ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))\n– võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. novembri 2017. aasta otsust jagada komisjoni ettepanek kaheks ning anda põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile luba koostada eraldi seadusandlik raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni pädevusvaldkonda kuuluvate sätete kohta, nimelt komisjoni ettepaneku artiklite 267–270 ja 275 kohta,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 2 ja 3, artiklit 42, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b,\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust(2),\n– võttes arvesse Regioonide Komitee 11. mai 2017. aasta arvamust(3),\n– võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0211/2017),\n– võttes arvesse allpool toodud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,\n– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0380/2017),\n2. rõhutab, et komisjoni ettepaneku kaheks jagamise eesmärk on võimaldada põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni pädevusvaldkonda kuuluvate sätete kohaldamise alustamist 1. jaanuaril 2018. aastal, ning rõhutab, et komisjoni ettepaneku ülejäänud osa(4) vaadatakse läbi hilisemas etapis;\nEUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED(5)*\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/…,\nmillega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta\nvõttes arvesse kontrollikoja arvamust(6),\nvõttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust(7),\nvõttes arvesse Regioonide Komitee arvamust(8),\ntoimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt(9)\n(1) Õiguskindluse ning noortele põllumajandustootjatele antava toetuse ühtlustatud ja mittediskrimineeriva rakendamise tagamiseks on vaja sätestada, et maaelu arengu valdkonnas käsitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013(10) ja teistes asjaomastes eeskirjades osutatud tegevuse alustamise kuupäevana kuupäeva, mil taotleja sooritab või viib lõpule toimingu, mis on seotud tegevuse alustamisega, ning et toetuseavaldus tuleb esitada hiljemalt 24 kuu jooksul pärast nimetatud kuupäeva. Lisaks näitavad programmide üle peetud läbirääkimiste käigus saadud kogemused, et tuleks selgitada noorte põllumajandustootjate ühist tegevuse alustamist käsitlevaid eeskirju ja määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 4 kohaseid toetuse andmise lävendeid ning ühtlustada äriplaani kestust käsitlevaid sätteid.\n(2) Et hõlbustada nõustamis- ja koolitusteenuste rakendamist liikmesriikide korraldusasutuste poolt, tuleks nimetatud meetme kohase toetusesaaja staatust laiendada nendele asutustele, tagades samal ajal, et teenuseosutaja valib välja oma ülesannete täitmisel nimetatud asutustest sõltumatu organ ning et teenuseosutaja või koolituse pakkuja tasandil tehakse kontrollimist.\n(3) Eesmärgiga stimuleerida kvaliteedikavades osalemist peaksid põllumajandustootjad või põllumajandustootjate rühmad, kes osalevad sellistes kavades viie aasta jooksul enne toetusetaotluse esitamist, olema toetuskõlblikud maksimaalse viie aasta jooksul, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse algse kavas osalemise kestust.\n(4) Selleks et rahastamisvahendid oleksid erasektorile piisavalt atraktiivsed, on oluline, et need töötataks välja ja et neid kasutataks paindlikult ja läbipaistvalt. Kogemused näitavad siiski, et teatavad meetmepõhised rahastamiskõlblikkuse eeskirjad piiravad maaelu arengu programmide puhul rahastamisvahendite kasutuselevõttu ja takistavad fondihalduritel rahastamisvahendite paindlikku kasutamist. Seepärast on kohane sätestada, et teatavaid meetmepõhiseid rahastamiskõlblikkuse eeskirju rahastamisvahendite suhtes ei kohaldata. Samal põhjusel on samuti asjakohane sätestada, et määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 alusel noortele põllumajandustootjatele tegevuse alustamiseks ette nähtud toetust võib anda ka rahastamisvahendi kaudu. Nimetatud muudatusi silmas pidades tuleks sätestada, et kui määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 17 osutatud toetust investeeringute tegemiseks antakse rahastamisvahendi kaudu, peab investeering aitama kaasa ühe või mitme liidu prioriteedi täitmisele maaelu arengu valdkonnas.\n(5) Halduskoormuse vähendamiseks seoses topeltrahastamise vältimise põhimõtte rakendamisega rohestamise puhul peaks liikmesriikidel olema võimalik kohaldada kindlaksmääratud, keskmist mahaarvamist kõikide asjaomaste toetusesaajate puhul, kes viivad ellu asjaomast laadi tegevust või osameedet.\n(6) Põllumajandustoojad seisavad tänapäeval silmitsi üha suuremate turu suundumustest tulenevate majandusriskidega. Need riskid ei mõjuta siiski kõiki põllumajandussektoreid võrdselt. Seepärast peaks liikmesriikidel olema nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimalik toetada põllumajandustootjaid sektoripõhise sissetuleku stabiliseerimise vahendi kaudu eelkõige sektorites, kus sissetulek on oluliselt langenud, mis võib avaldada konkreetsele maapiirkonnale suurt majanduslikku mõju, tingimusel et sissetuleku langus ületab vähemalt 20 %-list lävendit. Et tagada sektoripõhise sissetuleku stabiliseerimise vahendi tulemuslikkus ja et seda saaks kohandada liikmesriikide erilistele asjaoludele, peaksid liikmesriigid saama määrata oma maaelu arengu programmides kindlaks sissetuleku, mida võetakse vahendi kasutuselevõtmiseks paindlikul viisil arvesse. Samal ajal ja selleks, et soodustada põllumajandustootjate poolt kindlustuse kasutamist, tuleks kindlustuse puhul kohaldatavat tootmise languse lävendit vähendada 20 %-ni. Selleks et jälgida kulusid sektoripõhise sissetuleku stabiliseerimise vahendi ja kindlustuse alusel, tuleks lisaks kohandada programmi rahastamiskava sisu. ▌\n(7) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 36 lõikes 5 sätestatud nõue esitada 2018. aastal aruanne riskijuhtimise meetme kohta on juba kaetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013(11) artikli 110 lõike 5 kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) seire ja hindamise aruandega. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 36 lõike 5 teine lõik välja jätta.\n(8) Kõikide sektorite põlumajandustootjate ühisfondide osas näib, et määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 38 lõike 3 ja artikli 39 lõike 4 kohane keeld rahastada avalikest vahenditest algset põhivara takistab nimetatud fondide tulemuslikku toimimist. See keeld tuleks seepärast kaotada. Samuti on asjakohane laiendada nende valdkondade loetelu, mida saab katta ühisfondidele antavast rahalisest osalusest, nii et osalused hõlmaksid fondi tehtavate iga-aastaste maksete täiendamist ja selle algset põhivara.\n(9) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 18 lõike 1 punktis b ja artikli 24 lõike 1 punktis d osutatud toetust, mille eesmärk on taastada tootmise potentsiaal pärast loodusõnnetust või katastroofi, antakse üldjuhul kõikidele taotlejatele, kes vastavad toetuse saamise tingimustele. Seepärast ei peaks liikmesriikidel olema kohustust määrata kindlaks taastamistegevuste valikukriteeriume. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui valikukriteeriume ei ole tegevuse laadi tõttu võimalik kindlaks määrata, peaks liikmesriikidel olema võimalus määrata kindlaks alternatiivsed valikumeetodid.\n(10) Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 59 on määratud kindlaks maksimaalsed Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osaluse määrad. Selleks et leevendada mõne liikmesriigi eelarvele avalduvat survet ja kiirendada Küprosel hädasti vajatavaid investeeringuid, tuleks nimetatud määruse artikli 59 lõike 4 punktis f osutatud maksimaalse 100 % osaluse määra kohaldamist pikendada kuni programmi lõpuni. Lisaks tuleks (EL) nr 1303/2015 artikli 59 lõikes 4 osutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013(12) artikli 38 lõike 1 punktis c sätestatud uue rahastamisvahendi jaoks määruses (EL) nr 1303/2013 kehtestatud osaluse erimäärale.\n(11) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 60 lõike 1 kohaselt võivad loodusõnnetustest tingitud erakorraliste meetmete puhul programmi muudatustega seotud kulud saada rahastamiskõlblikuks alates loodusõnnetuse toimumise kuupäevast. Võimalust pidada enne programmi muudatuste esitamist kantud kulusid rahastamiskõlblikuks tuleks laiendada muudele olukordadele, näiteks katastroofid või liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslike tingimuste oluline ja järsk muutumine, ▌.\n(12) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 60 lõike 2 teise lõigu kohaselt on põllumajandussektori investeeringute puhul rahastamiskõlblikud üksnes sellised kulud, mis on kantud pärast taotluse esitamist. Kui investeering on seotud erakorraliste meetmetega, mis on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest või liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslike tingimuste olulisest ja järsust muutumisest, tuleks siiski anda liikmesriikidele võimalus sätestada oma programmides, et rahastamiskõlblikud on need kulud, mis on kantud alates sündmuse toimumisest, et nad saaksid sellises olukorras paindlikult ja õigeaegselt reageerida. Et tõhusalt toetada hädaabimeetmeid, mille liikmesriigid on viimastel aastatel toimunud sündmustele reageerides võtnud, peaks seda võimalust kohaldama alates 1. jaanuarist 2016.\n(13) Selleks et suurendada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktides b–d osutatud lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, on vaja piirata määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 62 lõikes 2 osutatud EAFRD erieeskirjade kohaldamist toetusega, mida antakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 21 lõike 1 punktidele a ja b seoses saamata jäänud tulu ja hoolduskuludega ning vastavalt artiklitele 28–31, 33 ja 34.\n(14) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 74 kohaselt tuleb liikmesriigil nelja kuu jooksul alates maaelu arengu programmi heakskiitmisest pidada nõu seirekomiteega programmi valikukriteeriumide üle. See tekitab liikmesriikidele kaudse kohustuse määrata nimetatud tähtajaks kindlaks kõik valikukriteeriumid, isegi selliste toetustaotluste kutsete puhul, mis avaldatakse hiljem. Selleks et vähendada ülemäärast halduskoormust, tagades samal ajal rahaliste vahendite optimaalse kasutamise, tuleks anda liikmesriikidele võimalus määrata valikukriteeriumid kindlaks ja küsida seirekomitee arvamust enne toetustaotluste kutse avaldamist.\n(15) Eesmärgiga suurendada saagi, loomade ja taimede kindlustamise ning ühisfondide ja sissetuleku stabiliseerimise vahendi kasutamist, tuleks algse avaliku sektori toetuse maksimaalset protsendimäära suurendada (65 %-lt kuni 70 %-ni).\n(16) Selleks et tagada mitmeaastase finantsraamistiku asjaomaste iga-aastaste ülemmäärade järgimine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) eelarves ja luua põllumajandussektori kriisireserv, kasutatakse finantsdistsipliini. Kuna otsetoetuste kohandusmäära kindlaksmääramine on oma laadilt tehniline tegevus ja seotud kulude eelarvestusega, mille komisjon esitab asjaomase aasta eelarveprojektis, tuleks kohandusmäära kindlaksmääramise menetlust lihtsustada, lubades komisjonil võtta kohandusmäär vastu nõuandemenetluse kohaselt. ▌\n(17) Selleks et ühtlustada määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 87 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 38 sätestatud automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirju, tuleks kohandada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 38 lõikes 3 sätestatud kuupäeva, milleks liikmesriigid peavad saatma komisjonile kulukohustustest vabastamisel tehtud erandeid käsitleva teabe.\n(18) Selleks et tagada õigusselgus määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 lõike 2 kohase ajutise vähendamise tulemusena sisse nõutud vahendite käsitlemisel, tuleks nimetatud vahendid lisada kõnealuse määruse artiklis 43 esitatud sihtotstarbeliste tulude loetelusse.\n(19) Haldusmenetluste lihtsustamise huvides on asjakohane suurendada lävendit, millest allpool võivad liikmesriigid otsustada alusetult tehtud maksete tagasinõudmisest loobuda, 150 eurolt 250 euroni, tingimusel et liikmesriigid kohaldavad sama suurt või suuremat lävendit siseriiklike võlgade sissenõudmisest loobumise suhtes.