tervikuna on ühtmoodi nii represseerimisvahend kui ka vabaduse kants. Sellised vabadusvälgatused või kodanikuõiguste apologees üldse ei ole kultuuris väga levinud. Suurem osa kultuurist on inertne ja introvertne, suunatud oma identiteedi kinnitamisele. Seda on ka vaja teha – et inimestes ärevust maandada. Aga ennatlik on omistada kultuurile iseenesest mingisugust headust või hüvelisust.\nKas kultuur või poliitika peaks vaikiva eeldusena vabadust suurendama või on kultuuri ja vabaduse inherentne seos pigem mingisugune klišee?\nMa isegi ei tahaks sellele vastata, sest me keskendume vaidlustes liialt sellele, milleks ja mil määral me peaksime olema vabad. Ma ei oska öelda, mis on ja milleks on vabadus, aga ma oskan öelda, mis on selle puudumine. Vabaduse puudumine on see, kui sind ahistatakse või halvustatakse nende omaduste pärast, mida sa ei ole saanud valida, näiteks puue, sugu, seksuaalne sättumus või nahavärv. Minu arvates ei ole riigi ülesanne seotud kuidagi vabaduse määra maksimeerimisega – see küsimus on juba maailmavaatelise debati objekt –, aga riik peab tagama, et ühiskonnas oleksid olemas ja rakendatud põhiõigused, vajadusel sunniviisiliselt. Meil on need kaks küsimust kuidagi omavahel sõlme läinud – riigi kohustust tagada kodanikule põhiõigused käsitletakse praegu kui mingit maailmavaatelist suva.\nKui tulla tagasi Jüri Ratase valiku juurde, on minu meelest ka vastutustundetu, et meil on selline arusaam – ja seda on ka kuvatud nende äärmusgruppide puhul –, et kogu n-ö üleüldine põhiõigustele keskendunud mõtlemine on olnud kuidagi hegemooniline ja igavene. „Vaba maailma” eestkõneleja USA oli veel 60–70ndatel sisuliselt apartheidiriik. 90ndatel toimus Euroopa südames genotsiid, päris genotsiid. Kogu see põhiõiguste teema on nii habras. See ei ole purunematu monoliit, mida võib ulakalt taguda. Selline vabadus on nii habras ja nii noor nähtus, puhtalt maailmaajaloolisest vaatepunktist on üdini vale minna Euroopa praeguses kriisiolukorras seda paati kõigutama.\nVabaduste piiramise küsimus on aga õhus n-ö mõlemal poolel. Meie siin räägime või mina räägin ohust kultuurivabadusele, väljendusvabaduse piiramisega ähvardamisest, aga äärmusgrupid tunnevad samamoodi, et nende vabadusi piiratakse, seesama vana hea, et neegri kohta ei tohi enam öelda „neeger” ja nii edasi. Kas meie ühiskond ongi äkki niisuguse reguleerimisega liiale läinud?\nMinu arust pole need, kes räägivad võidukalt, kuidas „neeger” ei ole eesti keeles solvav, isegi mingid rassistid, vaid lihtlabased kiuslikud inimesed, kellel pole ilmselt oma ajaga midagi muud targemat teha, kui sedasi muigvelsui seletada, kuidas meie „neeger” erineb kõikidest teistest maailma „neegritest”. See on laensõna, selle säilitamisega ei kaitse me eesti hinge ega ürgkeelt. Oleks see siis mingisugune juursõna: keegi nägi kiviajal mustanahalist ja ütles, et näe, „neeger”; et see on eht eesti sõna, ainult eestlased on osanud nii nimetada (naerab) ja sellest loobumine on tohutu sõnavabaduse ründamine. Ja siis me ütleme, et see on meie sõnavabaduse piiramine. Seda olukorras (rõhutab iga sõna), kus me teame, et sellel sõnal, sellel laensõnal, sellessamas kõlas on räme rassismitaak. Kui see ei ole kius, siis mis see on? Minu arust on see suuremeelsuse ilming, kui mul on mustanahaline sõber, kelle kohta ma tean, et ta tunneb ennast ebamugavalt, kui ma realiseerin seda oma äsja avastatud väljendusvabadust, ja ma loobun sellest sõnast, sest ma olen suure hingega inimene ja see ei võta mult ühtegi tükki küljest. Ja saan meie keele ühe laensõna võrra puhtamaks.\nKas sulle ei tundu, et programmilist ebaviisakust aetakse meil sageli segamini tõerääkimisega?\nMinu arust minnakse viisakusega just üle võlli, viisakus on nagu kohustus. Mina räägin praegu suuremeelsusest, sellest, kas me oleme heatahtlikud, suure hingega inimesed. See ongi kogu asja tuum, mitte mingi viisakus või n-ö väljendusvabadus, et kas ma võin seda rassistlikku laensõna kasutada või mitte, olemata isegi rassist. Samas torkas mulle paar nädalat tagasi silma Eesti Päevalehe suur artikkel „Tere tulemast soovabasse maailma!”, mis oli esitatud sellise… tegelikkust programmiliselt moonutava karjatusena. Räägiti, kuidas sood on üldse mineviku teema ja nii edasi. Ma lugesin ja otsisin sealt mingit vimkat, et millal puänt tuleb ja öeldakse, et ma meelega tõmbasin üle, aga seda ei tulnudki! Päevalehest sellist teksti lugedes tekkis minus küll ebamugavus, et mis nüüd toimub, kas mõned on täiesti ära kamminud. No milleks selliseid tekste üllitada?\nJa siis ma saan aru, miks liberaalidel on raske oma sõnumit edasi viia. Nad pannakse ühte patta nende karjatuste autoritega, kelle üldistuspäästik on nii hell, et kõik erandid on nende jaoks üldkehtiv tõde. See on jumala okei, kui keegi ütleb ise, mis soost ta on. Mul on ka viimasel ajal selline eluetapp, kus ma tunnen, et olen vist sootu, aga ma ei tee selle põhjal üldistusi teiste kohta, eriti kui puuduvad üldistamiseks põhjust andvad uuringud.\nKas hea kultuur või ka kitsamalt teater saab olla mittepoliitiline?\nEi, selles mõttes ei saa, et iga etendus kannab ju endas alati mingeid hoiakuid. Ka passiivsus on poliitilisuse ilming. Kui sa rebidki meelega ainult igavikulist kunsti või teed ainult meelelahutust sõltumata sellest, mis ümberringi toimub, siis ka see on seisukohavõtt. Mingite asjade tegemata jätmine on samuti poliitiline.\nMa olen siiski üllatunud, et näiteks veel hiljutise kultuuriministri reaktsioon EKRE tõusule oli nii loid. Pigem tehakse siin n-ö paremalt leebet, aga agarat tuletoetust, näiteks Mihkel Mutt on EKREle tükk aega pehmet libestamist teinud. Pigem võib-olla vanema põlvkonna kultuuriringkonnad polegi väga rõõmutud EKRE võimulesaamise üle. Mutt ju valmistab otseselt EKRE-sugustele pinda ette.\nKui Maarja Kangro ütles hiljuti intervjuus Vilja Kiislerile, et kultuuriinimesed ei ole selle koalitsiooni suhtes mitte kriitilised, vaid täiesti eitavad, täiesti vastu, tekkis sellest Facebookis suur pahameel, sest päris paljud kultuuriinimesed leidsid, et neile on selle üldistusega liiga tehtud.\nJaa, ma vaatasin seda intervjuud ja ta oli seal tõesti resoluutne, mul tekkis sama küsimus. Tegelikult see ei ole representatiivne, meie kultuuriüldsusest moodustavad suure osa ka need, kes tunnevad ennast kuidagi kaotajate, allasurututena. Aga Kunnuse argument, et EKRE on parem kui Reformierakond, sest reformarid on samuti kari sitapäid, on ka üsna libe tee, kuna sellega öeldakse justkui, et keegi võib teha mingit pättust, sest keegi teine on juba teinud. Loogika peaks toimima vastassuunas, sest trade’ima peaks alati ülespoole, meie aga trade’ime allapoole – selle loogikaga, et keegi on n-ö allakäigutrepile viiva ukse juba avanud. Riigijuhtimine peaks lähtuma vastupidisest eeldusest: me ei anna alla, ei ütle, et kõige madalam ühisnimetaja ongi meie ühiskonna keskne väärtus, millest me peame lähtuma. See on vanglamentaliteet ja vanglamoraal. Enne me kurtsime, et poliitikud ainult räägivad, aga ei tee midagi ehk nad ei käitu oma sõnade järgi, aga nüüd on ka see retoorikavalitsemise tava kadunud – me käitume sitasti ja räägime ka sitasti. Kuidas on see õiglasem ja autentsem?\nKas sulle ei tundu, et meil nähakse „karmi” või lajatavat kriitikat – mille esindajaks oled olnud omal ajal minu meelest ka sina ja on olnud Mihkel Kunnus – sageli millegipärast radikaalselt tõesemas rüüs kui kriitikat, millele heidetakse ette kas liigset pehmust, viisakust või sõbramehelikkust?\nJah, selles mõttes küll. Olen näiteks täheldanud – see on selline harrastusantropoloogi tähelepanek –, et kui näed inimesi, praktikuid või ka lihtsalt tuttavaid mõnel esietendusel omavahel kohtumas, esmalt õnnitletakse lavastajat ja öeldakse, et oi kui äge ja nii edasi, aga hiljem kuuled neid inimesi omavahel arutlemas, mida nad tegelikult asjast arvavad, siis need kaks juttu võivad ikka väga jõledalt erineda! Selle kohta, mille puhul öeldi otse näkku, et oi kui tore, tehakse tagaselja üsna julmi märkusi. See on pannud mind küll mõtlema, et viisakussunnist valetamine on juba eos vale, sest see tekitabki lühiühenduse, justkui me arvaksime, et tõerääkimine on ebaviisakas ja seetõttu on meie kohustus ilustada või valetada. Ka selles sotsiaalselt üsna ettenähtud olukorras, et sa ei pane õrnale inimesele, kes on just lavastusega välja tulnud ja küsib sinu muljeid, väga puid alla, on võimalik natukenegi pingutades öelda ausalt, aga sõbralikult, mida sa asjast arvad. See teadmine on ülioluline, et ei tekiks väära mõistetepaari „viisakas = vähem tõene” ja „ropp = sulatõsi”.\nMu enda parim sõber on Paavo Piik, kes toob ju samuti asju lavale. Temaga suheldes olen ma küll esmajoones väga hoolas, et ma lähedasele inimesele haiget ei teeks, aga leian ikkagi mingi mooduse, kuidas rääkida asjadest nii, et ma ei peaks kompromisse tegema. Kui me teeme selles viisakusele sundivas olukorras kompromisse, siis tegelikult me juba libastume, kaugeneme üksteisest. Ja seda ei tohi olla. Aga kirjutades olen ma küll provokatiivset tooni kasutanud, et kirjutatule tähelepanu tõmmata; et sõnum leviks.\nJüri Ratas ei ole aru saanud, et tal pole vastutus mitte ainult Eesti, vaid ka Euroopa ees. Riiki juhtides ei saa mõelda nagu omavalitseja.\nKas sa teadvustad seda põhjust?\nMa teadvustan seda, jah, aga enamasti on see n-ö karmus ebateadlik, sest ma olen veidi autistlike või sotsiopaatlike kalduvustega. Ma ei kutsu endale külalisi koju, ma ei käi külas, sugulasi peaaegu ei näe, ma ei pea enda sünnipäevi ega mäleta teiste omi, minu jaoks tekitab romantiline läheduse kontseptsioon ärevust. Ma ei uhkusta sellega, see on lihtsalt viis, kuidas mina olen osanud elada. Ma ise olen mõelnud, et mul on vist isolatsioonitalumise geen. Kui sa oled kriitik, siis pead riskima sellega, et inimesed ei räägi sinuga pärast, või kui räägivad, siis nad on su vastu vaenulikud. Mul on olnud neid hetki ka praktikutega.\nAga kui sa teed oma arvustusega kellelegi potentsiaalselt haiget, siis kas see kõigutab sind?\nVäga ei kõiguta. Ma mäletan väga hästi esimest arvustust oma raamatule. See ei olnud tegelikult üldse halvustav, aga ma mäletan oma tundlikkust. Helistasin kirjastuse juhile Eva Kollile ja küsisin, et kuidas nii saab, kas ta üldse luges seda, see on ju lahmimine (naerab). Ta vastas, et kuule, Meelis, võta rahulikult, esiteks on see suur asi, kui keegi viitsib üldse kellegi esimesest raamatust kirjutada, ja teiseks, loe see läbi, tegelikult on see ju täitsa okei. Minul oli kriitikataluvuse õpikõver järsk, registreerisin ära, töötlesin läbi, see võttis mul ühe päeva. Aga kiuslik ei tohiks kriitik küll olla. Mul pole see alati õnnestunud, teinekord loen ikka tagantjärele oma tekste, et näe, võib-olla poleks pidanud nii rämedalt ütlema.\nKui sa 2006. aastal oma esimese luuleraamatu välja andsid ja kaks aastat hiljem veel väga aktiivseks teatrikriitikuks hakkasid, siis kas sa ei tundnud oma päevatööd silmas pidades muret oma nime all n-ö pehmete teemadega lagedale tulemise pärast?\nOlen näinud ise lähedalt emotsionaalset köögipoolt, kui näiteks lavastaja oma asja välja toob. See on karm maailm. See, kuidas saad kas või kiusliku tehniku oma tahtmist tegema panna. See nõuab isikuomadusi, mida on vaja näiteks ka kaitseväes üksuste juhtimiseks või asekantslerina kindralitega suhtlemiseks. See kõik on hard core, see ongi raske – kunstitegemine ei ole mingi pehme valdkond. Inimesed panevad sellesse nii palju iseendast, see nõuab rohket pühendumist ja ka pikaaegset edutuse talumist. Kaitsevaldkonna inimestest ei pea keegi kultuuriinimesi mingiteks pehmodeks. Neid näiteid on ju meil valitsemisalas veel: Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev on endine välisluureameti töötaja, Leo Kunnas on edukas kirjanik, kes kirjutab väga tundlikult ja samas julmalt, soovitan lugeda tema „Kustumatu valguse maailma”, see läks mulle väga hinge. Kaitsevaldkonnas on mul selles mõttes vedanud. Põhjus, miks ma siin üldse nii kaua töötanud olen, ongi see, et siin on värvikad ja huvitavad natuurid. Nagu ka kultuurimaailmas. Ja loovus mängib mõlemas sfääris suurt rolli.\nMa arvan, et loovus mängib peaaegu igal pool väga suurt rolli.\nJah, tänapäeval on hakatud seda märkama, mina nimetan seda loovuse demokratiseerumiseks. Mis ongi õige. Suhtumine, et meil on loovust ainult väga tillukestes kogustes kuskil idufirmades või reklaamibüroodes, kirjanike ja kunstnike liidus või lavakoolis, on kuritegelik, sest nii tekibki inimestel arvamus, et loovus on miski, mis vajab kuidagi jumalikku ettehoolt ja on väga haruldane anne. Ei ole, me kõik oleme väga loovad, lihtsalt meie haridussüsteem ei eelda loovuse arendamist.\nMinu esimene reaalne loovust innustav hariduskogemus tuli hoopis sõjakoolist, Balti kaitsekolledžist, mis oli tõesti üles ehitatud läänelikule õppemudelile, kus põhiosa ei olnud mitte auditoorsel tööl, vaid sa õppisid koolis õppima, iseseisvalt materjali omandama. Sisuline tegevus algas siis, kui üritasid neid omandatud teadmisi grupis rakendada. Seda ma kogesin ka USA maaväe kolledžis. Sa ei mõtle mitte üksi asju välja, vaid pead leidma lahendusi koos teistega ja suutma samas kõiki selliseid pingeid maandada, mis inimestel sotsiaalses koosolus ikka tekivad. Kui ma tulin kaitseministeeriumisse tööle, enam-vähem otse koolipingist, siis mul puudusid need sotsiaalsed oskused. Koostöötamise oskus, võime organiseerida, enda vajadusi ja tundeid väljendada ning ka loovalt tülitseda! Eestlastele on üldse omane konflikti vältimine, see on küll koolist kaasa tulnud.\nKas sina ei väldi konflikte?\nTüli võib olla tervistav ja lähendav asi ka kolleegide vahel, kui seda osatakse pidada ja hinnata. See võib olla nauditav. Meil oli eelmine neljapäev kaitseväe juhataja ja peastaabi ülemaga üks kena itaalia peretülikene ja me kõik lahkusime lähedastematena kui varem, kasutasime mina-tunnen-keelt, nagu psühholoogid õpetavad.\n(Muigab) Selle tüli juures oli äge, et kõik tõid hoolimata mingitest hoiakutest ja kogunenud frustratsioonist lauale oma sisetunde ja näitasid, mis neile närvidele käib, üritasid sõnastada – nii halvasti kui eesti mehed oskavad –, mis neid häirib või kuidas nad ennast selles hetkes tunnevad. See oli nii ilus, kuidas me ei andnud alla, me väärtustasime seda suhet piisavalt, et julgeda tülitseda. Sellist tervistava tülitsemise kultuuri on Eestis vähe, seda peaks rohkem olema, ka avalikus sfääris ei tohiks vältida neid tülisid, mis meil tuleb maha pidada, kaasa arvatud seda tüli, mis ilmselt tuleb siin nüüd maha pidada. Seetõttu ei ole minu jaoks probleem minna „Ringvaatesse” ja rääkida, kuidas ma ennast selles olukorras tunnen, isegi kui olen kõrge riigiametnik ja pean hakkama seda valitsust teenima. Muidugi ma teenin seda valitsust, sest bürokraadina teen ma seda, mida seadus ette näeb, pidades sealjuures silmas, et kõik teised järgiksid samamoodi seadust ja et kõiki koheldaks võrdselt.\nKuidas seda praegusesse olukorda üle kanda? Kas meil oleks vaja ühiskonnana tervistavamalt ja/või rohkem tülitseda?\nMa olen mõelnud selle kohta nii, et praegune ei ole selles mõttes tervistav tülitsemine, et me alustame sellest, et ütleme, et sina ei ole selles tülis üldse osaline; tõmba minema siit, lilla, ma ei kavatsegi sinuga asju arutada. Tervistav tülitsemine oleks see, kui… ütled, et noh, mina tunnen ennast, noh, sinusuguste inimeste juuresolekul – mis on võib-olla ka juba sildistamine, aga ma siiski ütlen ausalt – ebamugavalt. Või et ma tunnen, et see kooseluseaduse asi, see kuidagi, noh, see kuidagi mõjutab minu suhete kindlust. Ja siis teine pool saab su käest vastu küsida, et okei, aga räägi sellest, mis selle põhjus on. Praegu me ei lähe isegi seda teed, et kasutaksime mina-keelt, et mina tunnen nii, mitte et sina oled lilla ja mine tuppa ja ole seal! Selline räuskamine on tegelikult lihtsalt üks tülitsemise vältimise moodus. Pinged ise on ju ühiselu tavaline osa, konflikti lahendamine eeldab aga võrdseid pooli. Kui sind ei lubata isegi tülli, siis see ei ole miski, mis oleks kooskõlas põhiseaduse vaimuga, sest põhiseadus näeb ette tülipoolte võrdsust.\nJuhtkiri: Olukorrast ajakirjanduses tegelikult\nOlukorras, kus kogu läänemaailmas pead tõstnud parempopulistlikud poliitilised jõud on asunud süsteemselt nende suhtes kriitilisi ajakirjanikke marginaliseerima, ei kujuta Eesti demokraatiale tõelist ohtu hetkel ühegi ajakirjaniku stiil, vaid meediajuhtide ähmane arusaam ajakirjandus- ja sõnavabadusest ning selgrootus nende väärtuste eest seismisel.\nMurest ei piisa, sest mure on mugav\nParempopulismi tõusuga Ida-Euroopas kaasneb mitmeid riiklikke erisusi ja kõiki ei ole võimalik ühte patta suruda. Kõige olulisem on aga küsida, mis sellist lainet põhjustab. Oma roll on nii olematul vasakpoolsusel kui ka vaid fassaadipiidlemisega rahulduval meediavabrikul.\n— Laur Kaunissaare


