1.1. Ränne ja Euroopa demograafilised väljakutsed\nRänne on Euroopa rahvastikku vorminud mitme viimase sajandi vältel. Alates suurtest maadeavastustest kuni Teise maailmasõjani avaldus see ulatuslikus väljarändes, mis pani aluse eurooplastega asustatud ülemereriikidele ja koloniaalimpeeriumidele. Väljaränne aitas leevendada Euroopa ülerahvastusest tingitud probleeme. Sisserändepiirangute vähesuse tõttu sihtmaades omandas eurooplaste väljaränne mõõtmed, mis ei jää palju maha tänapäevastest massrännetest. Ühesuunalise massrände aluseks olev rahvaarvu kiire kasv on erandlik nähtus, mis hõlmab ühiskondade demograafilise arengu mõõtkavas suhteliselt lühikese ajavahemiku. Selle vältel asendub lühikese eluea ja suure sündimusega rahvastikutaaste nüüdisaegsega, mille tunnusjooned on pikk eluiga ja vähelapseline perekond. Euroopas jõudis see etapp 20. sajandi keskpaigas lõpule. Ühiskondade demograafilise nüüdisajastumise eriaegsus Euroopas ja maailma muudes piirkondades tekitas möödunud sajandi teisel poolel uue olukorra, kus Euroopast sai üks üleilmse rände peamisi sihtkohti.\nPöördel väljarändelt sisserändele on mitmeplaaniline mõju Euroopa ühiskondadele. Euroopa Komisjon on näinud sisserännet ühe tegurina, mis pehmendaks rahvastiku vananemise ja töökäte arvu vähenemise mõju Euroopa Liidu riikide majanduse konkurentsivõimele ja kestlikkusele (EC 2006). Sellisel taustal otsitakse käesolevas peatükis vastuseid kolmele küsimusele. Esiteks, millised on olnud riikidevahelise rände suundumused ja panus Euroopa rahvaarvu muutumisse? Teiseks, milline on sisserände, väljarände ja tagasirände tulemusena moodustunud rahvastikurühmade suurus Euroopa eri maades? Kolmandaks, kuidas suhestub ränne nüüdis-Euroopa ees seisvate demograafiliste väljakutsetega? Põgusalt puudutame ka Eestit, kuid Eesti rändesuundumuste üksikasjalikum käsitlus jääb järgmise alapeatüki hooleks.\nEuroopa sõjajärgse rändearengu põhietapid\nEuroopale keskenduvates rändekäsitlustes liigendatakse Teise maailmasõja järgne ajastu mitmeks eriilmeliseks perioodiks (Van Mol, de Valk 2016). Neist esimene hõlmas hoogsa majanduskasvu ajajärku 1950.–1960. aastatel. Suurenenud tööjõunõudluse katmiseks hakkasid mitme Põhja- ja Lääne-Euroopa riigi valitsused sel perioodil aktiivselt soodustama välistööjõu värbamist. Euroopas kinnistus esimestel sõjajärgsetel kümnenditel rändesüsteem, mille ajal liikusid inimesed lõunapoolsetest maadest (Itaalia, Hispaania, Jugoslaavia, Kreeka ja Portugal) põhjapoolsetesse (Belgia, Holland, Luksemburg, Rootsi, Saksamaa, Šveits, Taani ja Ühendkuningriik). 1960. aastatel laiendati värbamist väljapoole Euroopat, sõlmides selleks lepinguid Türgi, Maroko ja Tuneesia valitsustega. Lepingute alusel saabunuid käsitleti külalistöötajatena, eeldades nende naasmist kodumaale pärast töö lõppemist. Töörännet nähti ajutisena, seetõttu ei pööratud sisserännanute lõimimisele tollal erilist tähelepanu.\nSõjajärgse rändearengu järgmise etapi alguseks peetakse nafta hinna mitmekordistumisest puhkenud majanduskriisi 1970. aastatel. Soodsa majandusolukorra lõppemine vähendas järsult tööhõivet ja nõudlust välistööjõu järele. Sihtriigid reageerisid sellele sisserände piiramisega, kuid piirangud suurendasid saabunute motivatsiooni sihtriikidesse püsivalt elama jääda, tuues enda juurde ka pereliikmeid. Sel ajal hakati sisserännanutes nägema konkurente, kes vähemaga nõustudes võivad võtta kohalikelt töökohti. Samuti hakati laiemalt teadvustama vajadust spetsiaalsete meetmete järele, mis toetaksid sisserännanute lõimumist. 1970. aastate keskpaigas jõudis lõpule eurooplaste tagasiränne, mis kaasnes endiste asumaade iseseisvumisega. Kõnealuse perioodi oluline tunnusjoon on ka varjupaiga taotlejate arvu mitmekümnekordistumine.\nRändearengu kolmas etapp seondub Euroopat idaks ja lääneks jaganud tõkete kadumisega. Ehkki ränne idast läände polnud täielikult lakanud ka külma sõja aastatel, avas raudse eesriide langemine ja Euroopa Liidu hilisem laienemine tee idast läände suunduvate rändevoogude suurenemiseks. Seda hoogustas lähte- ja sihtriikide elatustaseme kontrast, 1990. aastate alguses aga ka endises Jugoslaavias peetud sõjad.\nNimetatud perioodil vähenes Euroopa-siseses rändes varem tooni andnud liikumine põhja ja lõuna vahel. Majanduskasv ja tööikka jõudvate põlvkondade madalast sündimusest põhjustatud väiksus muutis Vahemere maad 1990. aastatel ahvatlevaks sisserändepiirkonnaks, kuid nullindate lõpul alanud majanduskriis on rändepilti uuesti ümber kujundanud. Majanduslangus vähendas Euroopa-sisese rände üldist intensiivsust ja pööras voogude suhte kriisist enim räsitud maades ajutiselt väljarände kasuks. Väljastpoolt Euroopasse pürgivate sisserändajate hulk samal ajal ei vähenenud, viimastel aastatel on see põgenikekriisi laineharjal hoopis suurenenud. Põgenikekriisist ja selle mõjudest räägitakse põhjalikumalt peatüki eelviimases kirjutises.\nRände panus rahvaarvu muutumisse\nSaabujate ja lahkujate arvulisest vahekorrast olenevalt võib ränne rahvaarvu vähendada või suurendada. Joonistel 1.1.1 ja 1.1.2 on esitatud rände- ja loomuliku iibe otsemõju riikide rahvaarvule Euroopa neljas piirkonnas 20. sajandi keskpaigast kuni aastani 2015. Kooskõlas mõnevõrra varasema pöördega väljarändelt sisserände ülekaalule on Lääne-Euroopa edestanud ülejäänud piirkondi rände rahvaarvu suurendava mõju tugevuse poolest peaaegu kogu käsitlusperioodi vältel. Alates 1980. aastate teisest poolest on rände panus Lääne-Euroopas isegi suurem kui esimestel sõjajärgsetel kümnenditel, kui valitsused välistööjõu värbamist aktiivselt toetasid. Põhja-Euroopas toimus pööre sisserändele veidi hiljem, kuid sealtpeale on ränne andnud ka Põhjalas üha jõulisema panuse rahvaarvu kogumuutusse. Erinevalt Lääne-Euroopast nähtub Põhjamaade graafikujoonest nullindatel veel teinegi nihe rände demograafilise mõju tugevnemise poole. Selle tulemusena on Põhjalast saanud nüüdis-Euroopa üks kõige tugevam rändemagnet.\nHilisema demograafilise nüüdisajastumise tõttu asendus väljaränne Lõuna-Euroopas sisserände ülekaaluga paarkümmend aastat hiljem kui mandri põhja- ja lääneosas. 1950.–1960. aastatel oli ränne Vahemere maades veel rahvaarvu vähendav tegur. Ida-Euroopas nähtub andmetest kommunistlike režiimide välispiiride suletuse mõju, mis hoidis piirkonna kui terviku kumulatiivse rändeiibe 1980. aastate lõpuni üsna nulli lähedal. Raudse eesriide langemine on Ida-Euroopale toonud rändest johtuva rahvastikukao suurenemise, kuid on tugevdanud rände plussmärgilist mõju Euroopa ülejäänud piirkondades. Graafikujoone vähenemisnurga põhjal otsustades ei ole rändest tingitud demograafilise kao kiirus Ida-Euroopas tervikuna alates 1990. aastate algupoolest oluliselt muutunud. Rahvastikuprotsesside inertsi arvestades võib seda pidada ootuspäraseks.\nEesti rändeareng erineb kõigist neljast piirkondlikust mustrist. Okupatsiooniaastatel eristas plussmärgiline rändesaldo Eestit enamikust Ida-Euroopa riikidest ning lähendas meid sisserände ülekaaluga Põhja- ja Lääne-Euroopale. Alates 1990. aastatest on ränne aga Eesti rahvaarvu kahandanud, sarnaselt Ida-Euroopa üldise suundumusega. Eestiga samal ajal Euroopa Liitu astunud idapoolsetest liikmesriikidest on rände mõju rahvaarvule olnud viimasel kümnendil mõõdukalt positiivne Slovakkias, Sloveenias, Tšehhis ja Ungaris, samuti iseloomustab positiivne rändesaldo Venemaad.\nJoonis 1.1.1. Kumulatiivne rändesaldo 1950. aasta rahvaarvu arvestades, Euroopa piirkonnad ja Eesti, 1950–2015\nAllikas: UN 2015, autorite arvutused.