\n(20) Asjakohane on tagada, et avalike hankelepingute sõlmimise korra eiramisest tulenev maksete tegemisest keeldumine või nende tagasinõudmine vastab eiramise raskusastmele ja on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, nagu on näiteks esitatud komisjoni kehtestatud asjakohastes suunistes finantskorrektsioonide kohta, mida kohaldatakse kõnealuse korra eiramisel liidu rahastatavate kulude suhtes, mis on kantud eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega. Lisaks on kohane selgitada, et selline eiramine mõjutab tehingute seaduslikkust ja korrektsust ainult samal määral.\n(21) Väikepõllumajandustootjate halduskoormuse vähendamiseks tuleks kehtestada täiendav erand, vabastades väikepõllumajandustootjad nende põldude deklareerimisest, mille kohta maksetaotlust ei esitatud.\n(22) Võttes arvesse praktilisi ja spetsiifilisi raskusi, mida on tekitanud pindalapõhiste toetuste maksetähtaegade ühtlustamine EAGFi ja EAFRD vahel, tuleks üleminekuperioodi pikendada veel ühe aasta võrra. Põllumajandustootjate rahavoo säilitamiseks peaks pindalapõhiste maaelu arengu meetmete puhul jääma ettemaksete tegemine enne 16. oktoobrit siiski võimalikuks.\n(23) Et võtta arvesse põllumajandussüsteemide mitmekesisust liidus, on asjakohane lubada liikmesriikidel käsitada põllumajanduslikust ja keskkonnaaspektist asjakohast maa üleskündmist kriteeriumina, mida saab kasutada maa-ala püsirohumaaks liigitamiseks.\n(24) Teatavad põõsad ja puud, millega kaetud maal loomi otseselt ei karjatata, sobivad siiski loomasööda tootmiseks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud arvata need põõsad ja puud kogu või osal oma territooriumil püsirohumaa hulka, kui rohi või muud rohttaimed jäävad valdavaks.\n(25) Et selgitada kesaks jäetud maa liigitamist põllumaaks enne 2018. aastat, kui maa-ala on jäetud kesaks viis aastat või kauem, ja pakkuda asjaomastele põllumajandustootjatele kindlust, tuleks võimaldada liikmesriikidel säilitada 2018. aastal selle maa liigitamine põllumaaks.\n(26) Karjatamiseks sobiv maa, kus rohi ja teised rohttaimed ei ole valdavad või puuduvad ja kui karjatamistavad pole laadilt traditsioonilised ega olulised biotoopide ja elupaikade säilitamiseks, võib sellegipoolest olla teatavatel maa-aladel karjatamise seisukohast väärtuslik. Liikmesriikidel peaks olema võimalus käsitada tervel või osal oma territooriumil neid alasid püsirohumaana.\n(27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013(13) rakendamise esimestel aastatel saadud kogemused näitavad, et teatavad ühtse pindalatoetuse kava kohaldanud liikmesriigid ei kasutanud ära kõiki vahendeid, mis olid neile komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2015/1089(14) sätestatud ülemmäära raames eelarvest ette nähtud. Põhitoetuskava kohaldavatel liikmesriikidel on vahendite tõhusama kasutamise tagamiseks juba teatavates piirides võimalik jaotada suurema väärtusega toetusõigusi, kui on nende põhitoetuskava raames ette nähtud. Ühtse pindalatoetuse kava kohaldavatel liikmesriikidel peaks samuti olema lubatud teatavate ühiste piirmäärade piires ja otsetoetuste netoülemmäärasid järgides arvutada vajalik summa, mille võrra võib nende ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära suurendada.\n(28) Teatavates liikmesriikides on kasutusel riiklikud maksu- või sotsiaalkindlustusregistrid, millesse on kantud põllumajandustootjad seoses oma põllumajandustegevusega. Nendel liikmesriikidel peaks olema võimalus jätta otsetoetuste saajate hulgast välja põllumajandustootjad, kes ei ole vastavalt registritesse kantud.\n(29) Kuna minevikus saadud kogemused on näidanud, et paljudel juhtudel anti toetust füüsilistele või juriidilistele isikutele, kelle majandustegevus kas ei olnud üldse või oli üksnes vähesel määral seotud põllumajandusliku tegevusega, kehtestati määrusega (EL) nr 1307/2013 aktiivse põllumajandustootja klausel. Liikmesriigid peaksid sellest tulenevalt hoiduma otsetoetuste andmisest teatavatele isikutele, välja arvatud juhul, kui need isikud tõendavad, et nende põllumajanduslik tegevus ei ole marginaalne. Hilisemad kogemused näitavad siiski, et ▌ määruse (EL) nr 1307/2013▌ artikli 9 lõike 2 kolmandas lõigus loetletud nende kolme kriteeriumi kohaldamisega, mille alusel määratakse kindlaks aktiivsed põllumajandustootjad, on olnud raskusi paljudel liikmesriikidel. Nimetatud kolme kriteeriumi kohaldamisest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks anda liikmesriikidele võimalus otsustada, et aktiivse põllumajandustootja kindlaksmääramiseks on võimalik tugineda ainult ühele või kahele kriteeriumile. ▌\n(30) Lisaks puutusid mõned liikmesriigid kokku sellega, et määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud toetusesaamise tingimustele vastavate tegevuste või ettevõtete loeteluga seotud elementide rakendamisel esinenud raskused ja rakendamisega kaasnenud halduskulu on ületanud kasu, mida annab väga väikese arvu mitteaktiivsete põllumajandustootjate väljaarvamine otsetoetuskavadest. Kui liikmesriik leiab, et see on nii, peaks ta saama lõpetada kõnealuse määruse artikli 9 kohaldamise loetellu kantud tegevuste või ettevõtete osas.\n(31) On asjakohane sõnaselgelt sätestada, et määruse (EL) nr 1307/2013 artikliga 11 lubatakse liikmesriikidel vaadata kord aastas läbi oma otsused, mis käsitlevad põllumajandustootjatele makstava põhitoetuse selle osa vähendamist, mis ületab 150 000 eurot, tingimusel et selline läbivaatamine ei põhjusta maaelu arenguks ettenähtud summade vähenemist.\n(32) Et võimaldada liikmesriikidel kohandada ÜPP toetusi oma konkreetsetele vajadustele, tuleks neile anda asjakohane võimalus vaadata läbi oma otsus kanda vahendeid oma otsetoetuste ülemmäära alt üle oma maaelu arengu programmidesse ja vastupidi. Seepärast tuleks neile anda võimalus vaadata läbi oma otsus ka jõustumisega alates kalendriaastast 2019, tingimusel et ükski selline otsus ei põhjusta maaelu arenguks eraldatud summade vähenemist.\n(33) Lisaks põhitoetuskava alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse lineaarse vähendamise kasutamisele riiklike või piirkondlike reservide täiendamiseks, et lihtsustada noorte põllumajandustootjate ja põllumajandusliku tegevusega alustavate põllumajandustootjate osalemist toetuskavas, peaks liikmesriikidel samuti olema lubatud kasutada sama mehhanismi selleks, et rahastada meetmeid, mille eesmärk on vältida maa kasutamisest loobumist ja aidata põllumajandustootjatel tulla toime konkreetsete ebasoodsate asjaoludega.\n(34) Rohestamismeetmete suhtes kohaldatavate eeskirjade lihtsustamiseks ja nendevahelise sidususe parandamiseks tuleks ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olemasolu kohustuse järgmise vabastust, mida kohaldatakse põllumajanduslike majapidamiste suhtes, kes kasvatavad liblikõielisi kultuure kas ainsa põllumajanduskultuurina või kombinatsioonis rohu või muude rohttaimede või kesaga rohkem kui 75 % põllumaast vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 4 punktile a, laiendada ka põllumajanduskultuuride mitmekesistamise kohustuse suhtes.\n(35) Et tagada sidusus eri laadi põllumajanduskultuuride käsitlemisel, võttes arvesse nende märkimisväärset osakaalu maa-aladel, seoses põllukultuuride mitmekesistamise nõudega, tuleks määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 2 kohast põllumajanduskultuuride mitmekesistamise eeskirjade kohaldamise paindlikkust laiendada, et hõlmata olulisel osal aastast või olulisel osal kasvutsüklist vees kasvavate põllumajanduskultuuride kasvatamine.\n(36) Et lihtsustada määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 3 punktides a ja b sätestatud põllumajanduskultuuride mitmekesistamise kohustuse praeguste vabastuste kasutamist, mida kohaldatakse maa puhul, mida kasutatakse peamiselt rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks, liblikõieliste kultuuride kasvatamiseks või vees kasvavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks või mis on peamiselt kesa või püsirohumaa, ning nii et tagada sama maakasutuse proportsioonidega põllumajandustootjate võrdne kohtlemine, ei tuleks 30 hektari suuruse põllumaa ülempiiri enam kohaldada.\n(37) Selleks et võtta arvesse speltanisu (Triticum spelta) agronoomilist eripära, tuleks seda määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 kohaldamise eesmärgil käsitada eri põllumajanduskultuurina.\n(38) Et lihtsustada määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 4 punktides a ja b sätestatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olemasolu praeguste vabastuste puhul, mida kohaldatakse maa puhul, mida kasutatakse peamiselt rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks, liblikõieliste kultuuride kasvatamiseks või vees kasvavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks või mis on peamiselt kesa või püsirohumaa, ei tuleks 30 hektari suuruse põllumaa ülempiiri enam kohaldada.\n(39) Võttes arvesse, et teatavad püsikultuurid võivad tuua potentsiaalset kaudset keskkonnakasu elurikkuse jaoks, tuleks määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 46 sätestatud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liikide loetelu laiendada, et hõlmata ka siidpööris (Miscanthus) ja kaelus-vaigulill (Silphium perfoliatum). Pidades silmas, et taimkatte liik võib avaldada positiivset mõju sellele, kuidas kesaks jäetud maa aitab kaasa elurikkusele, tuleks maad, mis on jäetud kesaks meetaimede jaoks, tunnustada eri ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala liigina. Seepärast tuleks kehtestada kaalutegurid maa-alade liikidele jaoks, kus kasvab siidpööris, kaelus-vaigulill või mis on kesa all meetaimede jaoks. Kaalutegurid tuleks kehtestada sellisel viisil, et need kajastaksid selliste maa-alade erinevat tähtsust elurikkuse jaoks. Täiendavate ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liikide kehtestamiseks on vaja kohandada olemasolevaid kaalutegureid lämmastikku siduva põllumajanduskultuuriga alade ja lühikese raieringiga madalmetsaga alade jaoks, et kajastada uut tasakaalu kõikide ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade liikide vahel.\n(40) Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 50 kohase noorte põllumajandustootjate toetuskava kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et mõningatel juhtudel ei saa noored põllumajandustootjad kasutada toetust kõigil viiel aastal. Kuigi nimetatud toetus keskendub endiselt põllumajandustegevust alustavate noorte põllumajandustootjate uuele majandustegevusele, peaksid liikmesriigid lihtsustama noorte põllumajandustootjate juurdepääsu noorte põllumajandustootjate toetusele kõigi viie aasta jooksul ka juhtudel, kui noored põllumajandustootjad ei ole toetust taotlenud kohe pärast tegevuse alustamist.\n(41) Mõned liikmesriigid on leidnud, et noortele põllumajandustootjatele määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 50 alusel antav toetus on ebapiisav, et asjakohaselt käsitleda noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise ja nende põllumajandusliku majapidamise struktuurilise kohandamise finantsprobleeme. Et veelgi parandada noorte põllumajandustootjate võimalusi osaleda põllumajanduslikus tootmises, peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada suurendada noortele põllumajandustootjatele antava toetuse summa arvutamiseks kohaldatavat protsendimäära vahemikus 25 % – 50 % ja olenemata kasutatavast arvutusmeetodist. Selline otsus ei tohiks piirata 2 %-lise riikliku ülemmäära kohaldamist noorte põllumajandustootjate toetuste rahastamiseks antavate otsetoetuste puhul.\n(42) Et paremini selgitada liikmesriikide vastutust seoses vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse tootmist piirava laadiga, on asjakohane sõnastada ümber määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 52 lõiked 5 ja 6. Kuna ümbersõnastamine kajastab tava, mida seoses asjaomaste sätetega kasutatakse alates 1. jaanuarist 2015, on asjakohane kohaldada seda alates taotlusaastast 2015.\n(43) Et tagada võimalikult suur sidusus liidu kavade vahel, mis on suunatud sektoritele, kus teatavatel aastatel esineb turgude struktuurilist tasakaalustamatust, tuleks anda komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega võimaldatakse liikmesriikidel jätkata kuni 2020. aastani vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse maksmist, lähtudes eelneval võrdlusperioodil toetust saanud tootmisühikutest. ▌\n(44) Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse paindlikkuse suurendamiseks tuleks võimaldada liikmesriikidel vaadata oma toetuse andmise otsused igal aastal läbi jõustumisega alates taotlusaastast 2019.