ibis Roma Fiera - Rooma - Hotels.com\n3 tärni hotell restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Rooma\nHind on saadaval kuupäeval 20 dets 2021Hind võib olla saadaval ka muudeks kuupäevadeks.\nVastuvõtuala. Pilt 1/21.\n1 / 21Vastuvõtuala\nVia Arturo Mercanti 63, Rooma, 148, RM, Itaalia\n6. jaan 2020\nRajoon: Zona XL Magliana Vecchia\nFiera di Roma (messikeskus) – 6,6 km\nParco Leonardo (Leonardo park) – 11,2 km\nSan Paolo Fuori le Mura basiilika – 12 km\nPiazza del Campidoglio (väljak) – 12,8 km\nRooma juudi geto – 12,9 km\nVittorio Emmanuele II mälestusmärk – 13,1 km\nConstantinuse sammas – 13,5 km\nVia Appia Nuova osturajoon – 13,7 km\nBasilica di San Giovanni in Laterano (basiilika) – 14 km\nVatikani muuseum – 14,8 km\nRooma (FCO-Fiumicino - Leonardo da Vinci rahvusv. lennujaam) – 10 min transpordivahendiga\nCiampino lennujaam (CIA) – 15 min transpordivahendiga\nMuratella metroojaam – 17 min jalgsi\nPonte Galeria raudteejaam – 6 min transpordivahendiga\nRooma Aurelia raudteejaam – 7 min transpordivahendiga\nKohaliku omavalitsuse kehtestatud maks: 4 EUR inimese kohta öö kohta kuni 10 öö eest. Maksust on vabastatud alla 10 a vanused lapsed.\nHommikusöök maksab 3.50 EUR kuni 8.50 EUR inimese kohta (ligikaudne hind)\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 12.0 EUR öö kohta\nKas ibis Roma Fiera võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, ibis Roma Fiera pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab ibis Roma Fiera ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas ibis Roma Fiera pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas ibis Roma Fiera lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, lemmikloomad on teretulnud (kaalupiiranguga kuni 10 kg looma kohta).Hind 8 EUR lemmiklooma kohta päevas.\nMillised kellaajad on ibis Roma Fiera kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Re per una Notte (7 min jalgsi), Egea Al Casale (9 min jalgsi), Mille idee di pizza (3,7 km majutuskohast).\nMida majutuskohas ibis Roma Fiera ja selle ümbruses teha saab?\nIbis Roma Fiera pakub jägmisi võimalusi: aed.\n4 ööd, reis, 23. dets 2019\nJeff, 2 ööd, reis, 26. nov 2019\nL, 3 ööd, romantikareis, 14. okt 2019\ngal, 3 ööd, reis perega, 10. okt 2019\n1 öö, reis, 9. okt 2019\nDale, 1 öö, reis perega, 9. okt 2019\n4 ööd, reis perega, 27. sept 2019\n1 öö, reis, 17. sept 2019\n1 öö, tööreis, 31. juuli 2019\n4 ööd, romantikareis, 26. juuli 2019


ÜRO: Lõuna-Sudaan värbab rahulepet rikkudes uusi võitlejaid - Maailm - Postimees.ee\nSamal ajal on presidendi kontrolli all olevas piirkonnas loodud mitmest tuhandest võitlejast koosnevad üksused, mis on riikliku julgeolekuteenistuse otsealluvuses. Väidetavalt on värvatud neisse üksustesse ka lapsi.\nFOTO: Stringer ./Reuters/Scanpix Baltics\nLõuna-Sudaani riiklik julgeolekuteenistus on värvanud president Salva Kiiri etnilises tugipunktis 10 000 võitlejat, mis on rahukokkuleppe tingimuste ilmne rikkumine, teatas kolmapäeval ÜRO oma uues raportis.\nLõuna-Sudaanile kehtestatud sanktsioone jälgivate ÜRO ekspertide raportis väljendatakse muret 2018. aasta septembris allkirjastatud hapra rahukokkuleppe aeglase elluviimise pärast.\nLeppe eesmärk oli lõpetada viis aastat kestnud kodusõda, milles hukkus ligi 400 000 inimest.\nRaportis märgiti, et Lõuna-Sudaani valitsus on näidanud vähest huvi kokkuleppe julgeoleku ja teistest punktidest kinnipidamise vastu, seades rahuprotsessi otsesesse ohtu.\nPresident Kiir ja mässuliste juht Riek Machar läksid tülli 2013. aastal, kaks aastat pärast seda, kui valdavalt ristiusku riik lõi USA tugeva toetuse abiga lahku Sudaanist.\nPaar lasi mööda valitsuse moodustamiseks ette nähtud 12. novembri tähtaja. Seepeale andsid Aafrika vahendajad neile sada lisapäeva. See oli tähtaja juba teine pikendamine.\nÜRO raportis märgiti, et rahuleppe pooled ei ole viimastel kuudel langetanud olulisi otsuseid leppe elluviimiseks ning ühiste julgeolekujõudude loomine on tähtaegadest kaugel maas. Registreerunud on ainult 7400 valitsusväelast ja umbes 32 000 opositsioonivõitlejat. Eesmärk oli aga kokku saada 83 000 inimest.