\nJoonis 1.1.2. Loomulik iive 1950. aasta rahvaarvu arvestades, Euroopa piirkonnad ja Eesti, 1950–2015\nEuroopa piirkondade määratlus (kasutatud alapeatükis läbivalt)\nPõhja-Euroopa: Island, Norra, Rootsi, Soome ja Taani\nLääne-Euroopa: Austria, Belgia, Holland, Iirimaa, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa, Šveits, Ühendkuningriik\nIda-Euroopa: Bulgaaria, Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi, Ungari\nLõuna-Euroopa: Hispaania, Itaalia, Kreeka, Küpros, Malta, Portugal\nErinevalt rändest on loomuliku iibe mõju rahvaarvu muutusele olnud kõigis piirkondades käsitlusperioodi algupoolel tugevam ja seejärel nõrgenenud. Eriti järsk on see kontrast Ida-Euroopas, kus loomulik iive on rahvaarvu 1990. aastatest alates suurendamise asemel vähendanud. Ehkki kõigis neljas piirkonnas on rahvaarv käsitlusperioodi lõpul suurem (28–42% võrra) kui selle alguses, näitab piirkondade erinev järjestus rändesaldo ja loomuliku iibe puhul, et rahvaarvu tõus on toimunud erinevate tegurite kombinatsiooni mõjul.\nIda-Euroopas on rahvaarvu kumulatiivse kasvu ainuallikas olnud 1950.–1980. aastate loomulik iive, negatiivne rändesaldo on üldist kasvumäära vähendanud. Euroopa teistes osades on rahvaarvu kasvule kaasa aidanud mõlemad komponendid. Rände panus on kõige suurem Põhja- ja Lääne-Euroopas, kus selle teguri arvele langeb vastavalt 35% ja 40% rahvaarvu kogukasvust, aastatel 2000–2015 oli see vastavalt 73% ja 65%. Lõuna-Euroopas on rände otsene mõju andnud ajavahemiku 1950–2015 kogukasvust viiendiku, viimasel 15 aastal on rände panus Vahemere maades ulatunud koguni 90–100%-ni. Eesti puhul moodustas positiivne rändesaldo 44% alates 20. sajandi keskpaigast toimunud rahvaarvu kogumuutusest. Aastate 2000–2015 rahvastikukaost langes Eestis rände arvele 61%.\nSisserännanud, väljarännanud ja tagasirännanud\nRiikidevahelise rände mõju rahvaarvu muutusele realiseerub ühelt maalt teisele ümberasunud inimeste kaudu. Sihtriikides tekib sisserände tulemusena põlisrahvastiku kõrvale välispäritolu rahvastik, lähteriikide seisukohalt vaadatuna panevad samad inimrühmad aga aluse diasporaa tekkele. Välispäritolu ehk immigrantrahvastiku määratlemisel lähtutakse isiku ja tema vanemate sünniriigist, olenemata kodakondsusest, rahvusest või muudest tunnustest. Tavapäraselt arvatakse välispäritolu rahvastiku hulka sisserännanute esimene ja teine põlvkond (Eurostat 2011). Esimese põlvkonna moodustavad välisriigis sündinud isikud, kes on oma elukohamaale sisse rännanud. Teine põlvkond koosneb sisserännanute lastest, kes on sündinud elukohariigis, kuid kelle vanematest vähemalt üks on saabunud välismaalt. Välispäritolu rahvastikuna käsitletakse ka endisi sisemigrante ja nende lapsi, kes riikide jagunemise või piirimuutuste tulemusena sattusid elama väljaspool oma sünniriiki.\nEuroopa Liidu riikide keskmisena moodustas sisserännanute esimene põlvkond 12% ja teine põlvkond 6% tööealisest rahvastikust (vanusrühmad 15–64), mis tähendab välispäritolu rahvastiku 18% osatähtsust (andmed hõlmavad ka Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriike (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits), kuid lühiduse huvides räägitakse alapeatükis Euroopa Liidu riikidest). Sisserännanud moodustavad üle poole rahvastikust Luksemburgis, sama olukord on ka Andorras, Liechtensteinis ja Monacos ning hulgas maailma eri paigus asuvates väiksemates saareriikides. See juhib tähelepanu asjaolule, et rände mõju suurtele ja väikestele ühiskondadele ei pruugi olla ühesugune. Šveitsi välispäritolu rahvastiku kõrge osatähtsus (48% tööealistest) näitab, et pikemat aega kestva sisserände korral võib põlisrahvastik muutuda arvuliseks vähemuseks ka suuremas riigis. Euroopa suurriikidest moodustasid esimese ja teise põlvkonna sisserännanud Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja Saksamaal vastavalt 28%, 27% ja 21% tööealistest, hilise rändepöördega Itaalias oli välispäritolu rahvastiku osatähtsus 12%.\nJoonisele 1.1.3 lisatud piirkondade keskmised suhtarvud kinnitavad Lääne- ja Põhja-Euroopa suuremat mõjutatust sisserändest. Viimase veerandsajandi vältel kumuleerunud rändekaost hoolimata edestab Ida-Euroopa välispäritolu rahvastiku osatähtsuse (12%) poolest 1990. ja 2000. aastatel intensiivse sisserände sihtalaks olnud Vahemere maid (9%). Mitmes Ida-Euroopa riigis toimus massiline sisseränne kommunistlike režiimide ajal. Sisserände varasemast kõrgpunktist annab tunnistust ka tõsiasi, et Ida-Euroopas ületab teise põlvkonna sisserännanute arv ainsa piirkonnana esimese põlve immigrantide arvu (vanusrühmades 15–64 keskmiselt 1,6 korda). Mandri idaosa teine tunnusjoon on rändekogemuse väga suur varieeruvus: kõnealuse piirkonna riike võib leida nii üleeuroopalise pingerea tipust kui ka tagaosast. Eesti hoiab 1990. aastate tagasirändele vaatamata välispäritolu rahvastiku 33% osatähtsusega Euroopa Liidu riikide seas teist kohta Luksemburgi järel ja Rootsi ees.\nJoonis 1.1.3. Välispäritolu rahvastiku osatähtsus, Euroopa piirkonnad ja riigid, 2014\nMärkus. Hollandi, Iirimaa ja Taani andmed puuduvad.\nAllikas: Eurostat 2016, Euroopa Liidu tööjõu-uuring, autorite arvutused.\nSisserände mahu kõrval vormib sihtmaadele avaldatavat mõju ka sisserändajate päritolu. Euroopa Liidu puhul algab see tõsiasjast, et ühenduse riikide elanikele on antud mujalt saabunutega võrreldes teistsugune õiguslik staatus. Vähem tähtis pole päritoluriik ka sisserännanute kohanemise jaoks, sest lennutundidega mõõdetava vahemaa kõrval oleneb sellest kultuuris ja väärtustes avalduv vahemaa ühiskondade vahel. Näiteks lõimumise lakmustestiks peetav sisserännanute ja põliselanike segakooselude moodustumine väheneb vastavalt lähte- ja sihtriigi kultuurierisuse suurenemisele.\nKeskmiselt moodustavad väljastpoolt Euroopat saabunud 52% ja Euroopa riikidest pärit migrandid 48% kõigist Euroopa Liidu maades elavatest sisserännanutest (päritolugeograafia andmed käivad kõigi viimase loendusvooru (2010) ajal Euroopa riikides elanud sisserändajate kohta, olenemata riiki saabumise ajast). Kaugemalt saabunute suurima alarühma moodustavad Aasiast pärit migrandid (20% sisserännanutest), kellele järgnevad Aafrikast (17%) ning Ladina-Ameerikast ja Kariibi piirkonnast saabunud (9%). Põhja-Ameerika ja Okeaania osa Euroopa Liidu maadesse sisserännanute hulgas piirdub vastavalt poolteise ja poole protsendiga. Kui eristada teistest Euroopa riikidest pärinevaid ja väljastpoolt kontinenti saabunud migrante, siis tõusevad kõige Euroopa-kesksema sisserände poolest esile Euroopa Liidu idapoolsed liikmesriigid (joonis 1.1.4). Neisse riikidesse elama asunud sisserändajatest moodustavad Euroopast pärinevad migrandid keskmiselt 92%, ülejäänud piirkondades on vastav suhtarv ligi kaks korda väiksem (48–53%).\nRiikide lõikes on variatsioon Euroopa-sisese ja -välise sisserände proportsioonides veelgi suurem. Kõige väiksem on Euroopast lähtuva sisserände osa Hollandis (29%), Portugalis (32%) ja Prantsusmaal (33%). Euroopa suurtest riikidest paistab silma ka Ühendkuningriik (37%), Itaalias ja Saksamaal on seevastu ülekaalus teistest Euroopa riikidest pärinevad sisserännanud (osatähtsus vastavalt 57% ja 65%). Seevastu Horvaatias, Sloveenias ja Slovakkias ulatus mujalt Euroopast saabunute osa 96–99%.\nJoonis 1.1.4. Sisserännanute päritolu, Euroopa piirkonnad ja Eesti, 2010. aasta loendusvoor (osatähtsus sisserännanutest)\nAllikas: Eurostat 2016, Euroopa riikide rahvaloendused, autorite arvutused.