\n(45) Üks suuremaid takistusi tootjaorganisatsioonide loomisel, peamiselt organiseerituse tasemelt maha jäänud liikmesriikides, näib olevat vastastikuse usalduse ja varasemate kogemuste puudumine. Selle takistuse kõrvaldamiseks võiksid toimivad tootjaorganisatsioonid nõustada tootjaorganisatsioone ja -rühmi või üksiktootjaid puu- ja köögiviljasektoris ning selline tegevus tuleks lisada puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide eesmärkide hulka.\n(46) Lisaks tasuta jagamise eesmärgil turult kõrvaldamisele on kohane anda finantstoetust ka nõustamismeetmetele, mille eesmärk on ergutada tootjaid looma tunnustamise tingimustele vastavaid organisatsioone, et saada täielikku liidu rahastamist olemasolevate tootjaorganisatsioonide rakenduskavade raames.\n(47) Kriisiennetus- ja kriisiohjemeetmeid tuleks laiendada nii, et need hõlmaksid ka ühisfondide vahendite täiendamist, et kasutada ühisfonde uue vahendina kriisiolukordadega toimetulekuks ning müügiedendus- ja teavitustegevuseks puu- ja köögiviljasektori mitmekesistamiseks ja tugevdamiseks.\n(48) Selleks et lihtsustada praegust korda, mille kohaselt lubatakse kõigepealt liikmesriikidel anda täiendavat riiklikku finantsabi tootjaorganisatsioonidele nendes liidu piirkondades, kus organiseerituse tase on eriti madal, ja seejärel hüvitatakse osa nimetatud abist, kui on täidetud täiendavad tingimused, tuleks kehtestada uus süsteem nende liikmesriikide jaoks, kus organiseerituse tase on olulisel määral alla liidu keskmise. Selleks et tagada sujuv üleminek praeguselt korralt uuele süsteemile, tuleks ette näha üheaastane üleminekuperiood. Seetõttu hakatakse uut süsteemi kohaldama alates 1. jaanuarist 2019. ▌\n(49) Selleks et kaitsta geograafilise tähisega piiritusjooke maine seadusvastase omastamise eest, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada geograafilise tähisega veinide tootmiseks sobivate viinapuude istutuseks antavaid lube käsitlevaid norme viinamarjaveini puhul, mis sobib geograafilise tähisega piiritusjookide tootmiseks.\n(50) Lepingute kasutamine piima- ja piimatootesektoris võib aidata tugevdada ettevõtjate vastutust ja tõsta nende teadlikkust vajadusest võtta paremini arvesse turusignaale, parandada hindade ülekandumist ja kohandada pakkumist nõudlusega, ning aidata ära hoida teatavaid ebaausaid kaubandustavasid. Piima- ja piimatootesektoris ning samuti muudes sektorites selliste lepingute kasutamise soodustamiseks peaks tootjatel, tootjaorganisatsioonidel ja tootjaorganisatsioonide liitudel olema õigus nõuda kirjalikku lepingut, isegi kui asjaomane liikmesriik ei ole teinud selliste lepingute kasutamist kohustuslikuks.\n(51) Kuigi toorpiima tarnimise lepingu pooltel on õigus pidada läbirääkimisi selliste lepingute elementide üle, on liikmesriikidele, kes teevad lepingute kasutamise kohustuslikuks, antud võimalus kehtestada teatavad lepinguklauslid, eelkõige lepingute miinimumkestuse kohta. Et tagada lepingupooltele lepinguline selgus tarnitava koguse ja hindade osas, peaks liikmesriikidel olema samuti võimalus kehtestada pooltele kohustus leppida kokku tarnitava koguse ja sellise tarne eest makstava hinna omavahelises suhtes.\n(52) Tootjaorganisatsioonidel ja nende liitudel võib olla oluline roll pakkumise koondamisel, turustamise parandamisel, tootmise kavandamisel ja kohandamisel vastavalt nõudmisele, tootmiskulude optimeerimisel ja omahindade stabiliseerimisel, teadusuuringute läbiviimisel, parimate tavade edendamisel ja tehnilise abi andmisel, kõrvalsaaduste käitlemisel ja oma liikmete käsutusse antud riskijuhtimise vahendite haldamisel, aidates seeläbi tugevdada tootjate positsiooni toiduainete tarneahelas. Selliste tootjaorganisatsioonide ja nende liitude tegevus, sealhulgas nende poolt läbirääkimiste pidamine põllumajandustoodete tarnelepingute üle pakkumise koondamisel ja oma liikmete toodete turule viimisel, aitab seega kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 39 sätestatud ÜPP eesmärkide saavutamisele, kuna see tugevdab põllumajandustootjate positsiooni toiduainete tarneahelas ja aitab kaasa toiduainete tarneahela paremale toimimisele. ÜPP reform 2013. aastal tugevdas tootjaorganisatsioonide rolli. Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 101 peaks võimalus viia läbi selliseid tegevusi nagu tootmise kavandamine, kulude optimeerimine, tootjaliikmete toodete turule viimine ja lepingute sõlmimiseks läbirääkimiste pidamine olema seepärast sõnaselgelt reguleeritud kui õigus, mis on tunnustatud tootjaorganisatsioonidel kõikides sektorites, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013(15) kehtestatakse ühine turukorraldus. Nimetatud erand peaks kehtima ainult nende tootjaorganisatsioonide puhul, kes reaalselt tegutsevad majandusliku integratsiooni eesmärgil ja kes tegelevad oma liikmete pakkumise koondamise ja nende toodangu turule viimisega. Lisaks ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaldamisele selliste tootjaorganisatsioonide suhtes tuleks siiski näha ette kaitsemeetmed tagamaks, et sellised tegevused ei välista konkurentsi ega ohusta ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide täitmist. Konkurentsiasutustel peaks olema õigus sellistel juhtudel sekkuda ja otsustada, et selliseid tegevusi tuleks muuta, need lõpetada või et need ei peaks üldse toimuma. Kuni konkurentsiasutuse poolt otsuse vastuvõtmiseni tuleks tootjaorganisatsioonide tegevusi pidada õiguspäraseks. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 156 lõike 1 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud peaksid saama nende endi poolt ellu viidavate tegevuste puhul kasutada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõikes 1a ettenähtud erandit samas ulatuses ja samadel tingimustel mis tootjaorganisatsioonidki.\n(53) Tootjaorganisatsioone tunnustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 1 lõikes 2 osutatud konkreetsetes sektorites. Kuna tootjaorganisatsioonid võivad tegutseda rohkem kui ühes sektoris ja et vältida halduskoormust, mis tuleks neile pandavast kohustusest luua tunnustamise eesmärgil mitu tootjaorganisatsiooni, peaks ühel tootjaorganisatsioonil olema võimalik saada rohkem kui ühe tunnustuse. Sellistel juhtudel peaks kõnealune tootjaorganisatsioon siiski vastama tunnustamise tingimustele igas asjaomases sektoris.\n(54) Võttes arvesse rolli, mis võib olla tootmisharudevahelistel organisatsioonidel toiduainete tarneahela paremas toimimises, tuleks loetelu võimalikest eesmärkidest, mida sellised tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad taotleda, laiendada, nii et see hõlmaks ka meetmeid eesmärgiga ennetada ja juhtida loomatervise, taimekaitse ja keskkonnaga seotud riske.\n(55) Tootmisharudevahelisi organisatsioone tunnustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 1 lõikes 2 osutatud konkreetsetes sektorites. Kuna tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad tegutseda rohkem kui ühes sektoris ja et vältida halduskoormust, mis tuleks neile pandavast luua tunnustamise eesmärgil mitu tootmisharudevahelist organisatsiooni, peaks ühel tootmisharudevahelisel organisatsioonil olema võimalik saada rohkem kui ühe tunnustuse. Sellistel juhtudel peaks tootmisharudevaheline organisatsioon siiski vastama tunnustamise tingimustele igas asjaomases sektoris.\n(56) Et lihtsustada turusignaalide paremat edastamist ja tugevdada seoseid omahindade ja lisandväärtuse vahel kogu tarneahelas, peaks põllumajandustootjatel, sealhulgas põllumajandustootjate liitudel olema lubatud leppida oma esmaostjatega kokku väärtuse jaotamist käsitlevates sätetes, sealhulgas turukasumite ja -kahjumite puhul. Kuna tootmisharudevahelistel organisatsioonidel võib olla oluline roll tarneahelas osalejate vahelise dialoogi võimaldamisel, parimate tavade edendamisel ja turu läbipaistvuse suurendamisel, tuleks neil lubada näha ette väärtuse jaotamist käsitlevad standardsätted. Väärtuse jaotamist käsitlevate sätete kasutamine põllumajandustootjate, põllumajandustootjate liitude ja nende esmaostjate poolt peaks jääma siiski vabatahtlikuks.\n(57) ▌Määruse (EL) nr 1308/2013▌ artikli 188 kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et rakendusaktide vastuvõtmine kvootide jaotamisega seotud lihtsate arvutuste haldamiseks on tülikas ja ressursimahukas ega paku ühtegi konkreetset eelist. Komisjonil ei ole tegelikult selles küsimuses mingit kaalutlusõigust, sest kasutatav valem on juba kindlaks määratud komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006(16) artikli 7 lõikes 2. Seonduva halduskoormuse vähendamiseks ja protsessi lihtsustamiseks tuleks sätestada, et komisjon avaldab ▌ tariifikvootide jaotuse asjaomasel veebisaidil. Ühtlasi tuleks lisada erisäte, et liikmesriigid tohivad litsentse välja anda alles pärast seda, kui komisjon on kõnealuse jaotuse avaldanud.\n(58) Et tagada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 290 tulemuslik kasutamine põllumajandustootjate või põllumajandustootjate organisatsioonide või nende liitude poolt, tuleks näha ette võimalus taotleda komisjonilt arvamust selle kohta, kas põllumajandustootjate või põllumajandustootjate organisatsioonide või nende liitude kokkulepped, otsused ja selline kooskõlastatud tegevus on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkidega.\n(59) Tagamaks et turgudel valitsevate tõsiste tasakaaluhäirete perioodidel asjaomaste sektorite ajutiseks stabiliseerimiseks tehtavaid kollektiivlepinguid ja otsuseid võimaldavaid määruse (EL) nr 1308/2013 sätteid saaks tõhusalt ja õigel ajal rakendada, tuleks sellise ühise tegutsemise võimalusi laiendada põllumajandustootjatele ja põllumajandustootjate liitudele. Peale selle ei tohiks nimetatud ajutised meetmed enam olla lubatud viimase võimalusena, vaid need võiksid täiendada liidu tegevust riikliku sekkumise ja eraladustamise või erandlike meetmete raamistikus, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 1308/2013.\n(60) Kuna on asjakohane jätkata piima- ja piimatootesektori abistamist üleminekuperioodil pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu ning innustada seda sektorit tulemuslikumalt reageerima turu- ja hinnakõikumistele, ei peaks määruse (EL) nr 1308/2013 sätetel, millega tugevdatakse lepingulisi tingimusi piima- ja piimatootesektoris, olema enam kehtivuse lõppkuupäeva.\n(61) Põllumajandusturud peaksid olema läbipaistvad ja hinnateave peaks olema kõikidele asjaomastele isikutele kättesaadav ja kasulik.\n(62) Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa A jao kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et rakendusaktide vastuvõtmine oma olemuselt tehniliste ja vastuoludeta veini rikastamise piirmäärade piiratud suurendamiste heakskiitmiseks, on tülikas ja ressursimahukas lähenemisviis ega paku ühtegi konkreetset eelist. Seonduva halduskoormuse vähendamiseks ja protsessi lihtsustamiseks tuleks sätestada, et liikmesriigid, kes otsustavad seda erandit kasutada, peavad teavitama komisjoni igast sellisest otsusest.\n(63) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 652/2014(17) on sätestatud, et eelarvelised kulukohustused võib jaotada aastasteks osamakseteks ainult juhul, kui on heaks kiidetud mitmeaastane taudide ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogramm, taimekahjurite esinemisega seotud uuringukava või kava taimekahjurite tõrjeks liidu äärepoolseimates piirkondades. Lihtsustamise ja halduskoormuse vähendamise huvides tuleks nimetatud võimalust laiendada ka muudele kõnealuses määruses sätestatud meetmetele.\n(64) Et käesolevas määruses sätestatud muudatusi saaks hakata kohaldama alates 1. jaanuarist 2018, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.\n(65) Määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ning (EL) nr 652/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,\nArtikkel 1Määruse (EL) nr 1305/2013 muudatused\n1) Artikli 2 lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:\na) punkt n asendatakse järgmisega:\n„n) „noor põllumajandustootja” – taotluse esitamise hetkel kuni 40 aasta vanune, vastavate ametialaste oskuste ja pädevustega isik, kes asub esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina, kas üksi või koos teiste põllumajandustootjatega, olenemata õiguslikust vormist;“;\nb) lisatakse punkt s:\n„s) „tegevuse alustamise kuupäev“ – kuupäev, mil taotleja teeb või viib lõpule toimingu(d), mis on seotud punktis n osutatud tegevuse alustamisega.