Mittetiksuva seinakella mõistatus | Teadvuse Suure Probleemi Lahendamine\nEsileht > inimlikud postitused\t> Mittetiksuva seinakella mõistatus\njaanuar 2, 2009 jaanaru\tLisa kommentaar Go to comments\nSeekordne reis Berliini sisaldas ka jubedalt pikka bussireisi Tallinnast Riiga. kasutasin aega ühe jutukese koostamiseks. Enjoy!\n„VatsOn, VatsOn!“ kostis altkorruselt. Seejärel kõlasid trepilt oma raskuse kohta üllatavalt kiried sammud ja uksele ilmus hüüdja ise – paks mees, parimates aastates, kes ähkis ja puhkis selgelt rohkem kui tarvis.\nPeainspektor VatsOn oli parajasti süübinud kadunud kellameistri öökapi peal lebanud raamatusse „Seinakellade anatoomia“ ja tervitas seetõttu sisenejat vaid vaevumärgatava peanoogutusega.\n„Härra peainspektor VatsOn, lubage pöörduda,“ palus rahurikkuja kannatamatuse noodiga hääles.\nVatsOn liigutas oma pead aeglaselt nagu temasugusele mehemürakale kohane, kuid andis seejärel leebudes loa pöörduda.\nSiseneja asus asja kallale: „Olin kadunukese töötoas, kui järsku märkasin midagi eriskummalist, mis võib kellameistri salapärase kadumisega seotud olla…“\n„Jah, palun jätkata,“ julgustas VatsOniks hüütu oma vestluspartnerit.\nToo jätkaski, ise veel hiljutisest trepist tormamisest hingeldades: „Kadunukese töötoas on seinakell, mis tiksub „tikk-takk tikk-takk“, täitsa kõvasti ja kuuldavalt … jaa, päris ilus seinakell, küll mu naine rõõmustaks …“\n„Hobbes, püsige asja juures, te neetud ajaraiskaja,“ muutus peainspektor kärsituks, nii et ta rasvunud nägu lõi lõkendama.\n„See seinakell,“ jätkas jutustaja, „ühel hetkel ta lihtsalt lõpetas tiksumise!“.\n„See on ju elementaarne, kallis Hobbes – kellal sai patarei tühjaks,“ ei olnud VatsOn loost sugugi hämmastunud.\nHobbes oli pisut solvunud: „Ei saanud ta ühti! Mõne aja pärast tiksus ta nimelt uuesti.“\n„Kuidas?“ imestas nüüd VatsOn, kel oli loomulik anne küllaltki kergesti imestuda.\n„Kell tiksus, siis ei tiksunud ja seejärel tiksus edasi … ja nii mitu korda,“ selgitas Hobbes õhinal.\n„Seda pean ma ise nägema,“ lausus VatsOn mõtlikult.\nVatsOn ja Hobbes seisid salapäraselt kadunud kellaparandaja töötoas ja jälgisid pingeliselt seinakella. Vähemalt välimuse järgi polnud aimata, et see kell võinuks pakkuda niipalju mõistatusainet nii tähtsatele ninadele nagu peainspektor VatsOn, kes seisis käed taskus, sigar hambus ja mõtlik ilme näol. Hobbes näris tema kõrval oma alahuult ja oli selgelt närvilisem.\n„Ma räägin tõtt, ta tõepoolest lõpetas enne tiksumise ja nii mitu korda,“ väitis Hobbes natuke anuva häälega.\n„Kulle Hobbes, me seisame siin juba kaks tundi ja vahime seda kella – ta tiksub kogu aeg,“ kostis peainspektor pisut ärritunult kui järsku miski praokil kapiukse vahelt ta tähelepanu köitis. Ta astus kapile lähemale ja tõmbas irvakil ukse täielikult lahti. Ta nägu reetis imestust (mille tekkimiseks tal oli loomulik anne, nagu enne juba mainitud): tavalisele kellameistrile ei saanud kapi sisu küll kuuluda.\n„Hobbes, miks on kellameistri töötoas säärase varustusega baarikapp?“ küsis peainspektor ja asus kaaslaselt vastust ootamata kapi sisu lähemalt inspekteerima. Hämmastunult vaatas ta parimate X.O. konjakite rida, mille kõrval seisid umbes kaheksa pudelit Bollingeri shampanjat, mitu ülikallist Burgundia veini ja paar imeasja, mida antud lookese jutustaja isegi sõnadesse panna ei oska. See oli ülev vaatepilt!\nHobbes, kes oli ka olnud kellameistri joogivalikusse süvenenud, katkestas äkki peainspektori naudinguhetke: „Ei tiksunud ju vahepeal!?“\n„Misasi,“ ei saanud VatsOn kohe pihta.\n„Seinakell ei tiksunud ju vahepeal,“ selgitas Hobbes.\nVatsOn kuulatas. Seinakell tiksus. Tõepoolest päris kõvasti ühe tavalise seinakella kohta.\n„Tiksub ju,“ lausus VatsOn tüdimusega hääles.\n„Aga siis, kui me baarikapi sisu imetlesime, siis ju ei tiksunud,“ oli Hobbes erutunud.\nVatsOn vaatas mõnda aega mõtlikult seinakella.\n„Ta tiksus,“ oli ta lakooniline otsus.\n„Aga …“ kogeles Hobbes\n„Aga me ei kuulnud ta tiksumist,“ lõpetas VatsOn Hobbesi piinad.\n„Elementaarne,“ selgitas ta edasi, „kell oli õige enne ja ka pärast baarikapi imetlemist, seega on kõige mõistlikum järeldada, et seierid siiski liikusid endises tempos. Kuna sellise kella puhul tekitabki seierite liikumine niiöelda tiksumise, siis ta tegelikult objektiivselt võttes ka tiksus.“\n„Aga me ei kuulnud ju seda,“ õigustas end Hobbes, kes oli taaskord pisut solvunud.\n„Jah, ka mina ei kuulnud seda teadvustatult,“ tõdes peainspektor. „Kuna meie tähelepanu oli keskendatud kellameistri hästivarustatud baarikapile, siis jäi kella tiksumine teadvusest välja.“\n„Kuidas saab täpselt samasugune tiksumine kord teadvusesse jõuda ja kord mitte sõltuvalt mu tähelepanust?“ sattus Hobbes hämmingusse oma enda teadvusest. Mõne hetke pärast esitas ta veel mõned küsimused: „Kuidas me teame, et tiksumine teadvuses polnud? Ehk oli ta teadvuses, kuid me ei märganud seda? Ehk oli ta teadvuses, kuid me unustasime ta väga kiiresti?“\n„Ah, ega mina ka kõike ei tea. Keegi ei tea,“ sõnas VatsOn ja korkis lahti pudeli kadunud kellameistrile kuulunud shampanjat. „Head uut aastat,“ soovis ta ja kostitas end ise esimese sõõmuga.\nVatsOn ja Hobbes võeti hiljem menetluse alla asitõendite ärajoomise tõttu. Kadunud kellameister pääses ämma keldrist välja omal jõul.\njaanuar 2, 2009, 11:03 p.l.\nTegelikult vahepeal ei tiksunud. Ämma vend lükkas salaja osutit edasi. Muidugi pidi tema enda kell olema selle hetkeni õigesti ja pidevalt tiksunud.\n… Umbes samal moel saab konstrueerida alternatiivseid seletusi peaaegu kõige kohta. (Ja seda rohkem kui ühel moel.) Raskus pole mitte seletusalternatiivide väljamõtlemine. Raskuseks on meetodite leidmine, hindamaks seletuste laadide, valdkondade ja aluste adekvaatsust, eriti kui kõne all on teadvuseteadus.\n… aga mis ilukirjandusse puutub — vahva õpetlik lugu, millelaadsete abil saaks mõnda populaarset teadvuseteemalist raamatut (veelgi) põnevamaks ja ehk ka mõistetevamaks muuta.\nRedaktori rollis ma muidugi mainiksin, et üpris keeruline võib olla konstrueerida seletus selle kohta, miks Hobbes sel ajal, kui ta juhtumisi tähelepanu mujale suunas üleüldse tiksumise kadumist tähele panna märkas. Tahaks arvata, et kella tiksumise pidevust loomulikult eeldades ei tekkinud tal küsimustki selle tiksumise vahepealsest kadumisest? Ta ei märganudki seda! Aga jah, tähenärimist ei kõlba teadusest kirjandusse tuua 😉\njaanuar 3, 2009, 3:38 p.l.\nhmm, minule Hobbesi käitumine “kunstlikku” muljet ei jätnud … ta oli ametis veinide uurimisega, kui järsku tuli meelde “ahaa, mis lugu selle kellaga oligi” ja esitaski küsimuse selle kohta, kas kell sel ajal tiksus, kui nad veine uurisid või mitte … proovisin seda enda kodus enda seinakellaga ja tõepoolest, kella tiksumine kaob, kui olla ametis millegi muuga. kui tähelepanu uuesti kellale juhtida, siis tekibki “Hobbesilik” küsimus, kas ta vahepeal tiksus või ei. tore lugu.\nkas nägemine on nagu teised ? teadvuseteadus küsimustes ja vastustes


Kadaka talgud Vilsandil – ELFi Loodustalgud\nKadaka talgud Vilsandil\n20. juuli - 24. juuli 2008\nÖöbimine: Endises piirivalvekordonis, olemas mõned voodid ja matid.\nKaasa võtta: Magamiskott, tööriided ja -jalanõud, soojad vahetusriided, ujumisriided ning soovitavalt sääsetõrjevahend ja päiksekaitsekreem.\nOsalustasu: 450-700 krooni\nHinna sees: Toitlustamine, majutus, transport (alates kogunemispaigast).\nVilsandi saar kuulub nende paikade hulka, mis suurt reklaami ei vaja. Küll aga vajatakse seal loopealsele abikäsi tulevase lambakarjamaa harvendamiseks kadakatest ja muust pealetükkivast. Võibolla jõuame käe külge lüüa ka aia tegemisel. Öömaja saame looduskaitsekeskusele kuuluvas endises piirivalvekordonis, olemas mõned voodid ja matid. Püsti võib lüüa ka oma telgi. Peale tööd naudime Vilsandit ja merd.\nMänniku oja taastamise talgud Heinateo talgud Laelatu puisniidul


Eiki Nestor: Eesti ja Kanada hinnangud julgeolekukeskkonna muutumisele Ida-Euroopas langevad kokku - Riigikogu\nEiki Nestor: Eesti ja Kanada hinnangud julgeolekukeskkonna muutumisele Ida-Euroopas langevad kokku\n05.07.2014 / Pressiteated\nRiigikogu esimees Eiki Nestor ütles täna kohtumisel Kanada valitsuse esindajaga parlamendi juures Peter Van Loaniga, et Eesti ja Kanada hinnangud julgeolekukeskkonna muutumisele Ida-Euroopas ja arusaamad meetmete rakendamisest edasise pingekasvu vältimiseks on kokkulangevad. „Eesti väärtustab kõrgelt meie partnerlussuhteid Kanadaga NATOs,“ lisas Nestor.\nVestlustes puudutati ka parlamentaarse koostöö edasist tihendamist riikide vahel. „Euroopa Liidu idapartnerlusriigid on väljendanud huvi omandada praktilisi kogemusi parlamentaarse demokraatia süsteemi arendamisel. Täiendavalt kahepoolsetele konsultatsioonidele ja väljaõppele tooksid kindlasti lisaväärtust kolmepoolsed ühisprojektid. Eesti näeks meelsasti oma Ukraina-projektides kaaspartnerina Kanadat,“ märkis Nestor.