\nEhkki rändeprotsess algab väljarändest (uude paika jõudmiseks tuleb vanast lahkuda), on väljarännanute kohta keerukas teavet hankida. Põhjus pole üksnes selles, et inimesed kipuvad välismaale siirdumise sagedamini registreerimata jätma, vaid ka selles, et lahkumise järel ei kajastu väljarännanute teave enam lähtemaa rahvastiku arvepidamises. Seetõttu põhineb alljärgnev väljarännanute käsitlus mitte lähteriikide, vaid sihtriikide teabel. Andmete tõlgendamisel tuleb silmas pidada, et neis ei kajastu Euroopa Liidu ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni välistesse riikidesse lahkunud. Suurem osa EL-i riikide väljarändest suundub liidu teistesse riikidesse, mistõttu ei tohiks see järeldusi mõjutada. Väljaspool sünniriiki (teistes liikmesriikides) elas praeguse kümnendi algul 4% Euroopa Liidu sünnijärgsetest elanikest, mis on kolm korda väiksem kui Euroopa Liidu riikides elavate esimese põlve sisserännanute osa. Mõnikord on sünnimaalt lahkunud eurooplaste suhtarvu peetud isegi liiga väikseks ja Euroopa Liidu konkurentsivõimet pärssivaks. Siiski haakub väljarännanute mõõdukas suhtarv hästi vaatega, mis seostab intensiivse väljarände rahvastikuloo varasema, Euroopas ammu seljataha jäänud etapiga.\nVäljarännanute suurima suhtarvu poolest tõuseb joonisel 1.1.5 esile Luksemburg (16%), järgnevad Küpros (15%), Iirimaa (12%) ja Rumeenia (11%). Ida-Euroopa mandri ülejäänud osadega võrreldes kolm korda suurem väljarännanute suhtarv (9%) demonstreerib veel kord selle piirkonna rändeolukorra erinevust. Eestist lahkunute arv (6%) on Euroopa Liidu uute liikmesriikide keskmisest väiksem. Joonise alumisest, väikese väljarännanute suhtarvuga riike koondavast osast võib leida Hispaania ja kõik neli Euroopa suuremat riiki. Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi väljarändemäärade sarnasus (kõigil alla 3%) osutab võimalusele, et väljarände ulatus võib muude tegurite kõrval oleneda ka riigi suurusest ja elanike arvust. Kui see peaks paika pidama, siis on väikeriikide ees seisvad rändest johtuvad väljakutsed tõsisemad mitte ainult sisse-, vaid ka väljarände puhul (selle kasuks räägib statistiliselt oluline seosekordaja (0,48) riikide rahvaarvu ja väljarännanute osatähtsuse vahel).\nJoonis 1.1.5. Väljarännanute osatähtsus, Euroopa piirkonnad ja riigid, 2010. aasta loendusvoor\nMuudel põhjustel väärib tähelepanu Skandinaavia maade koondumine joonise alumisse ossa. Nimelt on Põhjala puhul tegemist Euroopa piirkonnaga, kus kodanike vaba liikumine riikide vahel on olnud võimalik juba üle 60 aasta. Põhjamaade kodanikel on alates 1954. aastast õigus töötada piirkonna teistes riikides ilma elamis- ja tööloata. Ometi ei ole Põhjala pikaajaline avatus piirkonnasisesele rändele koos Skandinaavia riikide omavahelise keelelise läheduse ja ühiskonnakorralduse sarnasusega toonud kaasa rahvastiku märkimisväärset üle riigipiiride valgumist. Norra, Rootsi ja Taani kuuluvad Euroopa keskmisest madalama väljarännanute suhtarvuga riikide hulka (alla 3%). Soomes on see 1960. aastate töörände peegeldusena suurem, kuid mitte rohkem kui üks-kaks protsendipunkti. Vähese väljarände tõenäoline seletus on Põhjala ühiskondade väga kõrge heaolutase.\nPõhja-Euroopa maadest lahkunutest asus kõige suurem osa (üle 60%) elama mõnda teise sama regiooni riiki, ligikaudu kolmandik piirkonnast väljarännanutest on siirdunud Euroopa lääneossa. Ka väljarändajad Lääne-Euroopa riikidest liikusid enamjaolt (üle kolme viiendiku) sama piirkonna teistesse maadesse. Tähtsuselt teine sihtkoht (alla kolmandiku väljarändajatest) on Lääne-Euroopast lahkujatele olnud Euroopa lõunapoolsed maad.\nLõuna- ja Ida-Euroopast lähtuva rände ühisjoon on tagasihoidlik oma piirkonna teistesse riikidesse siirdujate arv (vähem kui 10% väljarännanutest). Vahemere maade väljarännanutest on ligi 90% siirdunud mõnda Lääne-Euroopa riiki. Ka idaeurooplaste väljarände tähtsaim sihtkoht on olnud Lääne-Euroopa, kuid üle 20% Ida-Euroopast väljarännanutest on asunud elama Lõuna-Euroopasse. Põhjamaade osatähtsus rände sihtkohana piirdub idaeurooplaste puhul keskmiselt mõne protsendiga, erandi moodustab vaid Eesti oma Soome-suunalise rände tõttu.\nRände kui rahvastikuprotsessi üks oluline omadus on sündmuste korduvus. Küsitlusuuringutest on teada, et näiteks Eestis vahetavad inimesed elukohta keskmiselt 5–6 korda elu jooksul, nooremates põlvkondades näib see arv suurenevat. Riikidevahelise rände kontekstis on sündmuste korduvus aluseks tagasirändele (väljarändele järgnev naasmine lähteriiki), edasirändele (edasiliikumine sihtriigist mõnda järgmisse riiki) ja ringrändele (korduvad lahkumised ja lähteriiki naasmised). Mitme autori arvamuse kohaselt on nüüdisaegse rände üks tunnusjoon eespool mainitud keerukama ruumilis-ajalise mustriga rännete sagenemine (Sheller, Urry 2006; Skeldon 2012).\nJoonis 1.1.6. Tagasirände määr, Euroopa piirkonnad ja riigid, 2010. aasta loendusvoor\nMärkus. Prantsusmaa andmed puuduvad.\nJoonisel 1.1.6 esitatud andmete kohaselt on piirkondades tagasirände määr olnud kõrgeim Põhja-Euroopas (35%), kõige vähem naasid 21. sajandi alguskümnendil oma sünniriikidesse Ida-Euroopast pärit väljarännanud (8%). Riikide pingerea tipust võib leida Taani, kus sünniriiki naasnute osa ulatus 47%-ni. Kõige madalam tagasirännanute määr iseloomustas Euroopa Liidu riikidest aga Rumeeniat (1%). Eesti asub pingerea keskosa lähedal (17%), veidi eespool Lätist ja Leedust ning pisut tagapool Soomest. Tagasirände määrade võrdlemisel tuleb silmas pidada, et seda mõjutab eelnenud väljarände kestus. Euroopa Liidu uute riikide elanikud said piiranguteta liikumise võimaluse hiljem (6–7 aastat enne käsitlusaluse loendusvahemiku lõppu), seega on neist riikidest lahkunud inimestel olnud koduriiki naasmiseks aega vähem. Samuti on tagasirände määra põhjal raske hinnata, kas väljaränne viib mingil konkreetsel ajavahemikul riigist rohkem inimesi ära kui tagasiränne neid tagasi toob.\nTagasirände ja väljarände suhet kajastab tagasirände määrast täpsemalt igas riigis sündinute välja- ja tagasirände saldo. Positiivse saldokordaja puhul ületas riigisündinute tagasiränne ajavahemikul 2000–2011 väljarännet, miinusmärgiline näitarv tähistab vastupidist olukorda (joonis 1.1.7). Kõrvutades riikide järjestust sel ja eelmisel joonisel, võib täheldada sarnasust (Pearsoni seosekordaja 0,57). Piirkondadest on Põhjala ainus, kus riigisündinute välja- ja tagasirände saldo pole negatiivne (kordaja +6‰). Erinevalt kogurahvastiku rändesaldost ei saa riigisündinute puhul suurt pluss-saldot tekkida, sest sünniriiki tagasi rännata saavad üksnes need, kes on varem välismaale siirdunud. Kõige suurem välja- ja tagasirände negatiivne saldo iseloomustab Ida-Euroopat (–32‰).\nJoonisel esitatud saldonäitajad kehtivad kümnendipikkuse loendusvahemiku kohta, seega võib mõõdukat hälvet pluss- või miinuspoolele pidada tasakaalule üsna lähedaseks olukorraks. Kui võtta tinglikeks piirideks +10‰ kuni –10‰ kümnendi kohta, siis jäi tasakaaluvööndist väljapoole kaks tagasirände ülekaaluga riiki (Taani ja Kreeka) ja üheksa väljarände ülekaaluga riiki, neist enamik Euroopa Liidu idaosast. Väljarände ülekaal oli suurim Rumeenias (–83,5‰), Eestis sündinute rändesaldoks kujunes –25‰. Euroopa Liidu ainsa uue liikmesriigina oli riigisündinute rändesaldo väikeses plussis Horvaatias. Huvitav on siinkohal fakt, et just Horvaatias on inimarengu indeks Ida-Euroopa riikidest kõige rohkem tõusnud.\nJoonis 1.1.7. Riigisündinute välja- ja tagasirände saldokordaja, Euroopa piirkonnad ja riigid, 2010. aasta loendusvoor\nEespool kasutatud näitarvude aseainena on tagasirände iseloomustamiseks mõnikord kasutatud ka tagasirändajate osatähtsust riiki saabujate hulgas. Näiteks Eestis on see suhtarv aastatuhande vahetusest alates märkimisväärselt tõusnud, viimastel aastatel on tagasirändajad moodustanud umbes poole kõigist Eestisse sisserändajatest. Riikide võrdlus näitab paraku seda, et tagasirändajate osatähtsusel pole tagasirände määraga olulist seost, riigisündinute rändesaldoga aga on seos koguni negatiivne. Tagasirändajad moodustasid riiki saabunutest kõige suurema osa (51%) Euroopa Liidu idapoolsetes maades, kus tagasiränne on Euroopa piirkondadest väikseim. Selle põhjuseks võib pidada seda, et Ida-Euroopa ei ole mujalt, sh väljastpoolt Euroopat pärit sisserändajatele atraktiivne.