“\n2) Artikli 8 lõike 1 punkti h alapunkt ii asendatakse järgmisega:\n„ii) tabel, milles on iga meetme, iga tegevuse liigi ja sellega seotud EAFRD osaluse erimäära, artikli 37 lõikes 1 ja artiklis 39a osutatud tegevuse liigi ning tehnilise abi kohta sätestatud kavakohane liidu osaluse kogusumma ning kohaldatav EAFRD osaluse määr. Vajaduse korral näidatakse selles tabelis eraldi EAFRD osaluse määr vähem arenenud piirkondade ning muude piirkondade jaoks;“ ▌.\n3) Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:\n4) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:\n„2. Vastavalt lõike 1 punktidele a ja c antud toetuse saaja peab olema kas nõustamis- või koolitusteenuse osutaja või korraldusasutus. Kui toetusesaaja on korraldusasutus, valib nõustamis- või koolitusteenuse osutaja välja organ, kes on oma ülesannete täitmisel korraldusasutusest sõltumatu. Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse sellisele asutusele või isikule, kes valiti välja selleks, et osutada põllumajandusettevõtte juhtimis-, asendus- ja nõustamisteenuseid või metsandusalaseid nõustamisteenuseid.“;\nb) lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:\n„3. Asutustel ja isikutel, kes on valitud osutama nõustamisteenuseid, peavad olema piisavad ressursid järjepidevalt koolitatud ja kvalifitseeritud personali ning nende poolt osutatavate nõustamisteenuste valdkonnas nõustamiskogemuse ja usaldusväärsuse näol. Käesoleva meetme kohased teenuseosutajad valitakse valikumenetluses, mis on avatud nii avalik-õiguslikele kui ka eraõiguslikele isikutele. Valikumenetlus peab olema objektiivne ja sellest jäetakse kõrvale kandidaadid, kellel on huvide konflikt.“;\n5) Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:\nb) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:\nKui tegemist on lõike 1 kohase toetuse taotlusele eelnenud algse osalemisega, vähendatakse viieaastast maksimumperioodi nende aastate võrra, mis jäävad kvaliteedikavas algse osalemise ja toetusetaotluse esitamise vahele.\n6) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:\n„b) on seotud ELi toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete või puuvilla, välja arvatud kalandustoodete töötlemise, turustamise ja/või tootearendusega; tootmisprotsessi väljund võib olla kõnealuse lisaga hõlmamata toode; kui toetust antakse rahastamisvahendite vormis, võib sisend olla ka toode, mida nimetatud lisa ei hõlma, tingimusel et investeering aitab saavutada üht või mitut maaelu arengut käsitlevat liidu prioriteeti;“;\n„5. Noortele põllumajandustootjatele, kes asuvad esimest korda tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina, võib anda toetust investeeringute tegemiseks, et saavutada vastavus põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavatele liidu nõuetele, sealhulgas tööohutusnõuetele. Sellist toetust võib anda maksimaalselt 24 kuu jooksul alates tegevuse alustamise kuupäevast, nagu on sätestatud maaelu arengu programmis, või kuni artikli 19 lõikes 4 osutatud äriplaanis kindlaksmääratud meetmete lõpuleviimiseni.“\n7) Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:\n„4. Lõike 1 punkti a alapunkti i kohase toetuse taotlus esitatakse hiljemalt 24 kuud pärast tegevuse alustamise kuupäeva.\nLõike 1 punkti a kohase toetuse saamise tingimuseks on äriplaani esitamine. Äriplaani elluviimine peab algama hiljemalt üheksa kuu jooksul alates toetuse andmist käsitleva otsuse kuupäevast. Äriplaani maksimaalne kestus on viis aastat.\n▌Äriplaanis nähakse ette, et noor põllumajandustootja vastab määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 9, nagu seda kohaldatakse asjaomases liikmesriigis, esitatavatele nõuetele 18 kuu möödumisel alates toetuse andmist käsitleva otsuse kuupäevast.\nLiikmesriigid määravad artikli 2 lõike 1 punktis s nimetatud meetme(d) kindlaks maaelu arengu programmides.\n8) Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:\n9) Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:\n„Artikkel 23Agrometsandussüsteemide rajamine, uuendamine ja taastamine“;\n10) Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:\nb) lõige 9 asendatakse järgmisega:\n11) Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:\nb) lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Esimeses lõigus osutatud toetuste arvutamisel vähendavad liikmesriigid summat vajalikult määral, et välistada määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 43 osutatud tavade topeltrahastamine. Liikmesriigid võivad mahaarvatava summa arvutada kindlaksmääratud keskmise summana, mida kohaldatakse kõikide asjaomaste toetusesaajate puhul, kes viivad ellu asjaomaseid osameetmeid.“\n12) Artikli 30 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Esimeses lõigus osutatud toetustega seotud maksete arvutamisel vähendavad liikmesriigid summat vajalikult määral, et välistada määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 43 osutatud tavade topeltrahastamine. Liikmesriigid võivad mahaarvatava summa arvutada kindlaksmääratud keskmise summana, mida kohaldatakse kõikide asjaomaste toetusesaajate puhul, kes viivad ellu asjaomaseid osameetmeid.“\n13) Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:\n14) Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n15) Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:\n„c) sissetuleku stabiliseerimise vahendit, mida antakse ühisfondidele rahalise osalusena, et tagada hüvitamine kõikide sektorite põllumajandustootjatele sissetuleku järsu vähenemise korral;“;\n„d) sektoripõhist sissetuleku stabiliseerimise vahendit, mida antakse ühisfondidele rahalise osalusena, et tagada hüvitamine teatava sektori põllumajandustootjatele sissetuleku järsu vähenemise korral.“;\nd) lõike 5 teine lõik jäetakse välja.\n16) Artikli 37 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n17) Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:\na) lõiget 3 muudetakse järgmiselt:\nd) ühisfondi algne põhivara.“;\nii) kolmas lõik jäetakse välja;\n18) Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:\nc) lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:\n19) Lisatakse järgmine artikkel:\n„Artikkel 39aTeatava sektori põllumajandustootjatele ette nähtud sissetuleku stabiliseerimise vahend\n1. Artikli 36 lõike 1 punkti d kohast toetust antakse üksnes piisavalt põhjendatud juhtudel sissetuleku sellise languse puhul, mis ületab vähemalt 20 % üksikpõllumajandustootja keskmisest aastasissetulekust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja. Põllumajandustootja aastasissetuleku arvutamiseks võib kasutada indekseid. Artikli 36 lõike 1 punkti d tähenduses moodustab sissetuleku tulude summa, mille põllumajandustootja saab turult, sealhulgas mis tahes vormis riiklik toetus, millest on maha arvatud tootmiskulud. Ühisfondist põllumajandustootjatele makstava toetusega võib hüvitada vähem kui 70 % saamata jäänud sissetulekust sel aastal, mil põllumajandustootjal tekib õigus saada sellist toetust.\n20) Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:\n„5. Kui toetust antakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 kohaselt loodud rahastamisvahendi kaudu, võib käibekapital olla rahastamiskõlblik kulu. Kõnealused rahastamiskõlblikud kulud ei või ületada 200 000 eurot või 30 % investeeringu rahastamiskõlblike kulude kogusummast ▌, olenevalt sellest, kumb summa on suurem.“;\n21) Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:\na) lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:\n22) Artikli 59 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:\na) punkt f asendatakse järgmisega:\n„f) 100 % Iirimaale eraldatava 100 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades, Portugalile eraldatava 500 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades ja Küprosele eraldatava 7 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades;“;\n„h) määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 39a lõikes 13 osutatud osaluse määr nimetatud määruse artikli 38 lõike 1 punktis c osutatud rahastamisvahendi puhul.“\n23) Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:\n„1. Erandina määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikest 9 võib selliste erakorraliste meetmete puhul, mille võtmine on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest või liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikes tingimustes toimunud olulistest või järskudest muutustest, ▌ näha maaelu arengu programmis ette, et programmi muudatustega seotud kulud võivad saada rahastamiskõlblikuks alates asjaomase sündmuse toimumise kuupäevast.“;\nb) lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Erandina artikli 45 lõike 2 punktis c määratletud üldkuludest käsitatakse ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohaste investeerimistoimingute puhul rahastamiskõlblikena üksnes selliseid kulusid, mis on tehtud pärast taotluse esitamist pädevale asutusele. Siiski võivad liikmesriigid oma programmis ette näha, et kulud, mis on seotud selliste erakorraliste meetmetega, mille võtmine on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest või liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikes tingimustes toimunud olulistest või järskudest muutustest, ▌ja mille toetusesaaja on kandnud pärast sündmuse toimumist, on samuti rahastamiskõlblikud.“;\n„4. Toetusesaajate tehtud makseid tõendatakse arvete ja maksmist tõendavate dokumentidega. Kui seda ei ole võimalik teha, tõendatakse maksete tegemist samaväärse juriidilise jõuga dokumentidega, välja arvatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktide b, c, d ja e kohaste toetusviiside puhul.“\n24) Artikli 62 lõige 2 asendatakse järgmisega:\n25) Artikli 66 lõike 1 punkt b jäetakse välja.\n26) Artikli 74 punkt a asendatakse järgmisega:\n„a) peab nõu ja esitab enne konkursikutse avaldamist arvamuse rahastatavate tegevuste valikukriteeriumide kohta, kusjuures valikukriteeriume muudetakse vastavalt programmitöö vajadustele;“.\n27) II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.\nArtikkel 2Määruse (EL) nr 1306/2013 muudatused\n1) Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:\nb) lõiked 3 ja 4 ▌asendatakse järgmisega:\n2) Artikli 38 lõige 3 asendatakse järgmisega:\n„3. Edasilükkava mõjuga kohtu- või haldusmenetluse korral katkestatakse lõikes 1 või 2 osutatud automaatne kohustustest vabastamine asjaomaste tegevustega seotud summa ulatuses nimetatud kohtu- või haldusmenetluse ajaks, tingimusel et komisjon saab liikmesriigilt põhjendatud teatise N+4 aasta 31. detsembriks.“\n3) Artikli 43 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:\n„a) summad, mis vastavalt artiklitele 40, 52 ja 54 seoses EAGFi kuludega ning vastavalt ▌ artikli 41 lõikele 2 ja artiklile 51 tuleb maksta liidu eelarvesse, kaasa arvatud nendega kaasnevad intressid;“.\n4) Artikli 54 lõike 3 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:\n„ii) toetusesaajalt toetuskava või toetusmeetme raames tehtava individuaalse maksena tagasinõutava summa suurus ilma intressideta on suurem kui 100 eurot ja väiksem kui 250 eurot ning kui asjaomane liikmesriik kohaldab vastavalt oma siseriiklikule õigusele siseriiklike võlgade sissenõudmisest loobumise suhtes lävendit, mis on sama suur või suurem kui tagasinõutav summa;“.\n5) Artikli 63 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:\n„Kui mittevastavus on seotud liikmesriigi või liidu avalike hangete eeskirjadega, võetakse toetuse mittemakstava või lõpetatava osa kindlaks määramisel aluseks mittevastavuse raskusaste ja järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet ▌. Tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutab ainult see toetuse osa, mida ei maksta või mille maksmine lõpetatakse.“\n6) Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:\na) kuni 0,1 hektari suuruse pindalaga põldusid, mille kohta maksetaotlust ei ole esitatud, ei ole vaja deklareerida, tingimusel et selliste põldude suurus kokku ei ületa 1 hektarit, ja/või et põllumajandustootja, kes ei taotle mitte ühtegi pindalapõhist otsetoetust, ei pea oma põlde deklareerima, juhul kui kogu maa suurus ei ületa 1 hektarit. Kõikidel juhtudel märgib kõnealune põllumajandustootja taotlusesse, et põllud on tema käsutuses, ja täpsustab pädevate asutuste nõudmisel nende asukoha;\nb) määruse (EL) nr 1307/2013 V jaotises osutatud väikepõllumajandustootjate kavas osalevad põllumajandustootjaid ei pea deklareerima oma põlde, mille kohta maksetaotlust ei ole esitatud, välja arvatud juhul, kui sellist deklaratsiooni nõutakse mõne muu abi või toetuse jaoks.