Kuidas laste nutiseadmete kasutust piirata - Kaup ja teenus - Tarbija\nKuidas laste nutiseadmete kasutust piirata\nOn mitmeid rakendusi, mille abil saab laste nutiseadmete kasutust piirata.\nNoortele on kõik võimalikud internetiavaused valla, kuid paraku ei ole mitte kõik võimalused mõeldud lastele.\nKuidas on vanematel võimalik oma võsukeste toimetusi nutiseadmetes kontrolli all hoida, kirjutab Sander Hüüs Elioni veebiväljaandes Digitark.\nTegelikult on lausa hirmutav mõelda, kuivõrd lihtne on lastel sinu enda või nende isiklike nutiseadmetega võimalik ligi pääseda materjalidele, mis ei ole kindlasti mitte nende eale mõeldud.\nEhkki värskeimad Android’i ja iOS’i versioonid sisaldavad mitmeid võimalusi rakenduste või rakenduste poe piirangute seadmiseks, jääb sellest pahatihti väheks. Siinkohal tulevadki mängu vanemlikku kontrolli võimaldavad rakendused, mis võimaldavad piirata nii täiskasvanutele mõeldud sisu, rakenduste ostmist, ajakulu rakendustele ning isegi võimalust jälgida nii sõnumite, kõnede kui ka internetikasutust.\nLisaks on võimalik kasutada GPS-seadet, mis aitab nii silmapiirilt kadunud lapse leidmisel kui ka nutiseadme kadumamineku puhul. Selliseid rakendusi leiab nii Android’i Google Play kui ka iTunes’i poodidest.\nAndroid nutiseadmetel on üheks huvitavaks lahenduseks Screen Time Parental Control nimeline tasuta rakendus. Selle abil on võimalik ajaliselt jälgida, milliseid rakendusi nutiseadmes kasutatakse ning samal ajal on võimalik iga üksiku rakenduse kasutusaega ka piirata.\nAjalist kasutust saab jagada ka uneaja, mänguaja või ka näiteks kooliaja vahel – igas kategoorias on võimalik määrata, milliseid rakendusi mis ajal nutiseadmes parasjagu kasutada saab või ei saa.\nLisaks põhirakendusele saab kasutada ka n-ö «pult-rakendust» või kaugjuhtimis-rakendust, mis kannab nimetust Screen Time Remote Control. Antud rakenduse mõte on eelpool loetletud võimaluste kaugelt juhtimine ja jälgimine kas vanema enda või mõnest teisest nutiseadmest.\nLisaks tasub lähemalt uurida ka teisi samaväärseid tasuta rakendusi: AppLock, Kids Place, Safe Browser.\nApple nutiseadmetele on kahjuks küllalt keeruline leida analoogseid tausta lahendusi, nagu need on saadaval Android nutiseadmetele. Küll aga leidub sümboolse 1,99 eurot maksva Parental TimeLock nimelise rakenduse iTunes’i poest, mis sisuliselt pakub samasuguseid võimalusi nagu Screen Time Parental Control.\nLisaks tasub uurida ka neid rakendusi: Net Nanny, My Mobile Watchdog, ParentKit.


otu kirjutas: ma sebin ka sitikat suuuuuuuurele viidikale.teadjad võivad kiita või laita ...\nVõid vist ka harjusele pakkuda kui viidikat kohe käepärast pole, paar päeva tagasi idapoolsete osariikides matsutasid harjused sellesarnast Nelson Caddist hea meelega, olid küll veidi väiksemale pootshaagile seotud\nÜks päev on hea, kaks päeva on veel parem! Lõkke ääres röstitud viidikat krõbistada võtab lõua värisema ... Toetan ööbimist. Sepal muidugi peale põdras möllamist viidikad nõrk väljakutse. :lol: ööbimisega variant poleks üldse paha. Sepp nagunii põdras hoopis mingit rauda taob või müüb, kalapüügist ...\nPeab ka endale sellise uhke välismaa karbikese muretsema, millega Sepp siin uhkeldas...täidaks selle vedelevate asjadega.\nSepp, see plastik polevat seal aasa tegemiseks hästi keevitatav, seega tuleb teisi võtteid kasutada.\nnäe keegi on üritanud, a konks väike võetud, puntras mant konksukaarel http://www.perhokalastajat.net/keskustelu/download/file.php?id=78491&t=1 suur.jpg Sepp, sa tee sellisele suurele konksule sepapeni... näeks palju parem välja ja kusagil tooks v-o ka kala. Andri peaks ainult mingi "veidi" kangema...\nSiin härrad ridamisi teevad, pildistavad ja postitavad mingeid peeneid kalamagneteid. Ma siin vahelduseks täitsin eesti karbipüügi rekordimehe soove ja sidusin talle karbitäie ujuvaid musti ja koledaid tegelasi. Häda pidi olema, et varakevadel ei kipu ei boilikest ei maisikest ampsama, pidi hoopis p...\nAitäh sepa, sain kätte. Helistan mingi päev ja küsin enne proovimist paar juhtnööri....\nToredaid ja tarkasid inimesi on alati rõõm näha. :D Ja kui sepa "õnn" juurde liita siis ujub jões vähemalt kaks kalakest. Keda nende kiluleibade eest peaks tänama,väga hääd olid! Otu, kiluleivad olid minu ahju pealt ...peab ju midagi kaasa võtma, te loobite ju Sepaga kõik kollid tagasi, millest äki...\nAitäh meeldiva seltskonna eest, põnevate ritvade ja nööride poovimise võimaluse eest, õpetussõnade ja juhiste eest!\nmaapoisid siin liigutavad rulle kühvliga, ime ka et selline "segadus" rullidega ja nööridega :) Ja ritvade liigutamiseks seisab õue peal spetsjomm traktor ... Nelja rulli ja vii nööriga on ikka lihtne elu...saad isegi kõik jämmile kaasa vedada, ilma et peaks kaks korda autoga edasitagasi käima... Pi...\notu kirjutas: Sniper juba paar kuud rullil,täna pääsesin proovima kah. Oi kui hea nöör on,oioi kui hea!\nOtu, ole hää ja pane üks pildike ka sellest killertuustist...paistab miskit huvitavat


Jätame kõrvale truudusetuse ja rahateemadel vassimise. Pereterapeutide sõnul on kuus muud käitumismustrit, mis võivad olla suhtele sama hävituslikud. Mis veelgi olulisem – tõenäoliselt sina ja su teine pool olete mõnes neis ka ise süüdi olnud. Mis need kuus käitumismudelit siis on, mis suhet vaikselt lämmatavad?\nKui sul kaovad suhtevälised sõprussuhted\nOma partneriga ajaveetmine on väga oluline, kuid ära lase oma sõprussuhetel hääbuda lihtsalt sellepärast, et sul on mugavam kallima kaisus õhtuti telekat vahtida. See, et su teine pool täidaks KÕIK sinu sotsiaalsed vajadused, on ebareaalne. Õhtul sõpradega pubituurile suundumine või naise ajaveetmine sõbrannadega väljaspool koduseinu, on suhte säilitamiseks väga olulised.\nSuhteväline suhtlus on ülimalt oluline, sest sõbrad aitavad sul ehk näha mingeid asju uue nurga alt, sa saad rääkida asjadest, mida sa oma kallimale avaldada ei taha, sa koged asju, mida sa muidu ei kogeks ning sõbrad pakuvad tuge olukordades, kui lähedane seda ehk teha ei saa.\nSa alahindad puudutuse vajalikkust\nKui te avastate, et te ei puuduta enam eriti üksteist- kadunud on spontaansed kallistused, silitused, õrnushetked. Kui teie seksuaalsuhe on jõudnud olukorda, kus on alles vaid see erilise olukorra seks (sünnipäevad, tähtpäevad, puhkusereis), tuleks selle korda seadmine endale prioriteediks teha. Sellises suhtes kaob kirg, iha ja selle tagajärjel ka seksisoov ning alles jääbki kaks inimest, keda ei seo suurt muud, kui ühised kogemused.\nPereterapeudid ütlevad, et igapäevane seks ei peakski olema eesmärk, kuid igapäevane seksuaalne või erootilise alatooniga teadvustus võiks olemas olla. Vahel piisab ka õrnast puudutusest, et teises inimeses tuli hõõguma saada. See ei pea alati olema higine maraton ja orgasm.\nInimesed, kes on pika-aegses suhtes, peavad üksteisele regulaarselt meenutama, et nad on jätkuvalt ihaldatud.\nSinu tuttavad paarikesed on halva mõjuga\nSõprade omamine on ülioluline, kuid kui sa ümbritsed end valet tüüpi sõpradega, võib see ka sinu suhet negatiivselt mõjutada. Teadvustad sa seda või mitte, aga sinu sõprade tegevusel on pidev mõju sinu suhte tervisele. Mõtle korra järele- kas on sõpru, kes käivad sinu juures enda negatiivseid emotsioone pidevalt välja elamas ja oma partnerit verbaalselt materdamas? Kas su sõbrad sebivad või flirdivad oma kallima selja taga teistega? Nigelad suhted võivad olla hävitavad ka sinu suhtele ja negatiivselt mõjuda ka sinu harjumuste kujunemisele.\nVastukaaluks, kui sa ümbritsed end sõpradega, kes suhtuvad armastuse ja austusega ka enda partnerisse, mõjutavad positiivselt ka sinu suhet.\nKui su suhe on halvas seisus ja sa vaatad oma sõprade suhteid ning need on sarnases olukorras, oleks mõistlik oma sõprade ringis inventuur läbi viia ja ümbritseda end inimestega, kel on sulle ja sinu suhtele hea mõju.\nKodused tööd ei ole õiglaselt jaotatud\nKui su kallim on üksinda vastutav kodu korras hoidmise eest, siis tekib paratamatult ühel hetkel trots, mis hakkab suhet seest poolt õõnestama. 2015 aastal Alberta Ülikoolis korraldatud uuring järeldas, et paarid, kes ei jaotanud koduseid kohustusi, olid suhtega vähem rahul ja seksisid vähem, kui need, kes kodused tööd omavahel ära jaotanud olid.\nKui suhte alguses ei tundu küsimus, kes kodu koristab, suur asi, hakkab see ühel hetkel oma elu elama ja vastumeelsus ühelt poolt kasvama. Oluline ei ole see, kumb partneritest on räpakam, vaid küsimus on selles, kas korda armastavam on räpakamal abis ja kas räpakam on korda armastaval abis. Vastumeelsus kasvab ajas, seega tark tegu oleks see punkt üle vaadata ja partneriga läbi arutada.\nTe ei istu maha ja ei räägi oma suhtest\nHooliv vestlus igapäeva teemadel („Kuidas su päev läks?”, „On sul nädalavahetuseks plaane?”) on suhte korrashoiuks ülimalt oluline. Sellised vestlused, kus sa küsid teise poole arvamust teemadel, näitab, et see on sulle oluline ja sa soovid teda paremini mõista. Need aitavad vastata küsimustele: Mida ma tegin täna meie suhte jaoks positiivset? Mis on see, mida ma saan teha, et mu kallim täna rõõmsam oleks? Selliseid küsimusi ei tohiks samas mitte ainult mõelda, vaid neid ka reaalselt küsida. Sa üllatud, kui oluline see su kallima jaoks on. Algul võib sellist vestlust pidada küll ebamugavaks ja veidraks, kuid peagi näed sa selle väärtust.\nVõta eesmärgiks, et korra nädalas istute te oma partneriga maha ja räägite ainult teie suhtest. Kui te seda teete, siis võite peagi avastada, et kaob vajadus olla pidevas kaitseseisundis, te muutute lähedasemaks ja aegapidi tekkinud tülpimus ja viha partneri vastu kaob.\nTe tunnete endid aina enam kui toakaaslased\nToakaaslase sündroom on märkamatu, kuid tüüpiline suhtetapja. Jõudes toakaaslase staatusesse, tekib tunne, et elate oma partneriga justkui paralleelseid elusid, keda seob vaid eluruum, pangaarve ja lapsed.\nKui sa tunned, et eelnev käis sinu kohta, pead sa täiesti teadlikult võtma ja suhte rutiinist välja raputama. Nägema ise vaeva, et tuli ja kirg suhtesse tagasi tuua. Üks hea viis suhet elustada, on teha tiimitööd mingi projekti kallal, mis mõlemale korda läheb ja silmad särama paneb. Olgu see kodu remont, uue elukoha valimine, koos Crossfiti treeningute alustamine, ühiselt Otepääle lumesaanidega sõitma minek, või uute roogade katsetamine. Mõelge läbi, mis võiks olla teid mõlemat huvitav projekt ja tehke seda koos.\n3 suhte faasi, millest iga hinna eest hoiduma peaksime