\nKas ränne on demograafiliste väljakutsete lahendus?\nVäga oluline on selgitada, milline on rände seos Euroopa ühiskondade ees seisvate demograafiliste probleemidega. Euroopa Komisjoni dokumentides käsitletakse peamiste rahvastikuarengust lähtuvate väljakutsena rahvastiku vananemist ja tööealise rahvastiku vähenemist (EC 2006). Nende suundumuste mõju hindamisel on komisjon lähtunud majanduslikust vaatenurgast. Demograafiliste muutuste ebasoovitavate tagajärgedena nähakse majanduskasvu aeglustumist ja maksumaksjate ning maksutuludest toetatud rahvastikurühmade suhte halvenemist. Nende murede leevenduse üheks osaks peab komisjon sisserännet, mis tooks Euroopasse töökäsi väljastpoolt ja aitaks katta tööjõuvajakut nii suuremaid kui ka väiksemaid oskusi nõudvates valdkondades.\nRahvusvaheliselt tuntuima katse hinnata rände võimet rahvastiku vananemise ja vähenemise mõju tasakaalustamisele tegi ÜRO rahvastikuosakond möödunud kümnendi algul (UN 2001). Töö hõlmas kaheksat riiki (Itaalia, Jaapan, Lõuna-Korea, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa, USA ja Ühendkuningriik) ning kaht piirkonda (Euroopa ja EL-15 riigid). Eesmärk oli selgitada rände maht, mis hoiaks aastani 2050 ära tööealiste arvu vähenemise ja kindlustaks eakate demograafilise ülalpeetavussuhte stabiilsuse (eakate demograafiline ülalpeetavussuhe näitab järeltööealiste arvu ühe tööealise kohta). Tulemused näitasid, et enamiku hõlmatud riikide puhul tuleks tööealiste arvu kahanemise vältimiseks sisserännet praegusega võrreldes tublisti suurendada, Euroopa kui terviku puhul ligi kolm korda (161 miljonit sisserändajat poole sajandi vältel). Eakate ülalpeetavussuhte senisel tasemel hoidmine rände abil aga oleks lihtsalt võimatu. ÜRO arvutuse kohaselt oleks see Euroopa kui terviku jaoks eeldanud 2000.–2050. aastail 1,35 miljardi migrandi saabumist (sic!).\nÜlalpeetavussuhte rände abil muutumatuna hoidmise teeb võimatuks see, et ka riiki saabunud sisserändajad saavad iga aastaga vanemaks. Rände rahvastikku noorendav toime on seepärast ajutine, parimal juhul jätkub seda kolmeks-neljaks kümnendiks. Püsiva toime saavutamiseks peaks sisserändajate arv pidevalt kasvama, et uute tulijate üha suurem arv kaaluks üles varem saabunute vananemise. Rände piiratud võimet rahvastiku vananemist tagasi hoida kinnitavad ka muud andmed. Näiteks üleilmse rändearuande kohaselt oli 2015. aastal maailma rahvastiku mediaanvanus 30 aastat, ühest riigist teise rännanute keskmine vanus ulatus aga 39 aastani (UN 2016). Euroopa kogurahvastiku ja maailmajaos elava 76 miljoni sisserändaja mediaanvanus oli vastavalt 42 ja 43 aastat. Rände pikemas vaates ebaolulist mõju rahvastiku vanuskoostisele näitavad ka Euroopas alates 19. sajandi keskpaigast tänapäevani toimunud sisse- ja väljarännete analüüsid (Murphy 2016).\nKui eespool nimetatud tulemused panevad kahtluse alla sisserände suutlikkuse rahvastiku vananemisega seotud probleeme leevendada, siis teiselt poolt on tähelepanu juhitud ka rahvastikuvananemise mõju ülehindamisele kasutatavate näitajate lihtsakoelisuse tõttu. Nimelt võetakse rahvastikuvananemise ja ülalpeetavuse näitarvude aluseks tavaliselt vanusrühmade proportsioonid, näiteks eakate ülalpeetavussuhe leitakse vanemate kui 65-aastaste ja 20–64-aastaste inimeste arvu suhtena. Sellise käsitluse puudus on asjaolu, et ülalpeetavusmäära arvutamisel kasutatud earühmade piirid ei ole kooskõlas tööea tegelike vanuspiiridega ja kaugeltki mitte kõik tööealised pole tegelikult majanduslikult aktiivsed. Hiljutises uurimuses näitasid Sanderson ja Scherbov (2015), et tööjätuvanuse tõusu ja hõive muutuste arvestamisel kujuneb eakate ülapeetavussuhte eelseisev suurenemine märgatavalt väiksemaks kui earühmade proportsiooni põhjal võiks arvata.\nEuroopa Komisjoni rahvastikuküsimusi käsitlevates dokumentides pole demograafiliste väljakutsetena nimetatud rahvaarvu vähenemist ega elanikkonna rahvuskoostise teisenemist. Arvmudelite abil on tõestatud, et taastetasemest madalama sündimuse korral tekitab piisavalt kaua kestev sisseränne lõpuks olukorra, kus sisserändajad ja nende järeltulijad moodustavad sihtmaa rahvastikust enamuse (Espenshade jt 1982). Kas asjad ka tegelikult nii kaugele jõuavad, oleneb ühelt poolt sisserände mahust ja kestusest ning teiselt poolt sündimusest sihtmaades.\nEmpiiriliselt otsivad neile küsimustele vastust rahvastikuprognoosid, milles eristatakse rahvastikurühmi rahvuse või päritolu alusel. Euroopas on selliseid prognoose koostanud Hollandi, Taani, Norra ja Ühendkuningriigi statistikaasutused ning Eurostat, mitme riigi kohta on arvutusi teinud ka teadlased. Kõnealused prognoosid näitavad välispäritolu rahvastiku osa suurenemist kuni prognoosiperioodi lõpuni (enamasti on selleks aasta 2050). Ehkki üheski arvutustega hõlmatud Euroopa riigis ei jõudnud enamus- ja vähemusrahvastiku prognoositud suhe 21. sajandi keskpaigaks ümberpöördumiseni, ei saa kõnealuses suunas liikumist siiski eitada. Ühendkuningriigis võib briti põlisrahvastik hoogsa sisserände jätkudes muutuda vähemuseks 2070. aastatest alates. Austria, Belgia, Iirimaa, Hispaania ja Saksamaa kohta on ennustatud rändelist päritolu rahvastiku osatähtsuse tõusu 45–50%-ni 2060. aastateks (Lanzieri 2011). Ehkki prognoosid ei pruugi tegelikkuseks saada, näitavad need siiski seda, milliseks võib kujuneda demograafiline tulevik ulatusliku sisserände jätkumisel mitmes Euroopa riigis.\nEuroopas leidis 20. sajandi keskpaigas aset pööre mitu sajandit kestnud väljarändelt sisserände ülekaalule. Esimestena jõudsid sellesse rändearengu uude etappi Lääne- ja Põhja-Euroopa riigid, Vahemere maades käivitus hoogne sisseränne sajandi lõpukümnendil. Paljudes Euroopa riikides on praeguseks sisuliselt välja kujunenud demograafiline rändesõltuvus, mille puhul sisserände otsene ja kaudne mõju on peamine või ainus rahvaarvu ning tööjõu kasvu alalhoidev või selle vähenemist vältiv tegur. Rahvastikuprognoosid näitavad, et sisserände lõppemisel pöörduks rahvaarv pärast 21. sajandi keskpaika aeglasele kahanemisele ka Põhja-Euroopas, mis on kontinendi kõige suurema sündimusega piirkond (Eurostati andmetel oli summaarne sündimuskordaja 2014. aastal Põhjamaades keskmiselt 1,79 ja Euroopa Liidus keskmiselt 1,58 last ühe naise kohta).\nEuroopa Liidus eristuvad oma rändeolukorra poolest idapoolsed liikmesriigid, mis on aastate jooksul loovutanud ühenduse muudele piirkondadele ligi kümme miljonit inimest. Ehkki vaba liikumist üle riigipiiride peetakse Euroopa Liidu üheks suursaavutuseks, juhitakse kirjanduses tähelepanu ka Euroopa-sisese tasakaalustamata rände varjukülgedele (Ivanov 2009). Erinevalt väljaspool Euroopat asuvatest riikidest, kus rahvastik senini kasvab, iseloomustab Ida-Euroopat juba paarkümmend aastat demograafilise kasvupotentsiaali ammendatus. Selles olukorras süvendab ränne liidu idapoolsete riikide tööjõuvajakut, mis võib muuta rändeprotsessi osaliste ühise võidu maadevaheliseks nullsummamänguks. Euroopa Liidu mitu idapoolset riiki tasakaalustavad negatiivset liidusisest rändesaldot sisserändega ühendusse mittekuuluvatest sama piirkonna riikidest, mis kannatavad samuti depopulatsiooni all.\nAlapeatükis saadud tulemused näitavad ka Euroopa väikeriikide avatust ja rände suuremat mõju neile. See tõsiasi paistab kehtivat nii sisse- kui ka väljarände puhul, sest väikeriike iseloomustab sagedamini ühelt poolt keskmisest suurem välispäritolu rahvastiku osa ja teiselt poolt kodumaalt lahkunute suhtarv.