“\n7) Artikli 75 lõike 1 kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:\na) enne 1. detsembrit, kuid mitte enne 16. oktoobrit, teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste puhul;\nb) enne 1. detsembrit teha ettemakseid kuni 75 % ulatuses maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud artikli 67 lõikes 2.\nArtikkel 3Määruse (EL) nr 1307/2013 muudatused\ni) punkt h asendatakse järgmisega:\n„h) „püsirohumaa ja püsikarjamaa (koos „püsirohumaa“)“ – maa, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel) ja mis ei ole olnud põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud viis aastat või kauem, ning, kui liikmesriigid nii otsustavad, ka maa, mida ei ole viis aastat või kauem küntud; see võib hõlmata muid liike, nagu karjatamiseks sobivad põõsad ja/või puud, ning, kui liikmesriigid nii otsustavad, muid liike, nagu söödaallikaks olevad põõsad ja/või puud, tingimusel et rohi või muud rohttaimed jäävad valdavaks. Liikmesriigid võivad otsustada lugeda püsirohumaaks ka järgmise:\ni) karjatamiseks sobiv ja kohalike tavadega seotud maa, kus rohi ja muud rohttaimed ei ole tavapäraselt karjamaal ülekaalus, ja/või\nii) karjatamiseks sobiv maa, kus rohi ja muud rohttaimed ei ole karjamaal ülekaalus või kus need puuduvad;“;\n„Olenemata esimese lõigu punktidest f ja h võivad liikmesriigid, kes enne 1. jaanuari 2018 aktsepteerisid põllumaana kesaks jäetud maa-alasid, jätkata selliste maa-alade põllumaana aktsepteerimist ka pärast nimetatud kuupäeva. Pärast 1. jaanuari 2018 muutuvad need kesaks jäetud maa-alad, mida 2018. aastal aktsepteeritakse põllumaana käesoleva lõigu kohaselt, püsirohumaadeks 2023. aastal või sellele järgnevatel aastatel, kui on täidetud punktis h sätestatud tingimused.“;\nb) lõikesse 2 lisatakse järgmised lõigud:\na) maa, mida ei ole küntud viis aastat või kauem, loetakse lõike 1 esimese lõigu punktis h osutatud püsirohumaaks, tingimusel et asjaomast maad kasutatakse rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel (külvamise teel) ja see ei ole olnud põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud viis aastat või kauem;\nb) aladel, kus rohi ja muud rohttaimed on ülekaalus, võib püsirohumaa hõlmata ka muid liike, nagu söödaallikaks olevad põõsad ja/või puud; ja/või\nc) karjatamiseks sobivat maad, kus rohi ja muud rohttaimed ei ole karjamaal ülekaalus või kus need puuduvad, tuleb käsitada lõike 1 esimese lõigu punktis h osutatud püsirohumaana.\n2) Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:\n3) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:\nd) lisatakse järgmised lõiked:\n4) Artikli 11 lõige 6 asendatakse järgmisega:\n5) Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:\nb) lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:\n6) Artikli 31 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:\n„g) liikmesriigi poolt vajalikuks peetavatel juhtudel põhitoetuskava alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse lineaarsest vähendamisest riiklikul või piirkondlikul tasandil, et hõlmata käesoleva määruse artikli 30 lõikes 6 osutatud juhtumeid. Peale selle võivad liikmesriigid, kes juba kasutavad nimetatud lineaarset vähendamist, kohaldada samal aastal ka põhitoetuskava alusel kehtestatud toetusõiguste lineaarset vähendamist riiklikul või piirkondlikul tasandil, et hõlmata käesoleva määruse artikli 30 lõike 7 esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtumeid;“.\n7) Artikli 36 lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:\n8) Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:\n„2. Ilma et see mõjutaks lõike 1 kohaselt nõutud põllumajanduskultuuride arvu, ei kohaldata nimetatud lõikes sätestatud maksimaalseid künniseid, kui rohi ja muud rohttaimed või kesa, mis on jäetud kesaks või mida olulisel osal aastast või olulisel osal kasvutsüklist kasutatakse vees kasvavate põllumajanduskultuuride kasvatamiseks, hõlmavad üle 75 % põllumaast. Sellisel juhul ei tohi ülejäänud põllumaal kasvav peamine põllumajanduskultuur hõlmata rohkem kui 75 % kõnealusest ülejäävast põllumaast, välja arvatud juhul, kui see ülejääv maa on kaetud rohu või muude rohttaimede või kesaga.“;\nb) lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmisega:\n„a) kus üle 75 % põllumaast kasutatakse rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks, liblikõieliste kultuuride kasvatamiseks, kesana või kõnealuste kasutusviiside kombinatsioonina;\nb) kus üle 75 % toetuskõlblikust põllumajandusmaast on püsirohumaa, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks, mis kasvavad olulisel osal aastast või olulise osa kasvutsüklist vees, või mille puhul rakendatakse kõnealuste kasutusviiside kombinatsiooni;“;\nc) lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Talivilja ja suvivilja käsitatakse eri põllumajanduskultuuridena, kuigi need kuuluvad samasse perekonda. Speltanisu (Triticum spelta) käsitatakse samasse perekonda kuuluvatest põllumajanduskultuuridest erineva põllumajanduskultuurina.“\n9) Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:\ni) esimesse lõiku lisatakse järgmised punktid:\n„k) maa-alad, kus kasvab siidpööris (Miscanthus);\nl) maa-alad, kus kasvab kaelus-vaigulill (Silphium perfoliatum);\nm) maa, mis on jäetud kesaks meetaimede jaoks (õietolmu- ja nektaririkkad liigid).“;\nii) teine lõik asendatakse järgmisega:\nb) lõike 4 punktid a ja b asendatakse järgmisega:\n„a) kus üle 75 % põllumaast kasutatakse rohu või muude rohttaimede kasvatamiseks, kesana, liblikõieliste kultuuride kasvatamiseks või kõnealuste kasutusviiside kombinatsioonina;\nb) kus üle 75 % toetuskõlblikust põllumajandusmaast on püsirohumaa, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede või selliste põllumajanduskultuuride kasvatamiseks, mis kasvavad olulisel osal aastast või olulise osa põllumajanduskultuuri elutsüklist vees, või kõnealuste kasutusviiside kombinatsioonina.“\n10) Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:\nb) lõike 6 punktid a ja b asendatakse järgmisega:\n„a) 25–50 %-le põllumajandustootja kasutuses olevate omandatud või liisitud toetusõiguste keskmisest väärtusest või\nb) 25–50 %-le summast, mis arvutatakse, jagades II lisas 2019. kalendriaastaks sätestatud riikliku ülemmäära fikseeritud protsendimäära 2015. aastal artikli 33 lõike 1 kohaselt deklareeritud kõigi toetuskõlblike hektarite arvuga. Kõnealune fikseeritud protsendimäär võrdub artikli 22 lõike 1 kohaselt 2015. aastaks põhitoetuskavale järelejääva riikliku ülemmäära osaga.“;\nd) lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:\ne) lõike 10 esimene lõik asendatakse järgmisega:\n11) Artiklit 52 muudetakse järgmiselt:\na) lõige 5 jäetakse välja;\n„10. Komisjonil on õigus võtta artikli 70 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust seoses meetmetega, mille eesmärk on vältida tootmiskohustusega seotud vabatahtliku toetuse saajate kahju turgude struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu vastavas sektoris. Nimetatud delegeeritud õigusaktid võivad võimaldada liikmesriikidel otsustada, et sellise toetuse maksmist võidakse jätkata kuni aastani 2020 nende tootmisühikute alusel, mille eest anti varasemal võrdlusperioodil vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust.“\n12) Artikli 53 lõige 6 asendatakse järgmisega:\n13) Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:\n14) X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.\nArtikkel 4Määruse (EL) nr 1308/2013 muudatused\n1) Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:\n„f) kriisiennetus ja -ohje, sealhulgas teiste tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootjarühmade või üksikute tootjate juhendamine;“;\nb) lõike 3 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:\ni) punktid c ja d asendatakse järgmisega:\n„c) edendamist ja teavitamist nii ennetamise eesmärgil kui ka kriisi ajal, sealhulgas meetmeid ja tegevusi, mille eesmärk on puu- ja köögiviljaturgude mitmekesistamine ja konsolideerimine;\nd) toetust ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ning rahalist toetust ühisfondide täiendamiseks pärast hüvitise maksmist tootjaliikmetele, kelle sissetulek on ebasoodsate turutingimuste tõttu oluliselt vähenenud;“;\n„i) teiste tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, tootjarühmade või üksikute tootjate juhendamist.“;\nc) lõike 5 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:\n„Keskkonnameetmete puhul järgitakse määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõikes 3 ning artikli 29 lõigetes 2 ja 3 sätestatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmete või mahepõllumajandusmeetmetega seonduvate kohustustega seotud tingimusi.\nKui vähemalt 80 % tootjaorganisatsiooni tootjaliikmetest on võtnud ühe või mitu ühesugust põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetega või mahepõllumajandusmeetmetega seonduvat kohustust määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõike 3 ning artikli 29 lõigete 2 ja 3 alusel, siis käsitatakse iga sellist kohustust käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud keskkonnameetmena.“\n2) Artikli 34 lõige 4 asendatakse järgmisega:\na) puu- ja köögivilja turult kõrvaldamine, kui kõrvaldatav kogus ei ületa 5 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu mahust ning kui kõrvaldamine toimub järgmisel viisil:\ni) tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses selliste inimeste aitamiseks, kellel on siseriikliku õiguse kohaselt õigus saada sotsiaalabi, eelkõige piisavate elatusvahendite puudumise tõttu, või\nii) tasuta jagamine karistusasutustele, koolidele, riiklikele haridusasutustele, artiklis 22 osutatud õppeasutustele, laste puhkelaagritele ning liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele; liikmesriigid teevad kõik vajaliku tagamaks, et sel viisil jagatud kogused täiendavad selliste asutuste tavaliselt ostetavaid koguseid;\nb) meetmed, mis on seotud teiste tootjaorganisatsioonide või tootjarühmade juhendamisega, keda on tunnustatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125e või määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 27 kohaselt, tingimusel et nimetatud organisatsioonid või tootjarühmad on pärit käesoleva määruse artikli 35 lõikes 1 nimetatud liikmesriikide piirkondadest, või üksikute tootjate juhendamisega.“\n3) Artikkel 35 asendatakse järgmisega:\n„Artikkel 35Riiklik finantsabi\n4) Artikli 37 punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:\n„ii) artikli 33 lõike 3 esimese lõigu punktidega a, b, c ja i seotud tingimustega;“.\n5) Artikli 38 esimese lõike punkt i asendatakse järgmisega:\n„i) edendus-, teavitamis-, koolitus- ja juhendamismeetmeid kriisiennetuse ja -ohje korral;“.\n6) Artiklisse 62 lisatakse järgmine lõige:\n„5. Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat peatükki nende piirkondade suhtes, kus toodetakse veini, millest saab toota veinist valmistatud piiritusjooke, millel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008* III lisas registreeritud geograafiline tähis. Käesoleva peatüki kohaldamisel võib neid piirkondi käsitada piirkondadena, kus võib toota kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veine.\n* Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).“\n7) Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 1 teise lõiku lisatakse järgmine punkt:\n„ca) taotleja ei ole viinapuid istutanud ilma loata, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 71, ega ilma istutusõiguseta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 85a ja 85b;“;\nb) lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:\n8) Artiklit 148 muudetakse järgmiselt:\nd) lõike 4 teise lõigu punkti a sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:\na) kui liikmesriik otsustab teha toorpiima tarnimiseks kirjaliku lepingu sõlmimise kohustuslikuks vastavalt lõikele 1, võib ta kehtestada:\ni) poolte kohustuse leppida kokku teatava tarnitava koguse ja nimetatud tarne eest makstava hinna omavahelises suhtes;\nii) lepingu miinimumkestuse, mida kohaldatakse üksnes põllumajandustootja ja toorpiima esmaostja vaheliste kirjalike lepingute puhul; selline miinimumkestus on vähemalt kuus kuud ja see ei tohi takistada siseturu nõuetekohast toimimist;“.