Räätsma järv (Räästma järv, Rääsma järv) [Kurtna järvestik] - KALAPEEDIA\nRäätsma järv (Räästma järv, Rääsma järv) [Kurtna järvestik]\nRäätsma järv, ka Räästma järv, Rääsma järv\nRäätsma järv. Foto: passat.EE\nIda-Virumaal, Illuka vallas, Konsu küla lähedal asuv looduslik järv. Avalik veekogu.\nKuulub Kurtna järvestikku, paikneb selle lõunaosas.\nPindala 15,8 ha, kaldajoon 2896 m, pikkus 1230 m, laius 260 m, keskmine sügavus 3,9 m, suurim sügavus 10,8 m. Veevahetus 0,5 korda aastas.\nX 6572048 59°14'18" N\nY 702867 27°33'21" E\nKeskmise karedusega, kihistunud; kalgiveeline rohketoiteline.\nKKR kood: VEE2027600\nPotrijärvest 0,5 km kirde pool, mõhnastiku idaserval asub põhjakirde-lõunaedela suunas piklik Räätsma järv, üks omapärasemaid Eesti järvi. Ta pikkus on üle 1 km, pindala 17,5 ha, suurim sügavus 10,8 m (keskmine sügavus 3,9 m). Vastu vallseljakut olev läänekallas on kõrge ja järsk, mujal on kaldad madalamad, kagus liivased või rohtunud, kirdes ja edelas turbased. Peaaegu kõikjal piirab järve mets. Järv süveneb järsult, olles kõige sügavam keskosas, kuid ka põhjaosas on sügav koht. Kaldavööde on enamasti liivane, täis vette varisenud puid ja kände, sügavamal katab põhja süsimust muda.\nRäätsma järv on lähtejärv, väga nõrga läbivooluga. Väljavool toimub kraavi kaudu Ahvenjärve ja sealt edasi Konsu järve. Vesi on hele- kuni kollakasroheline, väga läbipaistev (suvel 3,7-6,2 m; talvel ja kevadel 3,5-4,2 m) ning väga teravalt kihistunud. Süvaveekihid on hapnikuvaesed. Põhjavees leidub Eesti olude kohta väga palju rauda, mida toovad siia ilmselt allikaveed.\nTaimestik katab 3/4 järvest, seega väga rikkalik. Taimi leidus kuni 6 m sügavuseni, liike keskmiselt (20). Üle terve järve kasvas 1968. a. laiguti valget vesiroosi, vähemal määral kaelus-penikeelt ja kollast vesikuppu. Kaldaveetaimestik oli lünklik, seda esindasid hundinui ja konnaosi. 1954. a. leidis H. Tuvikene siit üliharuldast reliktset taime – mõõkrohtu, 1968. a. aga ei õnnestunud seda näha.\nJärv on planktonivaene. Zooplanktonisse kuulub küllaltki haruldasi organisme – tiibsõudik, hiidlondik, järve-jämekoodik. Ka vetikaflooras leidub üks haruldane ränivetikas - Cymbella thumensis. Põhjaloomastik ei ole rikas.\nKalastik on võrdlemisi liigirikas; leidub särge, haugi, roosärge, ahvenat, linaskit, kiiska, kokre ja lutsu. Järv sobib elupaigaks vähile, kuid vee alanemine on jätnud vähiurud kuivale.\nLinnuvaene järv, kus pesitseb vihitaja ning sinikael- ja piilpart. /Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977/\nJärvele juurdepääs läänepoolsest küljest. Esinevad särg, haug, roosärg, linask, kiisk, koger, luts. /Õngitsemine. Tln., 2003/


XXIX ehk raba ootab ohvrit - Blog24\nAvaleht / Eesti / Raamatublogid / XXIX ehk raba ootab ohvrit\nMariann 2 nädalat tagasi\tRaamatublogid XXIX ehk raba ootab ohvrit kommenteerimine on välja lülitatud 6 Vaatamist\n44. Raamat autorilt, kelle kodumaad oled külastanud – Rootsi. Valisin lugemiseks Susanne Janssoni debüütromaani “Ohvriraba“, sest mind ahvatles sündmuste toimumispaigaks olev raba. Ootasin kujutlusvõimet sütitavaid kirjeldusi ning udust olustikku, kuhu üks mõrvamüsteerium hästi sobiks. Raamatus oli kõik see olemas.\n2016, Mossmarken. Iidsetel aegadel jätsid inimesed siia ohvriande jumalatele. Kümmekond aastat tagasi leiti sealt üks rabalaip, mis oli kummitamise vältimiseks vaiaga kinnitatud, kuid ka tänapäeval on inimesi siin jäljetult kadunud. Nathalie on endale rentinud majakese, et märgalal doktoritöö tarbeks katseid läbi viia. Naine on tegelikult lähedusest pärit ning Mossmarken oli tema lapsepõlve mängumaa, kus tüdruk ühe traagilise suveni väga õnnelik oli. Pärast seda pole Nathalie kunagist kodu 15 aastat külastanud. Teadustöö kõrvalt hakkab ta oma minevikku lahti harutama ning päästab ühe inimelu. Tundub, et raba nõuab endiselt ohvreid, sest avastatakse veel üks vaiaga läbi puuritud surnukeha, ainult et see kannab tänapäevast jopet.\n“Ohvriraba” õnnestus mul läbi lugeda pelgalt ühe õhtuga. Sellele aitasid kaasa nii hoogne sündmustik kui ka vähene lehekülgede arv. Mulle sobis hästi tempo, milles Nathalie minevik lahti rullus. Romaanis oli rohkem müstilisust kui pinget. Ma ei tundnud ühegi tegelase saatuse ees hirmu, aga raba ümbritsev salapära köitis mind väga. Juurdlesin pikalt, kas tegu on krimka või tondijutuga, ning see, kes on inimeste kadumise taga, ei tundunudki nii oluline. Lõpuks jääb igaühe enda otsustada, kas rabas toimub midagi üleloomulikku või mitte.\nRaamatu tegevus toimub küll Rootsis, aga kirjeldused olid nii kodused, et nende järgi võiks kõik toimuda siin samas Eestis. Meie oma tuntuim rabalaip on pärit Rabivere rabast. Kujutasin hästi ette seda udust raba ning tontlikku küla kõigi oma mahajäetud majade ja üksikute elanikega.\nSusanne Jansson sündis 1972. aastal Rootsis linnakeses nimega Åmål. “Ohvriraba” on naise debüütromaan. Susanne eluteekond meenutab mulle tema tegelast (politsei)fotograafi Mayat. Jansson õppis New Yorgis fotograafiat ning töötas Rootsi naastes vabakutselise fotograafina, õppides samal ajal ajakirjandust. Ta elab perega Gothenburgi lähistel Lerumis. Viimased kaks aastakümmet on naine töötanud vabakutselise ajakirjanikuna, keskendudes reportaažidele ja profiililugudele. Lisaks on Susanne kirjutanud nädalakirjadele krimi-lühijutte.\n“Ohvriraba” oli mõnusalt tempokas ja parajalt õhuke üheõhtune meelelahutus. Romaanis on edukalt kirjeldatud rabaõhustikku ning udust salapära. Mulle meeldis raamatust õhkuv müstilisus, kuid põnevust ja pinget jäi puudu. Soovitan neile, kellele meeldivad rahulikumad krimiromaanid!\n(juhuslik artikkel) Peni\n(juhuslik artikkel) Üks poolik laupäevahommikuks


Träffik - Seiklus- ja matkafirma 360 KRAADI\nTräffik on kaasahaarav strateegiamäng, mis motiveerib kõiki tiimiliikmeid ülesandeid lahendama.\nSelles mängus on väljakutsed nii põnevad, et analüüsima hakkavad ka kõige kärsitumad. Träffik sobib hästi seminari järgseks meeskonnatöö mänguks, sest mäng tõstab meeskonna energiataset. Mäng on mõeldud meeskonnatöö lihvimiseks siseruumides toimuvatele üritusele. Kõik osalejad on mängu kaasatud – ühed tegelevad strateegiliste käikude väljatöötamisega ja teised esitavad lahendusi mänguväljakul.\nIgal tiimiliikmel on oluline roll seatud tulemuse saavutamiseks. Ülesande lahendamiseks väljatöötatud strateegia tuleb piiratud aja jooksul 4 x 4 m mängualal lives ette näidata.\nMängus on erinevates ülesannetes vaja kolleeg “päästa”. Meeskond paneb paika, millises järjekorras seda tehakse. Mida raskema ülesandepüstituse tiim suudab lahendada, seda enam punkte nad teenivad. Mängu strateegia paneb paika iga meeskond ise – kas lahendada vähem raskemaid olukordi või mängida läbi sama ajaga rohkem lihtsamaid situatsioone. Mäng arendab ka läbirääkimisoskusi teiste meeskondadega, sest esineb olukordi, kus mängijaid on vaja “laenata” konkureerivatest tiimidest. Mängu võidab tiim, kes kogub kõige enam punkte.\nTräffiku mäng arendab eelkõige koosmõtlemist, kiiret ühist tegutsemist, üksteise tunnustamist ning tõstab ühtset tiimitunnet.\nKus saab Träffikut mängida?\nMängida saab siseruumides, kuhu kogu tiim lahedalt sisse mahub. Vaja on ka 4 x 4 m vaba põrandapinda. Suvel ilusate ilmadega mängitakse mängu ka välitingimustes.\n© Mäng on valminud Seiklusfirma 360 KRAADI ja Team Dynamics/טים דיינמיקס koostöös 2018\nAlmic OÜ tiimiga mängimas Tallinnas, talv 2019\nSoovime tänada väga meeldiva meeskonnaürituse eest! See oli meie esimene kokkupuude 360’ga ning jäime väga rahule. Mängu läbiviija Rauno oli meeldiv, sõbralik ja professionaalne, suutis ka laisemad mehed tegutsema panna. Selle eest sügav kummardus! Mäng on väga kaasahaarav ning paras ajurakkude ragistamine, mis omakorda näitas ka meeskonna töö suutlikkust ning arengukohti. Soovitan teid kindlasti ka teistele\nAS KONE tiimiga mängimas Viru hotellis, talv 2019\nVäga tore ja mäng meeldis kõigile väga. Jälle oli mäng piisavalt väljakutseline aga samas ka mänguline. Järgmine kord jälle?\nMäng tõmbas mõnusalt adrenaliini üles ja samas nuputamist oli parasjagu. :) Põnevust oli nii, et käed olid lausa higised\nMTÜ Piiriveere Liider tiimiga mängimas Räpinas, talv 2019\nMängujuhid olid väga toredad ja suutsid osalejad kohe „Käima tõmmata“. Ka kõige suuremad skeptikud olid pärast väga rahul, et nad osalesid. Mäng liitis kõiki osalejaid, sõltumata vanusest. Hasart oli suur. Soovitan seda mängu meeskonna koolituse osana ja ka eraldi üritusena. Suur aitäh kogu 360 kraadi tiimile!