\nKa Eesti tõusis riikidevahelistes võrdlustes esile mitme tähelepanuväärse erijoonega. Alapeatükis käsitletud ajavahemikku tervikuna vaadeldes ei mahu Eesti pikemaajaline rändeareng ühegi piirkondliku mudeli piiridesse. Kuni okupatsiooniaja lõpuni lähendas plussmärgiline rändesaldo Eestit Põhja- ja Lääne-Euroopale. Iseseisvuse taastamisele järgnenud perioodil on Eesti rände puhul aga jälginud Ida-Euroopa arengujoont, lähedus Põhjamaadele on selgesti täheldatav üksnes väljarände geograafias. Vaatamata 20. sajandi lõpul toimunud ulatuslikule tagasirändele hoiab Eesti välispäritolu rahvastiku osatähtsuselt Euroopa Liidu riikide hulgas teist kohta. Järgnevates peatükkides peaks selguma, kuidas kajastuvad need jooned Eesti rände- ja lõimumispoliitika rõhuasetustes.\nEuroopa Liidu kui terviku vaatenurgast on rahvastiku ränne liikmesriikide vahel üsna tagasihoidlik: käesoleva kümnendi algul elas väljaspool sünnimaad, teistes liikmesriikides kokku 4% liidu elanikest. Keskmisest väiksem on vastav suhtarv Skandinaavia riikides, mille elanikud on piiranguteta liikumisvabadust naabermaade vahel kasutanud juba üle 60 aasta. Põhjamaade kogemus näitab, et piiride avatusega ei pruugi kaasneda rahvastiku massilist valgumist üle riigipiiride isegi siis, kui riikide keeleline ja ajaloolis-kultuuriline lähedus loob selleks suurepärased eeldused. Eelnevaga haakub ka riigisündinute välja- ja tagasirände tasakaal kahes kolmandikus Euroopa Liidu riikides. See annab tuge seisukohtadele, mille kohaselt iseloomustab nüüdisaega eluaegse ja pöördumatu rände asemel sageli lühema kestusega mobiilsus (Sheller, Urry 2006; Skeldon 2012).\nRahvastikuvananemisele saab rändel olla vaid selle mõju mõne aastakümne võrra edasi lükkav roll. Edukas kohanemine vananemisega – mis kujutab endast demograafilise nüüdisajastumise paratamatut kaasnähtust – eeldab ühiskonnalt mitmekülgsemat ja tõhusamat vastust kui sisseränne suudab pakkuda. Samal ajal on töökäte arvu vähenemist sisserände abil võimalik tõepoolest leevendada, vähemalt niikaua, kui maailmas leidub kiire rahvastikukasvuga või madalama heaolutasemega piirkondi. Selle tee kaaslane aga on rahvastiku koostise teisenemine.\nSeniste rändesuundumuste jätkudes moodustaksid sisserännanud ja nende järeltulijad 21. sajandi teisel poolel mõnes Euroopa riigis põlisrahvastikuga arvuliselt võrreldava või isegi sellest suurema osa. Seda muutust on mõned rahvastikuteadlased nimetanud kolmandaks demograafiliseks üleminekuks, rõhutamaks selle sümboolset tähendust (Coleman 2006). Põlisrahvastiku vähemuse ennustamine võib tunduda tabloididemograafiana, kuid alapeatükis esitatud rändelise rahvastiku osatähtsus näitab, et mitmes Euroopa riigis on üle poole teest selles suunas juba käidud. Edasine oleneb paljus sellest, kui avatuks sisserändele riigid eelseisvatel kümnenditel jäävad.\nAutorid tänavad Jaak Valget soovituste eest. Käesoleva alapeatüki alus on haridus- ja teadusministeeriumi rahastatud sihtteema SF0130018s11 toel tehtud uurimistöö.\nColeman D. (2006). Immigration and ethnic change low-fertility countries: A third demographic transition. Population and Development Review, 32 (3): 401–446.\nEspenshade, T. J., Bouvier, L. F., Arthur, W. B. (1982). Immigration and the stable population model. Demography, 19 (1): 125–133.\nEC (2006). Demographic future of Europe: from challenge to opportunity. Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities.\nMurphy, M. (2016). The effect of long-term migration dynamics on population structure in England & Wales and Scotland. Population Studies, 70 (2): 149–162.\nSanderson , W.C., Scherbov, S. (2015). Are we overly dependent on conventional dependency ratios? Population and Development Review, 41(4): 687–708.\nSheller, M., Urry, J. (2006). The new mobilities paradigm. Environment and Planning A 38 (2): 207–226.\nSkeldon, R. (2012). Going round in circles: Circular migration, poverty alleviation and marginality. International Migration, 50 (3): 43–60.\nUN (2001). Replacement migration: Is it a solution to declinig and ageing populations? New York: United Nations.\nVan Mol, C., De Valk, H. A. G. (2016). Migration and immigrants in Europe: A historical and demographic perspective. In Garcés-Mascareñas, B., Penninx, R. (eds.). Integration processes and policies in Europe. Contexts, levels and actors. Springer, 31–55.


Koerte usside jaoks mõeldud tabletid: narkootikumid, ravimid, ravimid, tuharad, suspensioon - Võimsus May\nKoerad (ussid või ussid) parasiidid - väga levinud nähtus. Veelgi enam, lemmikloomad ja hulkuvad koerad on peaaegu võrdselt vastuvõtlikud nakkusele.\nKoera keha on enamiku usside lõplik omanik. Paljud tüüpi ussid on inimestele ohtlikud, eriti lastele. Mõne lemmikloomade hooletus on nende perekondadele kallis. Kohusetundlikud aretajad on teadlikud lemmikloomade õigeaegse ennetamise ja ravi tähtsusest veterinaararsti järelevalve all, kes aitab teil leida koertele usside jaoks õige vahendi.\nMida peate teadma koertel olevate helminte nakkuste kohta?\nTuvastage parasiitosuse esinemine loomal välismärkide ja laborikatsete abil. Kliinilised manifestatsioonid sõltuvad koera usside tüübist, vanusest ja füüsilisest seisundist. Kõige tavalisemad sümptomid on:\nvähendatud või vastupidi suurenenud, mõnikord ebaõige söögiisu;\nkehv kehakaalu tõus, kutsikad halvendavad, nad arendavad rahhiid;\nigav kate, mõnes kohas võib välja kukkuda;\npuhitus, eriti kutsikad;\nebastabiilne väljaheide - kõhukinnisus või sagedane kõhulahtisus koos vere ja lima osakestega;\nsageli luksumine, äkiline oksendamine pärast söömist;\nloid käitumist, koer väsib kiirelt;\nvähendatud puutumatus, mitmesuguste nakkuste liitumine;\nallergilised haigused (dermatiit ja teised nahakujutused);\ntoidutamise raskused, köha;\nkoera indekseerib preestri põrandat tugevate anatoomiliste sügeluste tõttu;\nusside avastamine fekaalide või emeetikumide massides visuaalse kontrolli abil.\nTähelepanu! Mõnikord võib haigus olla asümptomaatiline.\nKui te arvate, et teil on võimalik infektsioon, soovitatakse laboris kontrollida looma ja kolmekordseid igapäevaseid väljaheiteid. Intensiivse sisserände korral ilmneb koer arenev aneemia, soole obstruktsioon, mehhaanilised kahjustused ja seedetrakti paisumine, mis põhjustab looma vältimatut surma. Kui leiate mõned neist sümptomitest, peate pöörduma spetsiifilise antihüpertensiivse ravi poole.\nSee on tähtis! Koerad (tabletid, tilgad turjas, suspensioon) valivad ja annavad uimasteid õigesti, võttes arvesse konkreetse looma tunnuseid ja helmintiaasi tüüpi.\nOn kolm teadaolevat parasiitide rühma:\nCestodes (lindi parasiidid).\nKoerte kõige levinumad helmint-sissetungid meie riigis koertel on toksokarioos ja toksaraktoos (nematoodooside rühmas), dipilidioosid (kestoodooside rühmas). Venemaa põhjapiirkondades esineb trematodoosi rühma opisthorosoosi. Ascariios on inimeste jaoks ohtlik.\nKuidas kasutada koerad?\nKoertele mõeldud usside või teise vormi ravimid on ette nähtud nii terapeutiliste kui ka profülaktiliste eesmärkide jaoks.\nEnnetus on ainus viis vähendada või vältida loomade nakatumist ussidega. Noorte ja täiskasvanud koertega ravitakse tablettide, suspensioonide või tilkadega turskudel skeemide järgi, võttes arvesse vanuse omadusi ja usside tüüpi. Vahendid on laialdaselt esindatud veterinaarapteekides, hind võib Venemaa eri piirkondades veidi varieeruda.\nKuidas on anthelmintikakleidid?\nPuhtatõuliste koerte tervislike järglaste saamiseks peate enne leukotteid kandma vajalikku ravimit. Neonataalsed kutsikad alustavad anthelmintikat ravi esimest korda kahe nädala vanuselt, seejärel korratakse 2 või 4 nädalat hiljem ja järgitakse veterinaararsti soovitusi; neile tuleb antihelmintikumi anda 14 päeva enne vaktsineerimist.\nEsimene annus (sageli poolest vanusest) tavaliselt surmab täiskasvanud parasiite ja nõrgestab muid ussaid, kellel pole aega seksuaalselt küpseks saada ja kestab mune, ja järgnevad kursused (juba täisannuses) hävitavad lõpuks kõik parasiidid. Glistogonat peab tingimata olema kõik ühe pesakonna kutsikad ja üksteisest eraldi, et vältida ravimi kordumist või väljajätmist. Selline astmeline muster on õrn noorte loomade kehas, mille ussid on nõrgad või nõrgestanud.