\n9) Artikli 149 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n„1. Artikli 161 lõike 1 kohaselt tunnustatud piima- ja piimatootesektori tootjaorganisatsioon võib pidada tema liikmeks olevate põllumajandustootjate nimel kogu või osa nende ühistoodangu osas läbirääkimisi lepingute üle, mis käsitlevad toorpiima tarnimist põllumajandustootjalt toorpiima töötlejale või kogujale artikli 148 lõike 1 kolmanda lõigu tähenduses.“\n10) Artiklit 152 muudetakse järgmiselt:\n„b) on asutatud tootjate algatusel ja tegelevad vähemalt ühe järgmise tegevusega:\ni) ühine töötlemine;\nii) ühine turustamine, sealhulgas ühine müügiplatvorm või ühine transport;\niii) ühine pakendamine, märgistamine või reklaamimine;\niv) ühine kvaliteedikontrolli korraldamine;\nv) seadmete või hoidlate ühine kasutamine;\nvi) tootmisega otseselt seotud jäätmete ühine käitlemine;\nvii) sisendite ühishanked;\nviii) muu ühine teenuse osutamine mõnel käesoleva lõike punktis c loetletud eesmärgil;“;\n„1a. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisest võib käesoleva artikli lõike 1 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioon oma liikmete nimel nende kogutoodangu või kogutoodangu osaga seoses kavandada tootmist, optimeerida tootmiskulusid, viia põllumajandustooteid turule ja pidada läbirääkimisi põllumajandustoodete tarnelepingute üle.\na) tingimusel, et ühte või mitut lõike 1 punkti b alapunktides i–vii osutatud tegevust viiakse reaalselt ellu, aidates seeläbi kaasa ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele;\nb) tingimusel, et tootjaorganisatsioon koondab tarnimise ja viib oma liikmete tooted turule olenemata sellest, kas põllumajandustoodete omandiõigus läheb tootjalt üle tootjaorganisatsioonile või mitte;\nc) olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide liikmete kogutoodangu jaoks sama või mitte;\nd) tingimusel, et asjaomased tootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed esimeses lõigus osutatud tegevustega hõlmatud toodetega seoses;\ne) tingimusel, et põllumajandustoode ei ole tulenevalt põllumajandustootja kuulumisest sellisesse ühistusse, mis ei ole asjaomase tootjaorganisatsiooni liige, hõlmatud tarnekohustusega vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või põhikirjas sätestatud või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele.\n1c. Määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 osutatud liikmesriigi konkurentsiasutus võib üksikjuhtumil otsustada, et edaspidi tuleb ühte või mitut lõike 1a esimeses lõigus osutatud tegevust muuta, see lõpetada või seda üldse mitte alustada, kui ta leiab, et see on vajalik konkurentsi säilitamiseks või et sellega seatakse ohtu ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide täitmine.\nMitut liikmesriiki hõlmavate läbirääkimiste puhul teeb käesoleva lõike esimeses lõikes osutatud otsuse komisjon, kohaldamata artikli 229 lõikes 2 või lõikes 3 osutatud menetlust.\n11) Artiklit 154 muudetakse järgmiselt:\n„2. Liikmesriigid võivad otsustada, et tootjaorganisatsioone, mida on tunnustatud enne [1. jaanuari 2018] ja mis vastavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele, käsitatakse artikli 152 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioonidena.\n3. Tootjaorganisatsioonide puhul, mida on tunnustatud enne [1. jaanuari 2018], kuid mis ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele, tühistavad liikmesriigid neile antud tunnustuse hiljemalt [31. detsembriks 2020].“\n12) Artiklit 157 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 1 punkti c lisatakse järgmised alapunktid:\n„xv) artikli 172a tähenduses väärtuse jaotamist käsitlevates standardsätetes kokkuleppimine, sealhulgas turukasumite ja -kahjumite puhul, määrates kindlaks, kuidas asjaomaste toodete asjakohate turuhindade või muude kaubaturgude mis tahes muutused omavahel jaotada;\nxvi) loomatervise, taimekaitse ja keskkonnaga seotud riskide ennetamiseks ja juhtimiseks võetavate meetmete rakendamine.“;\nc) lõike 3 punkti c lisatakse järgmised alapunktid:\n„xii) artikli 172a tähenduses väärtuse jaotamist käsitlevates standardsätetes kokkuleppimine, sealhulgas turukasumite ja -kahjumite puhul, määrates kindlaks, kuidas asjaomaste toodete asjakohaste turuhindade või muude kaubaturgude mis tahes muutused omavahel jaotada;\nxiii) loomatervise, taimekaitse ja keskkonnaga seotud riskide ennetamiseks ja juhtimiseks võetavate meetmete rakendamine.“;\n13) Artikli 159 pealkiri asendatakse järgmisega:\n14) Artiklit 161 muudetakse järgmiselt:\na) lõike 1 sissejuhatav osa ja punkt a asendatakse järgmisega:\na) nad koosnevad piima- ja piimatootesektoris tegutsevatest tootjatest, on loodud nende algatusel ning järgivad konkreetset eesmärki, mis võib hõlmata ühte või mitut järgmistest eesmärkidest:\ni) selle tagamine, et tootmine kavandatakse ja kohandatakse vastavalt nõudlusele, eriti kvaliteedi ja kvantiteedi osas;\nii) tarnete koondamine ja nende liikmete toodete turuleviimine;\niii) tootmiskulude optimeerimine ja omahindade stabiliseerimine;“;\n15) Artiklit 168 muudetakse järgmiselt:\nb) lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:\n16) Artiklid 169, 170 ja 171 jäetakse välja.\n17) Lisatakse järgmine jagu:\n„5a. jaguVäärtuse jaotamist käsitlevad sätted\nArtikkel 172aVäärtuse jaotamine\n18) Artikli 184 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n19) Artikkel 188 asendatakse järgmisega:\n„Artikkel 188Tariifikvootide jaotamise protsess\n1. Komisjon avaldab asjakohasel viisil interneti kaudu tariifikvootide jagamise tulemused teatavaks tehtud taotluste kohta, võttes arvesse kättesaadavaid tariifikvoote ja teatavaks tehtud taotlusi.\n20) Artiklit 209 muudetakse järgmiselt:\nb) lõike 2 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:\n21) Artiklit 222 muudetakse järgmiselt:\n„1. Turgudel valitsevate tõsiste tasakaaluhäirete ajal võib komisjon vastu võtta rakendusakte, mille kohaselt ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 põllumajandustootjate, põllumajandustootjate liitude või põllumajandustootjate liitudest moodustatud ühenduste või tunnustatud tootjaorganisatsioonide, nende liitude või tootmisharudevaheliste organisatsioonide kokkulepete ja otsuste suhtes ükskõik millises käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sektoris, tingimusel et kõnealused kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist, nende range eesmärk on asjaomast sektorit stabiliseerida ja need kuuluvad ühte või mitmesse järgmisesse kategooriasse:“;\n22) Artikli 232 lõige 2 jäetakse välja.\n23) VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.\nArtikkel 5Määruse (EL) nr 652/2014 muudatused\n1) Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:\n2) Artikli 13 lõige 5 jäetakse välja.\n3) Artikli 22 lõige 5 jäetakse välja.\n4) Artikli 27 lõige 5 jäetakse välja.\nArtikkel 6Jõustumine ja kohaldamine\nErandina teisest lõigust kohaldatakse:\na) artikli 3 lõike 11 punkte a ja b alates 1. jaanuarist 2015;\nb) artikli 1 lõike 23 punkti b alates 1. jaanuarist 2016 ning\nc) artikli 4 lõiget 3 alates 1. jaanuarist 2019.\n1) Real „Artikkel 17(3)“,valdkond „Investeeringud materiaalsesse varasse“, põllumajandussektor, maksimumsumma eurodes või maksimummäär: 40 %, neljas veerg, asendatakse sissejuhatav osa ja esimene taane järgmisega:\n– noored põllumajandustootjad, maksimaalselt viis aastat alates tegevuse alustamise kuupäevast, nagu on sätestatud maaelu arengu programmis, või kuni artikli 19 lõikes 4 osutatud äriplaanis kindlaksmääratud meetmete lõpuleviimiseni;“.\n2) Real „Artikkel 17(3)“, valdkond „Investeeringud materiaalsesse varasse“, ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodete töötlemine ja turustamine, maksimumsumma eurodes või maksimummäär: 40 %, asendatakse neljas veerg järgmisega:\n3) Artikli 37 lõiget 5, artikli 38 lõiget 5 ja artikli 39 lõiget 5 käsitlevad read asendatakse järgmisega:\n1) Rida „Lühikese raieringiga madalmetsa alad“ asendatakse järgmisega:\n2) Rida „Lämmastikku siduva kultuuriga alad“ asendatakse järgmisega:\n3) Lisatakse järgmised read:\nMaa-alad, kus kasvab siidpööris (Miscanthus)\nMaa, mis on jäetud kesaks meetaimede jaoks (õietolmu- ja nektaririkkad liigid)\n1) VII lisa II osa punkti 1 alapunkti c teine taane asendatakse järgmisega:\n„– võib üldalkoholisisalduse ülempiir olla suurem kui 15 mahuprotsenti teatavate kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, mis on toodetud rikastamiseta, või rikastatud üksnes VIII lisa I osa B jao punktis 1 osutatud osalise kontsentreerimise protsesside abil, tingimusel et asjaomase kaitstud päritolunimetuse tehnilises dokumentatsioonis esitatud tootekirjelduses on see võimalus ette nähtud;“.\n2) VIII lisa I osa A jao punkt 3 asendatakse järgmisega:\n„3. Eriti ebasoodsate ilmastikutingimustega aastatel võivad liikmesriigid asjaomaste piirkondade puhul suurendada erandkorras punktis 2 sätestatud piirmäärasid 0,5 mahuprotsenti. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist sellistest suurendamistest.“\nELT C 91, 23.3.2017, lk 1.\nELT C 75, 10.3.2017, lk 63.\nELT C 306, 15.9.2017, lk 64.\nMenetluse number: 2016/0282A(COD).\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).\nKomisjoni 6. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1089, millega kehtestatakse 2015. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad ning nähakse ette Horvaatia demineerimise erireservi osakaal (ELT L 176, 7.7.2015, lk 29).\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014


Kommentaarid: TV3 VIDEO: nädalavahetusel toimuvad taas salajased šamaanirituaalid, politsei hoiatab hallutsinogeense tee joomise eest\nTV3 VIDEO: nädalavahetusel toimuvad taas salajased šamaanirituaalid, politsei hoiatab hallutsinogeense tee joomise eest\nToimetas Geidi Raud, 13. juuni 2014 20:17\naya ei ole narkootikum/ 16. juuni 2014 00:47\nja politsei peaks seda teadma. sellest ei teki tema ülihalva maitse tõttu iialgi sõltuvust et tahaks veel ja veel :( ayahuasca või yahe on tark ehk intelligentne taim. taim-õpetaja ja taim-ravija. lugege ja uskuge mida kirjutavad teadlased ;)\nsis/ 14. juuni 2014 18:40\neestlaste kirjutatud "Seitse maailma" raamat rääkis ka ayahuascast.\nKarla/ 14. juuni 2014 17:51\nKeegi Ilseni nimeline Viljandimaa Isamaaliidu endine juhtfiguur korraldavat oma Allikivi talus "kõrgemale tasandile"viivaid riitusi koos teejoomisega? Põristavat trummi ja parteikaaslased olevat valgustatud? Üks õpilane olevat juba hinge heitnud? Aga politsei ei lõpeta "šamaani" ohtlikku\nhmm/ 14. juuni 2014 18:43\nPoleks avranud, et poliitkud sellega tegelevad aga kas sa saad enda lausele mingit viidet anda, et õpilane olevat hinge heitnud või oli see küsimus? Palun ära hirmuta asjatult!\nbro/ 14. juuni 2014 15:56\nau-pull ve?? Eestlased tahavad ka proovida mis tunne on. Mis küsimus see on!? Hakake uurima teemad, kel ora pees :D\nteada/ 14. juuni 2014 09:21\nmiks ei räägita,et sellisel üritusel on inimesi surnud? Miks sellest ei räägita inimestele?\n14. juuni 2014 10:35\nSellepärast neid salajas peetaksegi, et ei imbuks läbi sektide sisemuses toimuvad ebameeldivused. Kui te kavatsete kuhugi midagi õppima minna, siis eelkõige küsige "õpetajatelt" järgmised küsimused:\n1. Kas tasumine on sularahas või võib tasuda ka pangaülekandega?\n2. Kas toimub sidumine sekti külge? S.t. peale raha maksmist pannakse sinu nina ette paber, kus pead andma lubaduse mitte rääkida mida sinuga tehakse. (Ja teha võidakse sinuga sada imet, mis võivad olla tegelikult sinu loomuse vastu) Loobudes sellest sa raha tagasi ei saa, sest see on äri.\n3. Kes vastutab ebameeldivate tagajärgede eest ning osalejate tervise eest? Arvestage sellega, et sel puhul need "juhid" ajavad kogu ebaõnnestumise teie kraesse.\nNagu juba võite siit lugeda, ebaõnnestumiste kohta, siis ka siin mainitakse et ju siis oli vale õpetaja, vale õpilane, vale see ja too, ainult nemad teevad õieti. jne muud põhjust.\n4. Mida te nende kogemustega peale hakkate?\n5. Milles te kindlad olete et sellised "kogemused" teie aju ei kahjusta ja kahjustuste tulemused avalduvad alles aastate pärast?