Ei ole võimalik: palavus tuleb Soome tagasi - eestinen\nEi ole võimalik: palavus tuleb Soome tagasi\nJärgmisel nädalal Soome saabuv jahedus jääb üürikeseks, selgub Euroopa värskest kuuprognoosist juuli lõpu ja augusti kohta.\nNiisugust pikka kuumaperioodi pole Soomes viimastel aastatel nähtud, märkis meteoroloog Markus Mäntykannas. Tavapärast Soome suve sel aastal nagu polekski, kirjutas ta blogipostituses.\nKuigi suve lõpp tuleb palav, prognoositakse järgmiseks nädalaks jahedamat ilma. Ilm on tavapärasest 1-3 kraadi jahedam, Soome põhjaosas tavapärasest 3-6 kraadi jahedam, vahendab MTV.\nÜlejärgmisel nädalal on aga taas oodata väga sooja ja päksepaistelist ilma, vahepeal tuleb äikest ja sajab hoovihma. Ilm on tavapärasest palju soojem nädalal, mis algab 2. augustiga. 9-11. augustiks on samuti oodata väga sooja ilma.\nSamas hoiatab meteoroloog, et nii pikk prognoos võib olla ka ebatäpne.\n26. jaanuar 2022, 13:33


SÕBRANNA NÄDLAHOROSKOOP: valmistu stressiks ja asu tegutsema! - sõbranna.ee\nSÕBRANNA NÄDLAHOROSKOOP: valmistu stressiks ja asu tegutsema!\n15. september 2018, 8:54\nMida lubavad tähed järgnevaks nädalaks?\nKeskendu eelkõige igapäevaste tööülesannete veatule täitmisele. Tänu teravale ja paindlikule mõistusele saad oma kohustustega hõlpsalt hakkama. Ent rahaasjade ajamise ja ärilised läbirääkimised peaksid küll tulevikku lükkama. Raske on koostööpartneritega ühist keelt leida, ärritud kergesti.\nTöises vallas kisub olukord vägisi pingeliseks. Võivad toimuda mingid muudatused. Ehk on sellel teemal varemgi räägitud, ent praegused käigud on sinu jaoks ikkagi üllatavad. Ära võta tööprobleeme isiklikult, püüa neid distantsilt vaadata! Kui vihastud ja tüli norid, saad hiljem ise kannatada.\nSind lausa kisub valju häälega sõna sekka ütlema. Mingid asjad, mis su ümbruskonnas või siis laiemalt ühiskonnas toimuvad, ajavad sul kopsu üle maksa. Sul on oma uskumused, oma maailmavaade, oled veendunud, et see on absoluutselt õige. Seega pead seda ka teistele kuulutama, lausa peale suruma!\nNädal sobib väga hästi selleks, et infot koguda, õppida ja ennast arendada. Hobidega tegelemine laiendab su silmaringi, toob rahulolu ja ehk ka huvitavaid uusi tutvusi. Kõrvale aga peaksid jätma rahaasjade korraldamise. Äri- ja koostööpartneritega kokkulepete saavutamine on ülimalt keeruline.\nTöö- ja äriasjad võivad vägagi libedalt sujuda, eriti juhul, kui kuulad hoolega, mida vanematel ja targematel inimestel sulle soovitada on. Suhtlus armastatud inimesega või aga südamevalu valmistada. Mida rohkem temaga rääkida ja asja selgust tuua püüad, seda hullemaks olukord kisub. Taktitunnet sul nüüd küll ei ole!\nKõige tähtsam on hea kontakt iseendaga. Kui oled sisemises tasakaalus ja armastad ennast sellisena, nagu sa oled, kulgeb hästi asjaajamine ning suhtlus lähikondsetega. Praegu on sobiv aeg teadmiste ja oskuste omandamiseks. Igapäevased tööasjad ei pruugi sujuda, eriti kui kollektiivis on õhkkond närviline.\nTasub hoogsalt edasi viia äriprojekte, mida oled juba varem alustanud. Kõik need õnnestumised ja läbikukkumised, mida oled minevikus kogenud, tulevad praegusel hetkel ainult kasuks. Nüüd näed: need kõik on õppetunnid! Lastega suheldes tuleb sul olla äärmiselt taktitundeline igas olukorras.\nVõid leida häid koostööpartnereid. Su sõbrad on sinuga, nad jagavad olulist infot ja annavad tarka nõu. Samas saad sina neilegi toeks olla. Teadmine, et sa ei ole üksi, annab sulle jõudu ja väge ning viib sind edasi. Lahkarvamusi võib ette tulla pereringis või vanematega suheldes. Ära vaid ärritu ega tüli nori!\nÄra niisama mõtteid keeruta, praegu on tegutsemise aeg! Ehk annab ellu viia ammune unistus, millest oled pikalt mõelnud. Häid väljavaateid on ka uute karjäärisihtide seadmiseks. Võivad avaneda uksed, mis senimaani suletud olid. Töökollektiivis tekkivatest konfliktidest proovi pigem eemale hoida.\nSinu jaoks soodne periood jätkub. Viimaste kuude seisakutest saad nüüd mõistuspäraselt ja rahulikus tempos tegutsedes küllaltki kerge vaevaga üle. Küll aga ei tasu praegu alustada uut äri või pidada läbirääkimisi suuremate tehingute asjus. Raha on teema, mis suurt pinget tekitab.\nMarsi ja Uraani kvadraadi mõjul on õhk elektrit täis. Mingid vastuseisud, mis juba kevadel ja suvel su energiat röövinud on, võivad taas ägeneda. Hea uudis on see, et praegu ehk õnnestub need lõplikult lahendada, ehkki kergelt ja harmooniliselt see ei suju. Pead olema enda eest väljas ja valmis ootamatusteks.\nKui oled tugevaid emotsioone endasse surunud, võib nüüd kaas pealt ära lennata! Kui kaotad kannatuse, ütled oma arvamuse ausalt ja ilustamata välja. See võib kellelegi haiget teha, ka sina võid sellises olukorras haiget saada. Kui plats jõuga puhtaks lüüa, võivad asjad õige kiirelt ja ootamatus suunas muutuda.\nArmastuslugu, mille sümboliks on 45 aastat vana kreemiga täidetud šokolaadimuna Loe artiklit


Jaak Madison: lähiajal külastab Eestit Marine Le Pen - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nJaak Madison: lähiajal külastab Eestit Marine Le Pen\nRiigikogu põhiseaduskomisjoni esimehe Jaak Madisoni teatel külastab lähiajal Eestit Prantsuse parempopulistide liider Marine Le Pen.\nEesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda kuuluv Madison kirjutas esmaspäeval sotsiaalvõrgustikus Facebook, et «väike uudis etteruttavalt: lähiajal külastab Eestit Prantsusmaa populaarseim rahvuslane, Marine Le Pen, koos mitme teise parempoolsega. Euroopa Parlamedi valimiste raames».\n«Milleks on vaja NATO-t pärast NSV Liidu lagunemist? Selles seisneb peaküsimus. Kas ei peaks liidule andma uue missiooni - võitluse islamismi ja terrorismiga?» ütles Le Pen teleusutluses CNewsile. «Selle missiooni raames peaks Venemaa astuma NATO-sse.»\nPärast kohtumist Venemaa presidendi Vladimir Putiniga ütles Marine Le Pen, et Putin kehastab «uut nägemust» maailmast. «Ta kehastab suveräänset rahvust,» lausus Rahvusrinde liider. «Minu arvates kehastab ta ka uut nägemust.»\nLe Pen on ka öelnud, et tema arvates oli Krimmi Venemaaga ühendamine seaduslik. «Ma ei arva sugugi, et leidis aset ebaseaduslik annekteerimine: korraldati rahvahääletus, Krimmi elanikud soovisid Venemaaga ühineda. Ma ei näe mingit põhjust seda rahvahääletust kahtluse alla seada,» ütles ta teleusutluses.


Arno jõe kallastel asuv „Renessansi Häll“ Firenze on kahtlemata kunstiteoste ja vaatamisväärsuste poolest esikohal kogu Kesk-Itaalias. Itaalia kunstipealinn on täis maailmakuulsaid aardeid, millest pajatavad kõik kunstiraamatud.\nFirenze sai alguse hästikaitstava künka nõlvale rajatud etruskide asulast. Siia rajasid roomlased 59 eKr Florentia nimelise koloonia, mis sai nime jumalanna Flora järgi. Linn laienes Rooma keisririigi ajal jõudsalt tänu mööda Arno jõge toimuvale kaubandusele.\n5. sajandil langes linn barbarite kätte; esimesena saabusid idagoodid, siis goodid, seejärel langes linn langobardide ja 8. sajandil Karl Suure frankide võimu alla.\n10.-11. sajandini, mil linn kuulus Toscana markkrahvkonna koosseisu, kujunes Firenzest oluline käsitöökeskus. Pärast markkrahvinna Matilde di Canossa surma moodustasid Firenze elanikud 1115. aastal vaba kommuuni.\n13. sajandiks sai Firenze tänu edukale villa- ja tekstiilikaubandusele ning võimsale pangandustegevusele üheks Itaalia keskuseks. 1200. aasta paiku loodi esimesed gildid, mis kaitsesid kaupmeeste ning pankurite huvisid gvelfide ja gibellinide vahelises konfliktis.\n13. sajandil oli Firenze rahvaarv kasvanud 100 000 inimeseni. Kaubandus õitses ning eriti arenenud oli pangandus. Firenzes tulid käibele kuldmündid, mida nimetati linna nime järgi floriinideks.\n14. sajandi alguseks oli Firenze Euroopa jõukamaid linnu, kuid 1340ndatel aastatel läks kaks suurimat Firenze panka pankrotti ja linna tabas katkupuhang, mis tappis ligi poole elanikkonnast. 1378. aastal viis majanduslik kriis Ciompi mässuni.\nAreng suudeti taastada alles 1434. aastal. Siitpeale jäi Firenze koos suurema osaga Toscanast Medicite võimu alla kolmeks sajandiks. Just Medicite ajal sai Firenze Euroopa kunsti- ja kultuurikeskuseks.\nAlates 15. sajandi lõpust hakkas linna majandus vähehaaval seiskuma. Iga uus Medicide valitseja oli nõrgem ja veidram kui eelmine.\nAastal 1986 oli Firenze Euroopa Kultuuripealinn.\nFirenzes on vahemereline kliima kuumade niiskete suvede ja jahedate niiskete talvedega. Sademeid esineb suvel väga harva ning ka talvel sajab vähe lund.\n5 km kaugusel Firenze kesklinnast asub rahvusvaheline Amerigo Vespucci lennujaam. A1 kiirtee ühendab Firenzet Bologna ja Milanoga põhjas ning Rooma ja Napoliga lõunas. Autostrada del Mare suundub Prato Pistoia, Lucca ja Pisa suunas ning ühendab neid Türreeni mere kuurortidega.\nFirenze linnatransporti juhib ATAF organisatsioon. Santa Maria Novella rongipeatuse kõrval asub bussipeatus, mis on hea sõidu alustuseks just turistile. Bussipiletit saab osta nii ajalehekioskitest kui ka baaridest ning see tuleb valideerida bussi peal. Lisaks ühekordsetele piletitele on saadaval järgmised bussipiletid:\nEnamus Firenze poode on tavaliselt avatud kell 09:00-13:00 ja peale lõunapausi jälle kell 15:30-19:00 või kell 16:00-19:00. Mitmed suuremad kauplused on avatud terve päeva. Laupäeviti suletakse poed varem – kella 17:30 paiku ning pühapäeviti on avatud vaid vähesed poed. Ka esmaspäeva hommikuti on osad poed suletud, kuid see-eest toimub paljudes kauplustes iga nädala teisipäeva õhtuti hilisõhtune shopping.\nFirenze mood on üks kunstiliik, mis on osa linna kultuuripärandist. Siin võib leida Firenze kõige tähtsamate disainerite poode ja butiike, kes esindavad Itaalia moodi kogu maailmas: Ferragamo, Cavalli, Gucci, Prada, Enrico Coveri, Patrizia Pepe ja Emilio Pucci. Mõistliku hinna eest saab teha oste aga järgmistel tänavatel: Via de' Cerretani, Via del Corso, Via Roma ja Via Calimala. Kindlasti on väärt külastamist Principe ostukeskus Via degli Strozzi tänaval ja Coin ostukeskus Via dei Calzaiuoli tänaval.\nVia Maggio tänav on täis antiigipoode, nendes osad mööbliesemed on pärit suisa 16. sajandist. Antiigipoodides müüakse lisaks antiikesemetele ka tooteid marmorist ja pronksist.\nPonte Vecchio kaarsillal on juveliirid müünud uhkeid Firenze ehteid juba 400 aastat. Sillal asuvad poed, nende hulgas Firenze kuulsaimad nimed Melli, Piccini ja Mannelli, on siiani Firenze tähtsaim ehteid müüv piirkond, kust saab osta mitmekülgse valikuga kõrgekvaliteetseid ehteid.\nFirenze on lisaks poodidele, butiikidele ja antiigikauplustele rikas ka vabaõhuturgude poolest. Linna keskuses asuv San Lorenzo turg on eriline meelispaik just turistide seas. Uus turg, kust on võimalik soetada Firenze kuulsaid nahktooteid ja suveniire, asub 16. sajandist pärit Loggia del Porcellino katuse all. Lisaks asub linnas nn. „nahaturg" ja Piazza Santa Croce lähistel ka Kirbuturg, kust on võimalik hea hinna eest saada väikeseid antiigiesemeid. Iga kuu viimasel pühapäeval, välja arvatud juulikuus, laieneb turg lähedalasuvatele tänavatele.\nSöögikohta on kaval otsida kõrvaltänavatest. Peamistest turismiobjektidest natuke eemal on hinnad madalamad ja toit maitsvam ning firenzelikum. Kindlasti tasub Firenzes proovida tüüpilist liharooga Bistecca a la Fiorentina. Kui Põhja-Itaalias võib liharooga tellides alt minna, siis toskaanalased oskavad tõeliselt maitsvat streiki valmistada.\nFirenze arvukate kunstiaarete nägemiseks peab varuma aega ja kannatust. Näiteks kuulsa Uffizi galerii ja Akadeemia muuseumi piletisabad on väga pikad - turismihooaja tippaegadel peab seal ootama kuni viis tundi.\nEnamus vaatamisväärsusi on esmaspäeviti suletud.