\nMilliseid ravimeid kasutatakse kutsikate ravimiseks?\n1. Drontal Junior - efektiivne nematoodoos (Toxocara canis on kõige levinum haigusjuht koertel Venemaal). Ravimit manustatakse koerale 1 ml kaalukoormusega 1 ml, suspensiooni segatakse väikese koguse toiduga või süstlaga suu kaudu süstitud süstlaga. Soovitatav on manustada ravimit tühja kõhuga üks kord lahtisti. Ennetus viiakse läbi 14 päeva vanuselt, seejärel üks kord kuus kuni poole aasta jooksul või vastavalt mõnele teisele veterinaararsti ettenähtud kavale.\n2. Dirofeen - suspensioon ja tabletid, mis on efektiivne ravim, kui nakatunud nematoodid ja tsestodes kutsikad ja kassipojad. Soovitatav annus on 1 ml suspensiooni või 1 tabletti 1 kg looma kohta. Seda manustatakse hommikul tühja kõhuga väikese koguse toiduga või suu kaudu süstlajaoturiga. Lahkuvate ainete määramine pole nõutav. Profülaktika eesmärgil kasutatakse neid samadel tingimustel nagu drontaal.\n3. Prazitel ja prazitsid (suspensioon) - väikeste tõugude kutsikate ja väiketõugude koertel esinevate ümarate ja paeluvate parasiitide poolt põhjustatud helmint-nakkuste ennetamiseks ja raviks. Annuse arvutamine - 1 ml / 1 kg loomse massi kohta. Andke 10 või 14 päeva enne vaktsineerimist, ennetavalt ettenähtud kahe nädala jooksul kutsutud kutsikaid tugeva sissetungiga, korrata 10 päeva pärast. Ennetuskursused - iga kolme kuu tagant.\n4. Tugevus - libisedes kutsikatele ja kassipoegadele, kes on ravimi antiparasiidivastase aine südames väga paljude toimemehhanismidega - selemektiiniga. Ravimit iseloomustab vähene toksilisus ja kõrge efektiivsus, seda kasutatakse kirbude kõrvaldamiseks, lindude ja ümarusside sissetungide ravimiseks ja vältimiseks. Annus sõltub looma massist: imikutelt kasutatakse 6-nädalaseks annuseks 15 mg pipetti, kuni 5 kg väikeste koerte puhul - 30 mg pipetiga, suurema massiga loomadele sobib 45 mg pipett. Ravimit kasutatakse ühekordseks, et suurendada efektiivsust ja vältida uuesti sissetungi - korduvalt kord kuus. Ravimi puuduseks võib olla ainult suur jaehind.\nMilliseid ravimeid eelistatakse täiskasvanud koerte jaoks?\nCannavtel Plus tableti kujul - kasutatakse suurtes koertes kombineeritud helmintiaasi korral. Ravim on prazikvanteeli (5 mg) ja fenbendasooli (50 mg) kombinatsioon. Annustamine - üks tablett iga kümne kilogrammi koera kehakaalu kohta. On vaja anda ravimit lihaga, putru või muu toiduga. Oluline on tagada, et koer võtaks koos tabletiga nippi.\nDrontal Plus tableti kujul kasutatakse ka mitmete invasiide kombineerimisel sama doose suurte koertega. Ennetavad kursused toimuvad üks kord iga kolme kuu järel, samuti kümme päeva enne vaktsineerimist, enne paaritumist ja enne emade sünnitamist.\nPrazitsid tabletid - annus ja raviskeem on sarnased.\nPrazitoli suspensiooni kujul kasutatakse suurtes tõugudes koertel annuses 1 ml / 10 kg kehakaalu kohta. Režiim on sarnane.\nAzinox pluss tabletid suukaudseks manustamiseks invasioonina ümmarguste ja paelussidega. Andke ravimit hommikul tühja kõhuga ilma eelnevalt tühja kõhuga väikese koguse sööda kiirusega 1 tablett 10 kg koera kehakaalu kohta. Ennetust tuleks teha iga kolme kuu tagant.\nFebtal combo - ravim, mille koertele ja kassidele on palju erinevaid toiminguid, manustatakse üks kord annusena 1 tablett / 1 kg lemmiklooma kohta. Täiskasvanud koeri ravitakse kolm päeva järjest kiirusega 1 tablett / 3 kg koera kehakaalu kohta päevas.\nAdvokaat (turjakast) langeb antiparasiidivastase ravimina, mis on eriti aktiivne välistest parasiitidest (puugid, kirpud, utvad, kirbikud) ja sisemised (nematoodide ja kestode vastsed ja täiskasvanud isendid). Annus sõltub koera suurusest ja kehamassist: kui 4-10 kg, siis piisab, kui 1 ml ravimit turjakastatakse piisava koguse pipetiga. Kui loom kaalub 10-25 kg, tuleb 2,5 ml pipetti. Üle 25 kg koera puhul on vaja 4 ml pipetti. Kahte ravi eesmärgil kasutatavaid tilkasid kasutatakse üks kord, võimaliku igakuise taotluse vältimiseks.\nTuleb märkida, et on vaja järgida mõningaid lihtsaid reegleid koerte tõhusamaks deworedistamiseks:\nravimid tuleb ostetud veterinaar apteekides arsti juhiste kohaselt;\nravim peab olema optimaalne hind ja hea säilivusaeg;\non vaja hoolikalt uurida anthelmintikanäitajaid, eriti koerte tõugu näidustusi ja võimalikke vastunäidustusi;\nlaboratoorsete testidega on soovitav koertel esinevate usside esialgne kinnitamine;\nravimi vormi (tabletid, suspensioon, tilgad turjakülviks) teostab veterinaararst, kuni kuu aega või väiksemate tõugude loomad saavad tavaliselt pärast kuu ja tavaliselt täiskasvanuid - koerte usside jaoks mõeldud tablette;\nKorduva ravikuuri saab kõige paremini teha mitmesuguste anthelmintiliste tegevuste alternatiivsete preparaatidega sõltuvuse vältimiseks;\nenne dewormingut on vaja koera puhastamist parasiitide põhikandjatena puhastada;\ntuleb meeles pidada, et ükskõik milline ravim on mürk, pole oluline, mis hinnaga see on ja kes on tootja, seetõttu peab lähenemine olema individuaalne. Kuigi tänapäevased parasiidivastased ravimid on vähem toksilised ja paremini talutavad. Kui koer välja näeb tervislikult ja testide läbimiseks pole võimalust, siis piisab ennetuskursuste läbiviimisest üks kord kuus kuud;\nmaksa kaitsmiseks kasutada hepatoprotektoreid (Karsi või teisi), mida on soovitatav anda koer ajal ja vahetult pärast dewormingi väljakujunemist, samuti sorbendid, mis eemaldavad parasiitide toksiine kehast;\net koer peab sööma tablette või alla võtma suspensiooni, kasutades tilka turjaküljel, on lemmiklooma vette lasta ainult kaks tundi.\nHelmonti nakatunud koerte ennetamine\nEnnetusmeetmeid vähendatakse mitmete aluspõhimõtete hulka:\nlemmikloomade vaba kontrollimatu jalutamise ja kodutuse ärahoidmine;\njälgida koera toitu, vältida liblika vee, määrdunud veekogusid, teiste loomade väljaheidete söömist jms;\nKoertele ei tohi anda mageveetoru toorikku, et vältida usside saastumist;\naeg võtta meetmeid, et vabaneda kirbudest, puukidest, muudest ektoparasiitidest - helminteede kandjatest, loomade tervikliku antiparasitava ravi läbiviimisest;\nmitte lubama kodulooma koduloomade tihedat kontakti;\nhoidke väikelasi kingad korterkoerte käeulatuses;\nkoerte eemaldamine enne paaritamist, seejärel enne sünnitust, peske nibusid koerte imetamise ajal sooja veega, et vähendada järglaste sissetungi ohtu;\nlooma ei tohiks vaktsineerida ilma eelneva dehüdratsioonita (10 või 14 päeva enne vaktsiini manustamist).\nVastutus kõigile neile, kes on ohvriks langenud, on täielikult loomade omanikele.\nLoomade ennetamise ja õigeaegse ravi lihtsate eeskirjade järgimine on lemmikloomade ja kõigi koerte kasvataja perekonnaliikmete tervise võtmeks.\nKogu oma elus, koerad, nagu kõik teised soojaverelised loomad, eluea jooksul alluvad ektoparakkude ja endoparasiitide nakatumisele. Parasiitide ussid (ussid) kujutavad endast erilist ohtu meie nooremate vendade tervisele. Helminte võib elada mitmesugustes siseorganites - maksas, kopsudes, sooltes, südames, põhjustades seeläbi tõsist kahju loomade kehale.\nKui te ei võta sobivaid meetmeid, võib tugev helmintüüpne invasioon põhjustada soolepõletikku, mis tooks kaasa surmaga lõppeva tulemuse. Virmid põhjustavad eriti väikseid kutsikaid. Seega, et vältida nakkust ohtlike endoparasiitidega, tuleb kaks või kolm korda aastas läbi viia ennetav de wormimine, kasutades loomadele anthelmintikume. Käesolevas artiklis esitame loetelu kõige tõhusamatest veterinaarravimitest (anthelmintikumid), mida traditsioonilises veterinaarmeditsiinis kasutatakse ravi- ja profülaktika eesmärgil.