\njah/ 14. juuni 2014 13:28\nKriitiline mõtlemine on tähtis ja küsimusi peaks esitama aga seda oskan öelda, et kuna see nii väike turg ja tarbijaid vähe siis äri sellega teha on raske väljaarvatud L.A vihmamets kus käib palju jänkisid. Tagajärgede eest vastutab korraldaja ehk teenuse pakkuja kui ka inimene ise, sest ega sunniviisiliselt keda tarvitama ei suunata. Kogemustega saad teadmisi-taipamisi enda kohta mis aitavad elu suunda muuta kui preagune elu ummikus. Kas need kahjustavad aju ja avalduvad aastate pärast seda ei oska öelda ning seda kardavad paljud kaasarvatud minakommenteerija kuid mingit infot peaks olema ja uuringuid tehtud aga jah ei oska vastata sellele. CNNi endine töötaja jagab enda kogemusi siin ... https://www.youtube.com/watch?v=U2OPNZ4OheE\n14. juuni 2014 14:25\n"Tagajärgede eest vastutab korraldaja ehk teenuse pakkuja kui ka inimene ise, sest ega sunniviisiliselt keda tarvitama ei suunata."\nSee on väga rumal põhjendus. Kui inimene läheb sinna "ennast tundma" õppima, siis on ju selge et ta enne seda tseremooniat ennast ei tunne. Kuidas saab ta siis vastutada tagajärgede eest, kui ta ennast ei tunne? Vastutab ainult ja ainult korraldaja ise, kes peab eelkõige ISE tundma, kas osaleja(d) on selleks valmis või mitte.\nVõin kihla vedada, et need eesotsas olevad "juhid" ei ole mingid Nägijad ega ka Teadjad. Sest kui nad seda oleksid, siis nad teaksid seda, et:\n"Ükski endast lugupidav šamaan ei lahku kodunt ega hakka raha eest inimesi vaimumaailma vedama. Seda enam, et nad ei suuda garanteerida, et sa sealt ka tagasi tuled! Küsige endalt, palju te sellele „šamaanile“ selle „reisi“ eest maksite. Juba sõna „maksmine“ näitab, et kõik on algusest peale mäda.".\n14. juuni 2014 14:46\n"kuna see nii väike turg ja tarbijaid vähe siis äri sellega teha on raske väljaarvatud L.A vihmamets kus käib palju jänkisid. "\nMeil liidavad nad sellise teenuse oma teistele pakutavatele teenustele otsas ja tulevadki vaimutööstuse plekksepp-lukksepp-günekoloogid.\nDalai Lama/ 14. juuni 2014 15:28\npühaduse arvamus ka siis .. https://www.youtube.com/watch?v=vnQr2AqVpIU\n/// 14. juuni 2014 15:45\nKuna siin asjatundjad ise ei vasta siis ma enda preaguste teadiste põhjal vastasin sinule aga inimene vastutab ka, sest tema teeb selle otsuse nagu ka kui ta võtab laenu või langetab mis iganes täthsat otsust. Suured mõtlejad ja õpetajad on öelnud, et sina lood enda maailma ja vastutad enda tegude eest mitte ära süüdista teisi mis kõlab ju loogiliselt. Shamaane kusjuures kutsutaksegi teadjateks meesteks mis ei tähenda, et nad kõike teavad aga lahendavad enda küla elanike probleeme ehk kes varastas kana või muud igapäeva probleemid külas. Ka amazonases on üsnagi kallid tseremooniad aga ei oska Eesti tseremoonia hinnas sõna võtta. Kõik need teadlased, ärimehed, ajakirjanikud, narkosõltased jne vaevalt nad "lollid" inimesed on, eks nad leiavad sealt midagi.\n14. juuni 2014 16:23\n"Kõik need teadlased, ärimehed, ajakirjanikud, narkosõltased jne vaevalt nad "lollid" inimesed on, eks nad leiavad sealt midagi."\nKui mõne inimese elu muutub liiga mugavaks ja igavaks, siis otsitaksegi põnevust. Iseasi, miks sellise põnevusega peale hakatakse ja miks põnevuse korraldamise kardinatagust saladuses hoitakse. Loomulikult sellepärast, et korraldajad ei soovi vastutada.\nKas ajakirjanikud on muutunud sellest põnevusest targemaks? Kas sellega on meie meedia muutunud? Aga ärimehed ja nende äriitegevus? Narkosõltlastest ma ei räägigi, need on nagunii uimastite sõltuvuses ja maksumaksjad peavad nende "põnevuse" tagajärjed kinni maksma..\n/// 14. juuni 2014 19:12\nOkei, inimestel on ka muud põhjused peale põnevuse. Nii nad ütlevad, et nende elukvaliteet on paranenud peale paari tseremooniat. Eestis on ju see keelatud ja veavalt nad tahavad võõraid enda ukse taha. Amazonases on palju kohti kuhu saab minna seda teekest jooma ning internetis sellest palju infot kui inglise keelt valdad leiad googlest vabalt üles. Väga väike protsent inimkonnas tarbib seda taime ja peale seda tseremooniat on palju narkosõltlasi nii mõjutatud, et me enam ei pea nende tarvitamise tagajärgi kinni maksma.. siin räägin pigem USA inimestest, sest nagu ütlesin Eestis enamus ei teagi sellest midagi. Arvan, et paarsada inimest tarbib seda Maarjamaal , vot nii.\n14. juuni 2014 20:14\n"siin räägin pigem USA inimestest.."\nVot lugu ongi selles, et meil seda Ameerikamaa "uusvaimsust" koos igasuguste umbmääraste sektide, gurunduse, kanalduste, psühholoogiaga ning muu pahnaga veetakse lausa sületäite viisi Eestisse. Rumal rahvas läheb õnge, sest arvatakse, et kõik mis mujalt on õigem ja muru rohelisem. Tulemuseks on veidrad kooskäimised, õpetused, sektid, uinamuinad, tilulilud ja muud idiootsused, mis viivad meie rahva oma juurtest üpris kaugele. Ükski normaalne inimene ei otsi valgustust narkootiliste ainete tarbimise teel, kuid kahjuks neid kahtlaste läikega silmadega inimesi sigineb järjest rohkem. Mõni on ennast nii ära "valgustanud", et iseenda leidmise asemel hoopis kaotab ennast. Sai ju sulle öeldud ja kordan veelkord, kui arusaamisega on raskusi:\n$/ 14. juuni 2014 22:09\nAustan sinu arvamust! Meil kõigil on oma. See, et sa juba sellel teemal arutled näitab mõtlevat ja arukat inimest ja saan täitsa aru sellest uinamuina uusvaimsusest, samas ei saa ignoreerida neid intelligentseid inimesi kes enda kogemusest avalikult räägivad ja nende jutt lihtsalt ei näita mulle seda paha paha narkootikumi vaid vihmametsa taime mida on tuhandeid aastaid kasutatud ravimisel. Eks see ongi meile segane teema, pole ju meie kultuuriga seotud see taim vaid teisel pool maakera kasvab. Aamerika on demokraatia ja mõtteviis on toodud meile juba peale 90ndaid ning see viis meid oma juurtest kaugele ning preagu pole Eestis asjad eriti rõõmustavad. Need inimesed ei tee kurja meile, tõenäoliselt ei puutu kokkugi nendega kes tarvitavad võrreldes juhtidega kes peavad sõdu, rahandussüsteem mis on võlapõhine ja pole jätkusuutlik, toit poelettidel on kahjulik tervisele. Peaksime küsima miks on suits ja alkohol kaks legaalset ainet mis on ülikahjulikud ja ühed suurimad surma põhjustajad legaalsed? Seda igasugu rämpsnarkot on palju aga rääkites ayahuascast siis raske leida surma juhtumeid ja leiad palju positiivseid kogemusi. Ei tea mina ka mida uskuda selles gigantses infoajastus ja süsteemis, tihti tunnen info üleküllust;valeinfot, peaks vist tehnoloogiat vähem tarbima. Enda mõtteid on mõnus jagada ja lõpetan selleks korraks siis selle dialoogi mis osutus minu pikimaks kirjutiseks nendes vetes.\n15. juuni 2014 10:46\n"samas ei saa ignoreerida neid intelligentseid inimesi kes enda kogemusest avalikult räägivad ja nende jutt lihtsalt ei näita mulle seda paha paha narkootikumi vaid vihmametsa taime mida on tuhandeid aastaid kasutatud RAVIMISEL."\nKas sa tahad öelda, et sinna kogunenud intelligentsed ajakirjanikud, ärimehed jms on kõik haiged ja vajavad ravi? Ja kohe nii suurt ravi, et lausa "shamaan" dzunglist ise tuleb kohale? Nojah, pole midagi öelda selle kohta....\nTänapäeval neid intelligentseid enam ei saadeta Siberisse, see oleks suur häbi maailma ees. Küll aga mõtlevad tumedad jõud välja igasugust muud peibutavat kraami, mis selle intelligentsuse ja reaalsusetunnetuse kaotavad juba alguses. Ja nii imbubki meile igast maailmaotsast igasugust erinevat "vaimu"prahti, mille eesmärgiks on ühine vaim lammutada ja et iga et sektike nohistaks omas nurgas. Väike Eesti, aga sadu erinevaid sektikesi, gruppe, jne ning mida rohkem inimeste päid segamini ajada, seda lihtsam on räsitud vaimuga riiki vallutada..\neesti/ 14. juuni 2014 12:36\nKas tõesti eesti tseremooniatel on keegi surnud? Olen kuulnud, et välismaal on paar inimest surnud võrreledes tuhandetele kes on edukalt selle läbinud.\n15. juuni 2014 13:48\nSee on nüüd meil sama popp, nagu meile toodud tantrajura. Uus tänapäeva hipide liikumine, kus seksperverssustega ühineb ka uimastite kasutamine. Kunstlikult esile kutsutud hallutsinatsioonid, mis ei ole hinge olemusega mingit pistmist. Lugege ja harige ennast ka selle jama negatiivsetest pooltest ning ärge võtke eeskuju mingitest "kuulsatest", kes on "selle läbi teinud" . Ka hipid tegid nii mõndagi läbi, kuid põrusid ka reaalses elus läbi. Võidakse kogeda "ühtsust universumiga", kuid esilekutsutud hallutsinatsioonid ei ole hinge reaalsus. Need inimesed kahjustavad oma kehasid ja tulemuseks võivad olla spontaansed lihaskrambid, elust irdumine, pidev reaalsusest eemaldumine, isegi depressioon. Arstid ei saa teid hiljem selles enam aidata, sest te olete "nähtamatu laksu" all.\n,,,/ 14. juuni 2014 08:57\ntäna peaks õhtul abjas toimuma kellegi er juures\nnii naised saunas kõnelesid et sauntaga\n14. juuni 2014 07:50\nNormaalses vaimses arengus kogemuste otsimine ei seata põhieesmärgiks, vaid need tulevad iseenesest arengu tulemusena ja nad ei oma mingit erilist tähtsust. Kahjuks tänapäeval on kogu "uusvaimsus" pea peale pööratud ja otsitakse eelkõige kogemusi. Kui mõni räägib et see on muutnud tema elu, siis konkreetselt milles? Tegelikult selliste kogemuste otsimisega eirab ta oma normaalset arengut ning soovib robotliku mõtlemisviisiga saada need kogemused nüüd ja kohe, jättes seljataha oma isikliku arengu. Normaalne areng on tervet elu kestev ning omade tõusude ja mõõnadega, millest õpitakse.\nJah/ 14. juuni 2014 07:11\nMis see politsei asi on. On hulgim inimesi kes nendest midagi iial kuulda ei soovi.\nedu/ 14. juuni 2014 06:43\nHN/ 14. juuni 2014 02:06\nHN/ 14. juuni 2014 02:03\nRoman Bulgakov= Morfin\nIsssanda loomaaed on suur .../ 14. juuni 2014 00:53\nEestis on ikka jube palju poolearulisi. Pöörduge arsti poole!\nhaha/ 14. juuni 2014 12:39\nMuidugi meil on haiged,poolearulisi,võlaorje ja muid vigaseid ning arst selles meid kahuks aidata ei saa kuid vaid me ise saame end aidata muutes enda toitumist ja eluviisi.\nr.k/ 14. juuni 2014 12:51\nOn häid võlge ja on halbu võlge, head võlad panevad raha iga kuu sinu taskusse(kinnisvara üür, firma) ja halvad võlavad võtavad iga kuu sinu taskust raha(maja-korterilaen,autoliising). --> https://www.youtube.com/watch?v=qRkc3HpOZcQ\nhetzer/ 13. juuni 2014 23:43\nJa miks need "ohujashka" tarvitajad ise seal Ladina-Ameerikas palja p....ga ringi jooksevad? Või väljendubki selles nende elu muutumine ja vapustav kogemus, krdi lihtsameelsed!\nab / 13. juuni 2014 21:41\nsee väga hea tee, peab oskama ainult juua! Tiba rummi või siis tikri või vaarika puskarit juurde....\nTeadlik/ 13. juuni 2014 21:39\nhehe täitsa huvitav ju, et meedias näidatakse ayahuascat mis tegelikult on reklaam olgugi, et lisati ka ametnike kommentaar kes teeb enda tööd ja ütles korrektselt seadused selle aine kohta. Kui nüüd sellest ravimist rääkida siis internetis on oi kui palju infot ning tuhanded inimesed kes seda on tarvitanud ja milline elumuutev ja positiivne kogemus olnud. Jah on ka mustem pool ehk mõned üksikud juhtumid kus inimene pole lihtsalt valmis nii trastiliseks kogemuseks ja see tuleb võib tulla teadmatusest või halvast shamaanist. Ise olen ainult uurinud läbi interneti kuna on huvi selliste teemade vastu aga olen kuulanud kümneid intervjuusid kus rääkitakse ikka nii ulme asju, et tavainimesel raske seedida seda ja kõigil neil on olnud ülipositiivne kogemus. Eks need vajavad seda kes otsivad abi enda probleemidele olgu need siis haigus või tõsine sõltuvus jne aga tavalisele eestlasele polegi see tseremoonia kättesaadav kui just ise Lõuna-Aameerika vihmametsa imelike inimeste juurde ei lenda :)\nhahaha/ 13. juuni 2014 21:13\nerk/ 13. juuni 2014 20:57\nMuide, erinevalt politsei jutust, ei ole see aine keelatud.\nerk/ 13. juuni 2014 20:55\nAga miks on üldse politseilt kommentaari küsitud?\nsest, et/ 14. juuni 2014 07:27\nMendid ise ka unistavad tarbimisest...\nOnu Heino/ 13. juuni 2014 20:41\nJooge viina ja olge õnnelikud et saate seda teha nüüd avalikult ja igas asendis.


Vabaõhumuuseumis avatakse käsitööringide näitus - news\nLaupäeval, 16. mail kell 16.00 avatakse Eesti Vabaõhumuuseumi Kolu kõrtsi tallis Haabersti Sotsiaalkeskuse käsitööringide tehtud töödest traditsiooniline ühisnäitus.\nVabaõhumuuseumis avatakse käsitööringide näitus\nKäsitööringide ühisnäitusel on väljas lapikunstiringi, kangastelgedel kudujate, heegeldamis- ja kudumisringi ning käsitööklubi "Raudrohi" liikmete valmistatud käsitööd.\nHaabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni sõnul saab näitusel näha linnaosa osavate naiste näputööd. „Silmailu uudistamiseks jätkub kõigile,“ ütles Jürgenson.\nHaabersti Sotsiaalkeskuse käsitööringide näitus on üleval Kolu kõrtsis ja Jüri-Jaagu talu aidas ning jääb avatuks 6. septembrini.