Loire – Vikipeedia\nkoordinaadid: 47° 16′ 12″ N, 2° 11′ 4″ W\nSee artikkel räägib jõest; departemangu kohta vaata artiklit Loire'i departemang.\nLoire'i asukoht kaardil\n44° 50′ 30″ N, 4° 13′ 7″ E\n47° 16′ 12″ N, 2° 11′ 4″ W\nCher, Indre, Loiret, Allier' jõgi\nLoire [luaar] on Prantsusmaa pikim jõgi, kui selleks mitte pidada Reini, mille paremale kaldale Prantsusmaa ei ulatu. Jõe pikkus on 1012 km, valgla 117 000 km². Loire on pikkuselt Euroopa viies jõgi.\nLoire algab Keskmassiivist, voolab põhja ja pärast Orléansi läände ning suubub Bretagne'i poolsaarest lõuna pool Atlandi ookeani. Suuremad lisajõed on Cher, Indre, Loiret ja Maine'i jõgi. Jõe ääres asuvad Orléans, Tours, Angers ja Nantes.\nLoire'i jõe hüdrograaf\nAntiikajal kutsuti Loire'i Ligeriks. Selle nime andsid jõele keldid ja see tähendab setteid. Loire oli ligikaudu Gallia lugdunensise ja Akvitaania provintsi piiriks.\nErinevalt paljudest Euroopa jõgerdest ei ole Loire'il peaaegu üldse tamme (1985 rajati Villeresti tamm mõni kilomeeter Roanne'ist lõuna poole). Ühest küljest põhjustab see suurvee ajal üleujutusi, teisest küljest on see muutnud Loire'i populaarseks paadiretkede toimumise kohaks.\nLoire'i üleujutustest toimusid suurimad 1856, 1866 ja 1910.\nLoire'i-äärset kliimat peavad prantslased eriliselt meeldivaks: pehmete talvede ja väikese temperatuurierinevusega. Selle tarbeks on neil väljend le climat ligérien.\nLoire'i jõgi ...\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Loire\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Loire&oldid=6054792"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:01, 20. veebruar 2022.


Kes teid kriminaalõiguse korral abistab? | Law & More B.V.\nKriminaalõigus mängib meie elus palju olukordi. Sellepärast kohtame seda sageli juhuslikult. Näiteks võite mõelda olukorrale, kus teil oli üks jook liiga palju ja otsustasite sõita. Kui arreteeritakse pärast alkoholikontrolli, on teil probleem. Sel juhul võidakse teid trahvida või isegi kohtukutse saada.\nKAS KRIMINAALSÕIDUKI VAJADAB?\nKriminaalõigus mängib meie elus palju olukordi. Sellepärast kohtame seda sageli juhuslikult. Näiteks võite mõelda olukorrale, kus teil oli üks jook liiga palju ja otsustasite sõita. Kui arreteeritakse pärast alkoholikontrolli, on teil probleem. Sel juhul võidakse teid trahvida või isegi kohtukutse saada. Veel üks levinud olukord on see, et teadmatuse või hooletuse tõttu sisaldavad reisikotid puhkuselt kaasavõetud keelatud esemeid, valesti märgitud kaupu või raha. Sõltumata põhjusest võivad nende tegude tagajärjed olla tõsised ja kriminaalkaristused võivad ulatuda kuni 8,200 XNUMX euroni.\n> Kriminaalõiguse ohver\n> Liikluse kriminaalõigus\n> Ettevõtte kriminaalõigus\nEttevõtja või ettevõtte direktorina võite oma äriseisundi tagajärjel kokku puutuda ka kriminaalõigusega. See võib juhtuda siis, kui pärast pädevate asutuste kontrollimist kahtlustatakse teie ettevõtet pettuses või ebaharilikes tehingutes. Samuti võib ärimaailmas osalemine viia teadmatult majandusliku rikkumiseni või teie ettevõttele kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide rikkumiseni. Sellised toimingud võivad teie ettevõttele põhjustada tõsiseid tagajärgi ja tuua kaasa väga suured trahvid. Kas leiate end sellisest olukorrast või vajate lisateavet? Palun ärge kõhelge ja võtke ühendust kriminaaljuristidega Law & More.\nHelistage + 31 40 369 06 83\nmuutis selle minu jaoks taskukohaseks\nväike ettevõte. Ma ütlen kindlalt\nsoovitama Law & More\nmis tahes ettevõttele\nSamuti võib juhtuda, et puutute kokku kriminaalõigusega „ohvri” vaatenurgast. Tänapäeval sooritame rohkem oste interneti kaudu. Tavaliselt läheb kõik hästi ja saate selle, mida tellisite. Kahjuks läheb see mõnikord valesti: olete teatud asjade, näiteks telefoni või sülearvuti eest maksnud palju raha, kuid müüja pole kunagi kaupa tarninud ega kavatse seda teha. Lõppude lõpuks, kui soovite teada anda, kus teie asjad asuvad, pole müüjat kusagil. Sel juhul võite olla kuritegelik kelmuse ohver.\nJuhtudel, kui kogemata satute kokku kriminaalõigusega, on soovitatav pöörduda juristi poole Law & More. Iga sündmus kriminaalõiguse kontekstis võib olla drastiline ja kriminaalmenetluse toimingud saavad üksteisele kiiresti järgneda. Kell Law & More me mõistame, et kriminaalõiguslikel tegudel võib olla teie elule suur mõju ning seetõttu keskendume kliendi probleemi kiirele ja tõhusale lahendamisele. Kriminaaljuristid Law & More pakume teile meeleldi õiguslikku tuge järgmistes valdkondades:\n• liikluse kriminaalõigus;\n• ettevõtte kriminaalõigus;\nKriminaalasja advokaatide ekspertiis Law & More\nKas teid süüdistatakse juhtimises alkoholi või narkootikumide mõju all? Küsige meie õigusabi.\nKas teid süüdistatakse kelmuses? Me saame teile nõu anda\nKas riskite ettevõtte kriminaalõiguse küsimustega? Me saame teid aidata\nKas teid on kelmusetud? Alustage kohtumenetlust\nSõiduki juhina peate hoiduma ohtlikust käitumisest. Selline käitumine on sageli juhtum, kui liikluses kasutatakse alkoholi. Inimesed satuvad regulaarselt auto rooli taha pärast seda, kui nad on liiga palju joonud. Kas teid arreteeritakse pärast alkoholikontrolli või saate karistust või kohtukutse? Siis on mõistlik anda endale ekspert jurist. Lõppude lõpuks - alkoholijoobes juhtimise eest karistatakse karmide karistustega, mille eest võib vangistus ulatuda kuni kolme kuuni, või trahviga 8,300 XNUMX eurot ja võite isegi juhiloa saada. Siiski on võimalik, et ülekuulamiste või alkoholikontrolli ajal rikub politsei ja kohtuasutused eeskirju. Võib isegi juhtuda, et alkoholitesti ei anna kehtivaid tõendeid ja see võib lahendada absoluutselt. Mõnel juhul trahvi või sõiduvedrustust ei kohaldata. Law & More tal on liiklus kriminaalõiguse valdkonna asjatundlikud juristid, kes annavad teile hea meelega nõu või abistavad teid menetluses. Lisateavet meie liikluses ohtliku käitumise ja joobes juhtimise kohta leiate liikluse veebisait.\nKui reisite Hollandisse, läbite tolli. Sel ajal ei tohi teil keelatud kaupu vedada. Kui see pole nii või kui toll leiab teie teadmatuse või tähelepanematuse tagajärjel keelatud kauba, võib järgneda kriminaalkaristus. Päritoluriik või teie kodakondsus ei mõjuta seda küsimust. Kõige tõenäolisem ja levinum sanktsioon on trahv. Kui olete trahvi saanud ja te ei nõustu sellega, saate kahe nädala jooksul Hollandi riigiprokuratuuris selle vastuväiteid esitada. Kui maksate trahvi kohe, maksate ka võlateatise. Seetõttu on oluline kõigepealt oma olukorraga konsulteerida juristiga. Meie juristide meeskond hangib asjatundlikke teadmisi ja võib teid nõustada ning juhendada mis tahes menetluses. Kas vajate abi või on teil muid küsimusi? Palun võtke ühendust Law & More. Lisateavet keelatud kaupade võtmise riskide ja tagajärgede kohta leiate meie ajaveebist: "Hollandi toll".\nTänapäeval puutuvad ettevõtted üha enam kokku kriminaalõigusega. Näiteks võib juhtuda, et teie ettevõtet kahtlustatakse ebaõige maksudeklaratsiooni esitamises või keskkonnaalaste eeskirjade rikkumises. Sellised küsimused on keerukad ja võivad kaasa tuua kaugeleulatuvaid tagajärgi, nii isiklikke kui ka ärilisi. Sellises olukorras on oluline pöörduda juristi poole kiiresti. Asjatundja-jurist ei täpsusta mitte ainult teie kohustusi, näiteks maksuhaldurile teabe esitamise kohustust, vaid tagab ka, et ei rikutaks teie (ettevõtte) õigusi, nagu näiteks õigust vaikida. Kas tegelete kriminaalseadusega ettevõttena ja soovite oma olukorras nõu või õigusabi? Võite loota Law & More. Meie spetsialistidel on professionaalne lähenemisviis ja nad teavad, kuidas nad saavad teid aidata.\nTeatavatel asjaoludel võite tunda end kelmustena, näiteks kui olete Internetist kaupa ostnud, selle eest palju raha maksnud ega saanud seda kunagi kätte, ilma kriminaalse kelmuse juriidiliste tunnusteta. Et oleks võimalik öelda, et kelmus on juriidilises mõttes kriminaalne, peavad olema eksimused või valed, mida müüja kasutab millegi müümiseks. Kelmuse all mõistetakse juriidiliselt teise inimese kolimist raha ja kaupade kohale toimetamiseks, ilma et kavatsetaks midagi vastutasuks kätte toimetada. Huvitav, mida saaksime teie heaks teha? Võtke ühendust meie juristidega. Law & Morejuristidel on isiklik lähenemisviis ja nad saavad teie olukorda ja teie võimalusi hinnata.\nSeejärel võtke meiega ühendust telefonil + 31 40 369 06 83 stuur een e-posti aadressil naar:


Kuidas Win 10-s Ultimate Performance Power Plan sisse lülitada? - Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvutit maksimaalse jõudluse saavutamiseks. Lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvutit maksimaalse jõudluse saavutamiseks - Performance Tweaks\nKuidas Win 10-s Ultimate Performance Power Plan sisse lülitada?\nMicrosoft kasutab värskendusi uute funktsioonide väljaandmiseks, mis muudavad inimeste igapäevased arvutusülesanded mugavamaks. Näiteks lisas tehnoloogiaettevõte süsteemi jõudluse optimeerimiseks Windows 10 aprilli 2018 värskendusega ultimate performance ’i energiasüsteemi. Selles artiklis arutleme, mida see funktsioon teeb. Samuti näitame teile, kuidas lubada Ultimate Performance'i energiakava Windows 10-s, võimaldades teil nautida selle eeliseid.\nSee, mida Ultimate Performance'i energiakava teeb, on suure võimsusega süsteemide jõudluse suurendamine. See on mõeldud peeneteraliste toitehalduse tehnikatega seotud mikro-latentsuste vähendamiseks või kõrvaldamiseks. Kui märkate väikest viivitust selle vahel, mil teie operatsioonisüsteem tuvastab, et mõni riistvara vajab rohkem energiat, ja selle tegeliku tarnimise aja vahel, on teil mikro-latentsus. Ükskõik kui lühike viivitus on, võib see siiski midagi muuta.\nUltimate Performance plaan on loodud riistvara küsitlustest vabanemiseks, võimaldades seadmetel või välisseadmetel tarbida kogu vajalikku energiat. Lisaks keelab see jõudluse parandamiseks kõik energiasäästufunktsioonid. See tähendab, et kui seade töötab akutoitel, pole sellel vaikimisi seda võimalust. Lõppude lõpuks tarbib see funktsioon rohkem energiat, tappes aku palju kiiremini.\nVäärib märkimist, et Ultimate Performance plaan töötab kõige paremini riistvaraga süsteemide puhul, mis lähevad pidevalt jõudeolekusse ja tagasi. Kui aga mängite mängu, töötab kogu riistvara tõenäoliselt koos, et luua ümbritsev keskkond. Ainus paranemine, mida näete, on kaadrite sekundis esmane käivitamine. Teiselt poolt, kui kasutate 3D-kujundusprogrammi või videotöötlust, mis teie riistvarale aeg-ajalt suurt koormust pakub, on paranemine ilmne.\nTeine oluline asi, mida meeles pidada, on asjaolu, et Ultimate Performance'i energiakava suurendab teie operatsioonisüsteemi tarbitavat energiat. Seega, kui plaanite selle funktsiooni oma sülearvutis lubada, peate oma seadme alati vooluvõrgus hoidma.\nUltimate Performance Power Plan'i lubamine Windows 10-s\nKlõpsake nuppu Seaded, mis näeb välja nagu hammasrattaikoon.\nKui rakendus Seaded on avatud, valige Süsteem.\nMinge vasakpoolse paani menüüsse, seejärel klõpsake suvandites Power & Sleep.\nKlõpsake jaotises Seotud sätted nuppu Täiendavad toitesätted.\nAvaneb uus aken. Klõpsake nuppu Kuva lisaplaanid, seejärel valige suvand Ultimate Performance.\nMärkus. Seda võimalust ei pruugita selles jaotises kuvada, kui kasutate sülearvutit.\nKiire lahendus Kiire sisselülitamine «Ultimate jõudluskava Win 10-s» , kasutage ekspertide meeskonna välja töötatud turvalist TASUTA tööriista.\nMida teha, kui Ultimate Performance Power Plan pole saadaval\nNagu me juba mainisime, ei pruugi energiaplaani suvand Ultimate Performance olla mõnes süsteemis saadaval, eriti kui kasutate sülearvutit. Kuid saate siiski funktsiooni lubada käsuviiba või PowerShelli kaudu. Selleks peate järgima alltoodud juhiseid.\nNüüd kopeerige allolev käsk ja käivitage see käsuviiba või Windows PowerShelli kaudu:\nKui avate akna Toitesuvandid, näete suvandit Ultimate Performance. Teiselt poolt, kui otsustate funktsiooni keelata, saate selle alati seadete rakendusest eemaldada. Enne selle tegemist pidage siiski meeles, et peate üle minema teisele plaanile. Vastasel juhul võivad tekkida vead.\nPro näpunäide: arvuti kiiruse ja jõudluse optimeerimiseks soovitame installida BoostSpeed. Teie seadme rämpsfailid ja muud mittevajalikud elemendid võivad teie süsteemis põhjustada ka mikro-latentsusi. BoostSpeed leiab kõik üksused, mis võivad põhjustada tõrkeid ja kiirust vähendavaid probleeme. See lahendab need probleemid, võimaldades teil nautida arvuti kiiremat ja tõhusamat jõudlust.\nMida arvate Ultimate Performance'i energiakavast?\nMeile meeldiks kuulda teie mõtteid!\nkõlaritest sumisev heli


Kui need 5 omadust kuuluvad teie mehele, siis ta ei armasta sind - Psühholoogia - 2019\nKui need 5 omadust kuuluvad teie mehele, siis ta ei armasta sind\nSiin on 5 tõesti ilmset märki, et inimesed sageli ignoreerivad, et armastus nende suhetes on kadumas (või isegi puudub):\nKui teie partner tunneb vajadust lugeda teie e-kirju ja jälgida telefoni, siis ei ole teie suhetes usaldust ega austust.\nKas teie mees saboteerib dieeti, sõprust, algatusi ja, mis kõige tähtsam, unistusi? See on ohtlik ja seda ei tohiks lubada.\nSee võib tunduda rumal, kuid enamik paare on rahul erinevate huvidega (talle meeldib pesapall, ta eelistab vaadata filmi kodus). Sellisel juhul saab objekti vahele jätta.\nHäire saab võita, kui üks partneritest on esineja (muusik / näitleja / tantsija), kunstnik või sportlane ja tema partner ei käi tema näitustel ega mängudel. Teisisõnu on raamatu ja filmi kõndimise, ürituse või esietendusest keeldumine. Probleem on selles, et teine partner loobub vabatahtlikult huvidest ja püüab tara võimalikult lähedal hoida.\nSee on suhete tegelik töö ja mehhanism vastastikuse austuse saavutamiseks. See ei tähenda võimet enda eest seista, vaid suhete tervete piiride säilitamisest. Kompromiss avab uusi võimalusi ja annab suurema vabaduse kogeda elu ja üksteist täielikult.\nKeha ja seksuaalsuse solvamine\nKäivita! Tõeline armastus on mäe tipp. Kui sa oled seal, teate seda.\nSa ei saa sundida inimest sind armastama, nagu te ei saa sundida ennast armastama kedagi. Nii et pange krediitkaart ja eemaldage salendav aluspesu. Kui inimene sind ei armasta, ei pea nad nendesse pingelistesse teksadesse sattuma. Sest kui mees armastab naist, siis see ei ole oluline.\nVaadake videot: Science can answer moral questions. Sam Harris (September 2019).\n7 märki, et olete ülemusega liiga lähedal\nKui sa tahad olla mehega edukad, lõpetage nende 3 asja tegemine.\n7 asju, mida ainult tugev naine otsib meest\nCopyright 2019 \_ none \_ Kui need 5 omadust kuuluvad teie mehele, siis ta ei armasta sind


Laste laulupäev - Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Esimene Kogudus\nPühapäeval, 5. juunil toimus Elva kultuurikeskuses laste laulupäev. Selleaastane üritus oli eriline, kuna ta oli järjekorras kümnes laste laulupäev Eestis. Peale osalejate ülejäänud Eestist tuli kohale kümme last ka Tallinna kogudusest.\nKontsert algas kell kaks ning selle avas David Nõmmik. Esimesena astusid ette kõige pisemad. Lisaks nende ettekannetele loeti piibliteksti ning kohaletulnud kontserdikülastajad võisid kuulda pillilugusid, luuletust, soololaule ja duette. Tallinna kogudusest esinesid Taali ja Roosi Ann Lehtla lauluga „Palvetelefon“ ning Mariel Peetson flöödipalaga „Tamburiin“.\nMuusikalistele ettekannetele järgnes kõne, mille pidas Andres Ploompuu. Koos oma sõbra, mängueesel Eslikuga rääkis ta sellest, kuidas Iisraeli rahvas oma rännakul Tõotatud Maa poole läks üle Punase mere. Loost jäi kõlama mõte, et Jumal on alati ustav ning teda võib usaldada.\nPärast jutlust tuli ettekandmisele veel üks soololaul ja mõned lood lastekoori esituses. Kontsert lõppes traditsioonilise laste laulupäeva looga „Siis kui Jeesus tuleb taas“. Ürituse lõpuks tänati kõiki osavõtjaid ning nii lapsed kui dirigendid ja korraldajad said endale väikese meene. Lisaks neile öeldi tänusõnad ka lapsevanematele ja õpetajatele, kes aitasid esinejatel laule ja pillilugusid õppida, ning muidugi Jumalale, tänu kellele see kontsert üldse toimuda sai.\nTallinna koguduse 115. aastapäev\n25. novembri 2006 koosolek\nprevious post: Emadepäev\nnext post: Rajaleidjate koosolek


Kiiltoclean - KiiltoClean - Pindade puhastamine - tooted\nKasti ja käru puhastusained\nMuud puhastusained toiduainetööstuses\nF 10 Hype -desinfitseeriv puhastusvaht\nTugevalt leeliseline ja desinfitseeriv puhastusvaht\nLoodud toiduainetööstuses kasutatava tugevalt desinfitseeriva eripesu tarbeks.\nDesinfitseeriv vahtpesuvahend kergmetallpindadele\nPuhastav ja desinfitseeriv vahtpesuvahend. Toode on kiire toimega. Tänu tensiididele ja orgaanilisele leelisele emulgeerib tõhusalt rasva ja õli. Tõhus puhastav toime ja kerge loputatavus hoiab kokku tööaega, materjale ja vett. Pakkimismasinate, transpordiradade ja kergmetallpindade desinfitseerimiseks toiduainetööstuses.\nF 14 Farmosept -desinfitseeriv vahutav pesuvahend\nDesinfitseeriv vahtpesuvahend, kloorivaba\nF 14 Farmosept on mõeldud toiduainetööstuses kasutatava tugevalt desinfitseeriva eripesu tarbeks. Sobib kasutamiseks madalsurvepesurites, vahumasinates ja haripesul.\nF 15 Hite puhastusvaht\nTugevalt leeliseline ja kloori sisaldav puhastusvaht\nTõrksa mustuse, sh töödeldud toidust, kana-, sea-, looma-, kalalihast ja köögiviljadest tekkinud mustuse mahapesemiseks.\nF 19 Supe vahutav kergmetallpindade pesuvahend\nAvatud pindade puhastamiseks toiduainetetööstuses.\nMitmekülgse koostise tõttu lahustab toode tõhusalt rasvase ja õlise mustuse ning sobib kõigi vettpidavate materjalide puhastamiseks. Eriti sobilik raskesti eemaldavate plekkide ja kõrbenud mustuse eemaldamiseks.\nF 25 Vape leeliseline vahutav pesuvahend\nToiduainetööstuse seadmete vahtpesuks.\nF 33 Stoc vahupesu aine\nToiduainetööstuses vahtpesumeetodil pestavate seadmete ja pindade eripesuks.\nHappeline vahutav eripesuaine on mõeldud esmajoones lubjasette ja rooste eemaldamiseks. Toode muudab teraspinnad läikivateks ning lihtsamini puhastatavateks. Samuti eemaldab see orgaanilist mustust, näiteks rasva ja valku. Kergmetallpinnad tuleb pärast pesemist hoolikalt loputada. Pindadele kantud vaht on hõlpsasti mahapestav.\nF 37 Toro pesuvahend\nTugevalt leeliseline vahtpuhasti suitsuahjudele\nEriotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud pesuaine toiduainetööstuse suitsuahjude puhastamiseks.\nF 44 Sensol vahutav pesuvahend\nEriotstarbeline puhastusvahend toiduainetööstuse seadmete ja pindade vahtpesuks.