\nVeterinaararstid näevad ette antihelmintiidsed (anthelmintikumid) farmakoloogilised preparaadid mitte ainult koertel krooniliste invasioonide raviks, vaid ka täiskasvanud lemmikloomade ja kutsikate jaoks helmint-nakkuste ennetamiseks. Täna, veterinaarkliinikus vetaptekakhis, on esitatud suur hulk erinevate hinnakategooriate anthelmintikume sisaldavaid ravimeid, mis erinevad ka nende omavahelises suhtluses.\nEnamik kaasaegseid ravimeid on keeruline ja laia tegevusvõimalusega, on tõhusad mitut tüüpi usside vastu, hävitavad helminte kõikidel nende arenguetappidel. Hävitage koheselt vastsed, parasiitide munad, vähendage uuesti nakatumise ohtu. Erinevate vanuserühmade ja tõugude loomadel sobivad mitmesuguste helmintiaaside raviks, et vältida nakkusi koertel ohtlike endoparasiitidega.\nSeoses farmakodünaamika, antelmintikud tabletid ussid koerad kaasa arukalt rakumembraanide ussid kaltsiumi ioonid, mis omakorda põhjustab hingamisteede halvatus, neuromuskulaarsete endoparasiidid süsteemi, mis viib nende surma.\nToimeainete maksimaalne kontsentratsioon, mis kuulub anthelmintikumide hulka koerte kehas, märgitakse 30... 120 minuti jooksul pärast allaneelamist. See kõik sõltub veterinaarravimite farmakoloogilistest omadustest ja efektiivsusest.\nAnthelmintikumid on reeglina komplekssed ja sobivad raviks, ennetamiseks:\nKoertele mõeldud antihelmintikumid on saadaval mitmesugusel kujul: tabletid, suspensioonid, mis on mõeldud peamiselt kutsikate jaoks, alates 8-10 nädala vanusest, pastadena, spetsiaalsed pastad turjas. Enamikel veterinaarravimitel on madal toksilisus, neil puudub kumulatiivne toksiline toime ja loomad neid hästi talutavad. Soovitatud terapeutiliste annuste korral ei esine kõrvaltoimeid.\nHoolimata suurtest välismaistest kodumaiste anthelmintikumide hulgast, mida on kergesti võimalik osta igas veterinaarapteegis, soovitavad veterinaararstid kasutada järgmisi veterinaarravimeid:\nTerapeutilisteks ja ennetavateks eesmärkideks on soovitatav anda koertele antihelmintikumide ravimid tühja kõhuga, üks tund enne peamist sööki. Sagedus, ravi, ravimit peab määrama veterinaararst. Selleks, et lemmikloom ei kahjustaks, tuleb enne farmakoloogilise toimeaine kasutamist lugeda hoolikalt annotatsiooni, mis peaks olema pakendis ravimiga. Rangelt kinnitatud näidatud doos, mis arvutatakse koera kehamassi põhjal.\nKutsikate, noorte loomade, täiskasvanute ennetamiseks viiakse profülaktilist dewormingt läbi vähemalt kaks kuni neli korda aastas. Samaaegselt pühkima ussid, see on ka soovitav töödelda villa kate koerad kirbud, puugid ja muud ektoparasiidid, mis on vedajate munad, vastsed parasiite ohtlik.\nLemmikloom on kohustuslik läbi viia 10-14 päeva enne profülaktilist vaktsineerimist, revaktsinaate ja samuti kuu aega enne planeeritud paaritamist.\nFarmakoloogilise firma Bayer kompleksse toimega antihelmintikum ravim. Kasutatakse segahelmitiste invasioonide ärahoidmiseks, raviks. Drontal Plus'il on meeldiv lõhn koertele, maitse, luu kuju, mis hõlbustab helmintiliste invasioonide vältimist ja ravi. Isegi kui koer keeldub võtma "maitsvat" ravimit, tableti jahvatades, segage seda oma koera lemmikmaitsega. Samuti võite veterinaarpreparaadi lahjendada vees, piimas.\nDrontal Plus peamised toimeained: püranett, embonaat, prazikvantel. Vetpreparat on tõhus võitluses ümarate paelusside ussidega, endoparasiitide tapmine kõikidel nende arenguetappidel. Üks tablett on mõeldud 10 kg kehakaalu kohta koerale. Seda saab kasutada dekoratiivsete, miniatiivsete tõugude koerte, samuti 10-aastastele kutsikate profülaktiliseks raviks.\n"Drontal Plus" viitab madala mürgisusega veterinaarravimitele. Soovitatavate annuste järgimisel on kõrvaltoimeid väga harva esile kutsutud.\nAnthelmintikalised tabletid põhinevad prazikvantelil (50 mg), fenbendasoolil (500 mg). Vetpreparat on laia tegevusvõimalusega, efektiivsem lameda, lindi ja ümarusside vastu. Kuulub madala mürgisusega allergiavastaste ravimite rühma. Kõrvaltoimed ilmnevad juhul, kui ravimit ei täideta, samuti loomadel, kellel on ülitundlikkus ravimi toimeainete suhtes. Sellisel juhul võib tekkida kõhulahtisus, oksendamine, sage süljevool, depressioon.\nÜks tablett "Canquantel Plus" on mõeldud koera 10 kg kehamassi kohta. Seda ei soovitata kategoriliselt kasutada lakteerivate, lakteerivate kuttude, ammendatud, nõrgenenud koerte glomerüütide invasioonide raviks. Määrake segapära leviku ennetamiseks, raviks üle kahe kuu vanustel kutsikatel. Kutsikate jaoks soovitavad veterinaararst "Canquantel Plus" kasutamist geeli kujul.\nMilbemaks - efektiivne antihelmintiline veterinaarravim, mis on toodetud tableti kujul ja mille on välja töötanud farmakoloogiline firma Novartis. Iga tablett sisaldab ppratsikvanteeli (25, 125 mg), milbemütsiini (2,5, 12,5 mg). Saadaval kahes annuses: väikeste dekoratiivsete tõugude puhul - tablett koerale 1-5 kg kehakaalu kohta ja suurte tõugude esindajaid (üks tablett loomade kohta, mis kaalub 5-25 kg).\nVetpreparat on tõhus sooleematoodide, tsestoode vastu. Antihelmintikum on vastunäidustatud koertele karjatamiseks tõud (collie, sheltie, bobtail, ülitundlik loomad, kes võivad tekkida allergilised reaktsioonid toimeaine ravimi. See on rangelt keelatud kohelda sooleparasiitinfektsioonide kutsikad kahe nädala vanuselt ja kui teie lemmikloom diagnoositud krooniline patoloogia neerudes operatsiooni maks.\nSoovitatav on anda ravimi purustatud kujul koos koera lemmik-delikatessiga. Pulbrit saab segada veega, piimaga ja süstida suu kaudu steriilset süstalt ilma nõelata. Anthelmintikumi puudused tulenevad suhteliselt kõrgest maksumusest, kõrvaltoimete võimalusest, eriti kui annotatsioonis soovitatud annust ei järgita. Võib kasutada usside levikute ennetamiseks ja raviks ainult kliiniliselt tervislikke koeri.\nAntihelmintiinne aine, mis on välja töötatud imidaklopriidi, moksidektiini, alusel. Vetpreparat on saadaval neljas variandis, nii et teie lemmikloomade suurust ja kehamassi arvestades võite alati leida ravimeid erinevate vanuserühmade koertele. "Advokaat" on efektiivne mitte ainult ümarate, muud tüüpi helminteede, vaid ka ektoparasiitide põhjustatud helmintiaasi vastu.\n"Advokaati" ei kasutata nõrkade, haigete, ammendatud koerte kui ka nooremate kui 7-8-nädalaste kutsikate hoolduseks ja profülaktikaks.\nTõhus kompleksne antihelmintiinne ravim. Saadaval valge kuubikute kujul, millest igaüks sisaldab 40 mg oksibendasooli, 200 mg niklosamiidi. Antigelmintik koerad hävitab tsestode, nematoodid nende arengu kõikidel etappidel. Puhas vormis on võimalik segada kuubikuid, pulbrina purustatud, toiduga, lemmiktoiduga. Annustamine: üks kuubik 10 kg koera kehakaalu kohta.\n"Polyvercan" on rangelt keelatud kutsikatele, kes on alla nelja nädala vanused, rasedad, lakteerivad emased, väsinud, väga nõrgenenud koerad. Kõrvaltoimed on võimalikud ülitundlikkuse korral ravimi toimeainete suhtes, samuti kui soovitatav annus on ületatud.\n"Prokox" on loomade jaoks kompleksne tõhus antigeelmüütik. Saadaval peatamise kujul. Sisaldab emodepsi (0,9 mg), toltrasuriil (18 mg). Vetpreparat kõigil arenguetappidel tapab soolemmatode, koktsiide. Ärge kasutage koertel, kellel on häired, maksa, neeru, rasedate, lakteerivate emaste kollakohad patoloogiad, nooremad kui kahe nädala vanused kutsikad. Soovitan kasutada koerte karjast tõugude jälitamist ettevaatlikult.\nPrazitsid: suspensioon kutsikatele, koerte dekoratiivsed tõud\nPrazitsid-suspensiooni veterinaararstid, kes on ette nähtud väikeste kutsikate ennetamiseks, raviks alates 8. elunädalast, segatud helminte infektsioonid. Vetpreparat pakub terviklikku kokkupuuteviisi. Tõhus toksikakroosi, nematoodooside, toksaskarjade, teniidoosi, dipilidia, ehhinokokoosi, mesokesteetiku, nematodoosi-kestodoosne invasioonide korral. Ravimit on väga kerge annustada loomade mis tahes kaalu alusel, vältides seega üleannustamist.\nRavimil on lemmikloomadele meeldiv maitse, piimakokolaadi lõhn ja piima pipett, mis hõlbustab narkootikumide naughty, vali koerte kasutamist.