Tegevuse sidumine projektiga | Scoro Abikeskus\nScoro võimaldab kõik tegevused (ülesanded, sündmused, dokumendid jms) omavahel siduda ning üheks sidujaks võib olla projekt, mille alla kõik vastava projekti raames tehtavad tegevused koondatakse. See võimaldab saada tööde ja tegevuste kohta aruandeid väga täpselt ning olla oma projektide, tööde ja aja planeerimisel veelgi parem.\nUue tegevuse sidumiseks projektiga on mitu võimalust:\nAva projektivaade ja kliki planeeritud tegevuste all nupul Lisa. Sel juhul on tegevus kohe projektiga seotud.\nAva ülesannete nimekiri ja kliki nupule Uus või lisa uus ülesanne päisemenüül olevate kiirvalikute alt.\nAva kalender ja kliki ajalahtril, et lisada uus ülesanne või lisa uus sündmus päisemenüül olevate kiirvalikute alt.\nViimase kahe võimaluse puhul tuleb projekt ülesande või sündmusega käsitsi siduda. Selleks kliki lahtril Seosta projektiga ja vali sobiv projekt rippmenüüst.\nTegevusi saad lisada ka teistele kasutajatele ja saata selle kohta teavitusi. Juba tehtud töid lisades saad need vajadusel ka kohe tehtuks märkida. Kõik tööd on näha projektiga seotud tööde nimekirjas ja lähevad automaatselt tööaruandesse.\nEesolevad kalendrisündmused ja tegemata ülesanded ilmuvad projektivaates planeeritud tegevuste alla. Mineviku sündmusi ja tehtuks märgitud ülesandeid on näha projekti raames tegevuste ajaloo all. Nii saad kiire ülevaate, milliseid tegevusi konkreetse projektiga planeeritakse teha või on juba tehtud.\nKõik sisestatud sündmused ilmuvad loomulikult ka Kalendrisse ja ülesanded Teha-nimekirja.


Noorpaari pihtimus: tahtsime linnast maale kolida, kuid meie unistus purunes tuhandeks killuks - Kodustiil\nNoorpaari pihtimus: tahtsime linnast maale kolida, kuid meie unistus purunes tuhandeks killuks\n9. juuli 2020, 21:26\nKirjanik Lauren Wellbank ja tema abikaasa olid juba pikalt mõelnud linna siginast-saginast maale põgeneda ja päris oma pere luua. Väljaandele Apartment Therapy kirjutatud artiklis räägib Lauren, kuidas tema helesinine unistus tuhandeks killuks purunes.\nMõte maale kolida oli noorpaari peas juba aastaid keerelnud. Elu linnas oli kallis ning taheti vähema eest paremat elukvaliteeti – midagi lihtsamat. «Tahtsime midagi, mis meenutaks meile meie endi lapsepõlve. Lootsime seda leida maalt. Kohas, kus päevad kestavad terve igavik, loodus ronib tuppa ning uksi lukustama ei pea,» kirjutab Lauren.\nKoos hakati maale kolimist tõsiselt planeerima kolm aastat tagasi. «Ütlen ausalt, et see oli ilmselt kõige põnevam aeg minu elus. Ma olin nii ärevil! Vaatasime müügikuulutusi, kõik need majad olid murdosa hinnaga, mis meie kodulinnas. Nelja magamistoa ja kahe vannitoaga maja, mis istus poolel hektaril – see kõik tundus liiga hea, et tõsi olla,» kirjeldab Lauren temas sel hetkel olevat elevust.


Küsitlusest http://bit.ly/tudengitekysitlus on osa võtma oodatud kõik, kes omandavad kõrgharidust kas rakenduskõrgharidusõppes, bakalaureuseõppes, magistriõppes või integreeritud bakalaureuse- ja magistriõppes. Ei ole oluline, mitmendat aastat ülikoolis õpitakse, mitmendat haridust omandatakse ega ka see kui ollakse hetkel hoopis akadeemilisel puhkusel.\nKüsitlus on avatud 5. novembrini!\nKõigi vastajate vahel loositakse välja iPad.\nKüsitluse eesmärk on uurida, millisena näevad ja kogevad tudengid Eesti ühiskonda just soolise tasakaalu aspektist. Kogutakse teavet, millised on tudengite isiklikud kogemused võrdse kohtlemisega. Samuti soovitakse tagasisidet, kas ja kuidas peaks võrdse kohtlemise ja soolise tasakaalu teemat Eesti koolides ja ülikoolides käsitlema.\nKüsitlustulemuste ja teiste materjalide baasilt arendatakse esmalt välja ainekursused õpetajakoolituse ja sotsiaalteaduste tudengitele, et nad oskaksid oma tulevases töös sooaspektiga paremini arvestada. Lisaks töötavad Praxise analüütikud välja täienduskoolituskursuse õpetajatele, kes juba koolis töötavad.\nKüsitlust ja kursuste väljatöötamist korraldatakse projekti „Soolise võrdõiguslikkuse lõimimine üld- ja kõrgharidusse“ raames ning seda rahastatakse Norra toetuste 2009-2014 soolise võrdõiguslikkuse ning töö- ja pereelu tasakaalu programmist.


Photos can tell a lot.\nPanen siia mõne pildi, mis me klõpsutasime. Lähipäevil püüan vlog’i video ka kokku panna. Homme kõik Keila päevale. 🙂 Laura.\nMul on kõhulihased küll, aga nad on peki all peidus.\nKõnehääle arvestus edukalt sooritatud. Sain lausa auhinna parima dialoogi esitamise eest + ilmekas luuletuse ettekandmine. 😀 Vähemalt hääl on mul vormis. Nüüd ainult üks ja kõige raskem eksam jäänud. Mul tegelikult pikka…\nWhat not to eat ehk mis on minu toidulaualt kadunud.\nMinult on nii palju küsitud, et mida ma siis õigupoolest söön, et toitumisega alla võtan. Ma ei oska kunagi väga konkreetselt vastata, sest ma ju söön enda arvates tavalist toitu. Aga on…\nMa olen ikka kohutavalt laisk. Tegelikult ei ole see mingi uudis, aga nädalavahetusel olin ma kohe eriti laisk. Reedel kalpsasin peale eksamit (mis läks vist täitsa hästi) bussile ja õhtul onutütre sünnipäevale.…\nOh, mu vaesed väiksed jalad! Täitsa väsinud olen tänasest päevast. Eile oli üks sitt päev. Või tähendab, päeval polnud midagi viga. Käisin koolis ja sain Lindaga kokku ja kõik oli iseenesest väga…\nNädalavahetus mõnes pildis\nMul oli suur plaan laupäevast üks äge video kokku panna ja palju pilte teha. Tegelikult läks asi natuke teistmoodi. Filmisin küll päris palju, aga no ma ei julge ikka veel panna üles…\nSee tänane palav ilm oli ikka uskumatu küll. Äike pole Tartusse siiani jõudnud, ei tea, kas üldse jõuabki. Kasutasin suvesoojust ära ja läksin peale loengut kohe Anne kanali äärde päikest püüdma, praegu…\nKõigepealt tahaks ma bloggerit kiruda. Ma olen juba mitu korda kogemata kommentaare kustutanud, sest sõrm lihtsalt vääratab telefonis. Kui tavaliselt küsitakse iga kliki kohta kinnitust, siis kommentaare saab kuidagi eriti lihtsalt kustutada.…\nTäna oli üle pika aja see päev, kui ma sain ärgata ilma äratuskellata. Ma tõesti ei mäleta, millal ma viimati sain magada nii kaua, kui und jagub. Seega tõusin täna alles 9.30.…\nVäike kiire šokipostitus, mis on ühtlasi ka minu 300. postitus! Vaadake ja imestage. Mina pidin küll eile pikali kukkuma. Ma nagu küll ei mäleta, et ma niiii suur oleks, aga pildid ei…


Doggie Immunity - suurendab immuunsust, suurendab elujõudu, viirusevastane, antibakteriaalne, kasvajavastase toimega – HerbalDog.ee\nImmuunsus koertele - 5 orgaanilise seene pulber\nDoggie Herbi Immuunsus pulber ehk orgaaniline seenesegu on valmistatud kõrgkvaliteetsest inimklassi ravimtaimedest ja USDA orgaanilistest laboriseentest, et tagada koertele tugev immuunsus. Meie seened kasvatatakse mahepõllunduses USA-s Oregonis! Me kasutame vaid kõrgkvaliteetseid seeni ja lisame ravimtaimi koostisse. Orgaaniliste seente toimet koertele totetavad paljud tõenduspõhised uuringud. Mis kinnitavad kõrget ravitoime efektiivsust vähktõve, immuunhäirete, nahahaiguste, vähese energia ja üldise vähese elujõulisuse korral.\nDoggie Immunity suurendab koerte immuunsust ja võimet aidata haiguste ja vähiga võitlemisel ning parandab immuunsuse häireid või seisundeid.\nVähktõve peatamiseks tuleb tarvitada just 5 seent korraga, mitte ühte neist.Ogaaniline seenesegu sisaldab:\n· Kalkuni saba (seen)\n· Must pässik ehk Chaga\nDoggie Herbs on välja töötatud viisil, mis täiendab koera toitu väärtuslike antioksüdantide, alkaloidide, vitamiinide ja mineraalidega\nKasutades looduslikud toidulisandid väikestes annustes igapäevaset hoiame ja sälitame koera tervist. Kasutades pulbrit suuremates annustes, saame tulemuseks haigusseisund peatuse ja vahel isegi degeneratsiooni. Doggie Immunity toimib vähkkasvaja, nahaprobleemide ja madala energia korral.\nPulbritopsis on kaasas mõõtekulp ja info vastavalt kaalu järgi doseerimis kogus.\nPlubrid võib lisada koera toidule ja panna antud koos vedele joogiga.\nDoggie Immunity sisaldab:\nOrgaaniline seenesegu: sisaldab 5 orgaanilist seent, et toetada oragnismi enda immuunsust, mis suudab ise haigustekitajatega võidelda eriti haiguse algfaasis. Doggie Immunity on välja töötatud spetsiaalselt - vähkkasvaja ennetavaks raviks ja ravi toetuseks. Orgaanilised seened on: Kalkunisaba, Reishi, Chaga, Cordyceps ja Lion’s Mane.\nAstragalus / Huang Qi: Astragalus on väga tuntud immuunsuse tugevdamise ja elujõulisuse toonik. See ravimtaim on piisavalt tõhus, et seda saaks kasutada iseseisvalt immuunsuse raviks ja ülesehitamiseks. Kuid nagu kõigi ravimtaimede puhul: nende kombineerimine teiste ravimtaimedega annab sünergia, mis annab lõpptulemuse suurema kasu, kui ürdid eraldi võiksid. Astragalus sarnaneb seentega selle poolest, et ei teki üledoosi kehas ! Seetõttu kasutame me oma retseptis suures koguses Astragalust ja Astragaluse ekstrakti. Hiinas tehtud uuringud näitasid, et Astragalus koos Reishi, Cordyceps ja teiste seentega andis immuunvastuse jälgimisel suuremaid tulemusi.\nŽenšenn / Ren Shen: ženšenn on tõeliselt ürtide kuningas, eriti kui seda õigesti kasutada! Ženšenn on ülim adaptogeenne, st see toetab kogu kehas tervist. Ženšenn alandab stressitaset, parandab kopsude ja muude organite funktsioone (suurendab energiat ja elujõudu) ning aitab parandada koera organismis üldist toimimist, tõstab immuunsust.\n100% ravimtaimede laboratoorselt testitud koostisosad: mahekalkunist saba (Trametes versicolor), orgaaniline tšaga (Inonotus obliquus), orgaaniline reishi (Ganoderma), mahepõskas, orgaaniline lõvilakk (Hericium erinaceus), Astragalus (Huang Qi), siiler (Fang Feng), Isatis Root (Ban Lan Gen), ženšenn (Ren Shen), Dang Gui (Dong Quai), Tien Kui Zi, Goji Berry (Gou Qi Zi), Fo - Ti (He Shou Wu), Poria (Fu Ling), Bai Zhu (valge Atractalodis). Nii toores kui terves ürdiekstraktis.\nKoera immuunsust toetav, koera elujõudu tõstev, efektiivne organismi toetav nahahaiguset ja koerte vähivormide vastu.\nTäielikult ravimtaimede koostis, mis sisaldab ainult laboris testitud ja orgaanilisi ürte, võib kasutada pikaajalise, haigust ennetava ja tervist säilitaval eesmärgil, haigusnähtude ajal toetav ravi ja organismi enda taastumisvõimet toetav efekt.\nTõstab koerte immuunsust, suurendab elujõudu, suurendab Qi ja verelibel tootlust, viirusevastane, antibakteriaalne, kasvajavastane toime.\nAnnustamine toimub kaalu järgi iga päev. Saab kasutada igal ajal vastavalt vajadusele. Täisdoos ja juhised on sildil.\n100 g laboris testitud pulber purk , sisladab 1 g suurust kulpi. Retseptis kasutatud toored ürdid ja ekstrakti pulber võrduvad 1500 mg toore ravimtaimega\nOn ohutu kõikides annustamisvahemikes, pikaajalise kasutamise korral, eraldi ravimina ja ka haigestumisel.