\nPeamised toimeained on püranteeli pamoaat, prazikvanteel (5 mg). Samuti on olemas abiained, mis suurendavad toimeainete toimet.\n"Dirofeen" - anthelmintikum koertele, mis on toodetud tablettide kujul, millel on loomadele meeldiv liha maitse. Toimeained toimivad peamiste helminteede vastu ja endoparasiitid surmavad endoparasiitide arengu kõikidel etappidel.\nAntihelmintikum kuulub mõõduka mürgisusega ravimite rühma, on taskukohase hinnaga, ei põhjusta kõrvaltoimeid, kuid vastab soovitatavale terapeutilisele annusele. Üks tablett on mõeldud 10 kg kehakaalu kohta koerale.\nUue põlvkonna kompleksse toimega antihelmintikum. Tootmisriik - Sloveenia. Saadaval pillide kujul. See kuulub loomadele madala mürgisusega ravimite rühma.\nVetpreparat on efektiivne peamiste usside, ümarate lindude parasiitide usside vastu, nimelt peamiste usside vastu. Üks tablett on ette nähtud koerte kehakaaluks 35 kg, nii et veterinaararstid soovitavad kasutada seda veterinaarpreparaati segatud helmintoosi ennetamiseks, raviks ja ennetamiseks suurte, keskmiste, hiiglaslike tõugude esindajate hulgas. Enne dewormingut pole vajadust kasutada lahtistid, et koer saaks nädala dieedi päev.\n"Dekhinel Plus'i" võib rasedatele emadele raseduse viimasel trimestril anda kutsikatele alates seitsmest elunädalast.\n"Envir" - kompleksne põletikuvastane ravim, millel on ulatuslik, keeruline toime spekter. See mõjutab lindi, ümmargused ussid, hävitab endoparasiidid nende arengu kõikidel etappidel. Veterinaarravimi peamised toimeained on püranteeli pamoaat (embonaat), prazikvanteel, febanteel.\nSaadaval helekollase tableti kujul. Pyrantelit sisaldavad asjad ei ole soovitatavad samaaegselt. Ärge kasutage nõrgenenud, vaegnenud, kliiniliselt haigete koerte raviks. Envier rangelt ja imetavatel emastel on rangelt keelatud.\n"Pratel" on universaalne anthelmintikum, mille koertel on kompleksne spektrimeetod. Saadaval helekollase värvi tabletidena, samuti suspensiooni kujul, mis on ette nähtud kutsikate ussipõletike vältimiseks, raviks, koerte dekoratiivsed tõud. Toimeaine on Pyrantel Embonate.\nPratel on efektiivne ümarate paelusside usside vastu. Toimeained avaldavad endoparasiitide neuromuskulaarset süsteemi, mis viib nende kohese surma. Kasutatud raviks kidakärssuss, toksokariaas, hydatidosis koertel eri vanuses ja eri tõugu.\nFebtal on anthelmintikum, mis on välja töötatud toimeaine fenbendasooli alusel. Sellel komponendil on kahjulik mõju tsestodele, nematoodidele, parasiitide tapmisele nende elutsükli kõigil etappidel. Vetpreparat rikub helminteede süsivesikute ainevahetust, mikrotuubulite funktsioone, mis põhjustab nende kohese surma. Üks portsjon on ette nähtud koera 1,5 kg kehamassi jaoks. teraapia on kavandatud kolm päeva. Antigeelmintik annab koertele tund enne peamist sööki.\nNagu näete, on täiskasvanud koertele, terapeutilistele ravimeetoditele ja profülaktilistele eesmärkidele sobivad tõhusad anthelmintikumide ravimid suhteliselt suured. Kuid ikkagi soovitame tungivalt kasutada veterinaararsti abi, kes suudab omandada piisava ravi helmintiarse nakatumise eest, valib tõhusad veterinaarravimid. Sellisel juhul on võimalik mitte ainult vältida mis tahes koera nakatumist ohtlike endoparasiitidega, vaid ka vältida kõrvaltoimete tekkimist.\nMillised on parimad anthelmintikumid koertele ja kutsikatele?\nKoerte jaoks on palju erinevaid anthelmintikume. Nad erinevad teatud parasiitide toimemehhanismide ja teatud vanuse või tervisliku seisundi loomade ohu taseme suhtes.\nSeetõttu peate enne ravimi ostmist konsulteerima veterinaararstiga, et ravi võimalikult täpselt valida.\nKoerte kõige populaarsemate anthelmintikurite nimekiri\nOn olemas mitmeid universaalseid anthelmintikume, millel on kõige laiema toime spektriga tõhusus kõigi koertel esinevate kopsupõletike vastu. Kõige kuulsamad neist on:\nSellised ravimid nagu Azinox Plus, Alben "S", Febtal, Dirofen, Prazitsid, Serko-N DOG, mõjutavad ümmarguste ja paelte helminteid kõigil nende arenguetappidel. Piradek on ette nähtud profülaktiliseks ja terapeutiliseks eesmärgil nematoodooside, sealhulgas toksarkaunsoosi, toksikarroosi, untsariaria, ankülostoosi ja trichocefaloosi korral.\nFendasool on mõeldud mitte ainult raviks, vaid ka hemolüütiliste nakkuste ennetamiseks, mis on põhjustatud nematoodidest ja tsestoodidest. Ravim on aktiivne nii täiskasvanud usside, tsestode kui ka seedetraktis ja kopsudes elavate nematoodide munades ja vastsetes. Panacur on mikrogranulaarne valge või kollakas pulber.\nSee võimaldab edukat dewormingut koos ankülostomatoosiga, toksokaroosiga ja tenisioosiga. Tronciili kasutatakse mitmesuguste nematoodide, sealhulgas ascaris'e, samuti lindi helminteede ja täppide kasvatamiseks.\nRavimil on eriti laiaulatuslik tegevus. See peatab kirpude munade inkubeerimise ja tapab täiskasvanud putukaid, eemaldab kaelust ja kõrvaparvereid, hävitab südameid kahjustavaid dirofilariaate, eemaldab ka ümarusside (toksokaraadid ja ümarussid) ja konnakivi.\nVermidiin on laia toimespektriga kombineeritud ravim. See kuulub turistiklassi ja seda kasutatakse igas vanuses koertel esinevate helmint-nakkuste vältimiseks ja raviks. Segahelmptüaaside puhul on soovitatav kasutada Caniquantel Plus'i. Mõnel koeral ei ole lihtne mitte-maitsvat pilli anda. See kehtib eriti väikeste tõugude kohta. Eriti selliste lemmikloomade jaoks on maitsvaid ettevalmistusi.\nNäiteks Gistaralil on liha maitse ja samal ajal ravib ta kestodes ja nematoodeid põhjustatud helmintiaasi. Kutsikad on parem anda spetsiaalseid anthelmintikume, mis on väikeste kehade jaoks ohutumad. See on magusat vaseliit Prazitsid, Drontal Junior, Dirofen, suspensioon Pocox, Febtal Combo, Caniverm.\nPreparaadid koerte usside töötlemiseks: ülevaade populaarsete ravimite kohta igasuguste tõugude jaoks\nKaitse oma koera nakatumise ussid on peaaegu võimatu. Kuidas tänaval, nad urgu oma nina maa, haaras tema suu, et ei ole teada, hoolikalt nuusutada kõike, mis on teel, sealhulgas fekaalid teisi loomi.\nAga isegi kodus Lemmikloomad ei ole tagatud infektsiooni vastu sooleparasiidi kui nad on söönud toorest liha ei põhjalikult testitud sanvrach, jah, isegi lihtsalt läbi sooleussidega tsüstid tõi tuul.\nSelles olukorras on ainus asi, mida hooliv omanik saab teha, päästa oma lemmiklooma parasiitidest võimalikult säästlikult.\nSeepärast on vaja valida selliste toodete ussid koerad, et hävitada ja kitsenduse sooleparasiidi ilma põhjustades selle mingit kahju looma.\nParim de-vingerdamine ravi on vaja meeles pidada, et ta peab mitte ainult hävitada ussid ja nende munad, vaid ka tuua neid ihust.\nSee salvestab selle mürgituse eest toksiinide poolt, mis vabanevad parasiitide suremise ajal, ning lisaks sellele võimaldab loomade kehal uut nakkust mitme kuu jooksul kaitsta.\nAnthelmintikate loetelu oleks üsna pikk. Neid võib toota mitmesugusel kujul - tabletid, suspensioonid, tilgad turjas, suhkrukuubikud.\nKoerte ussidete tabletid võivad varieeruda sõltuvalt sellest, millised tõud (suured ja keskmised või väikesed), nagu need on ette nähtud, samuti vanusekategooriate järgi.\nMõnikord küsivad inimesed: kas on võimalik anda koertele anti-ussivastaseid ravimeid? Selle tegemine loomulikult on võimatu, kuna "inimravim" on ette nähtud teatud kaaluks ja võib sisaldada komponente, mis on loomale täiesti sobimatud.\nSeetõttu on parem mitte katsetada, vaid osta veterinaarapteegis tõestatud ravimit, mis on parem kui laia spektriga, mille hind on teie rahakotile üsna taskukohane.\nJa millised ravimid on teie koerile parimad, näitavad kogemused, sest peate regulaarselt kulutama anthelmintikat.\nÜlevaade populaarseimatest suurtest ja keskmistest tõugudest\nSuuremate koertevastased ravimid on enam kui piisavad. Siin on nii kodu- kui ka imporditud ravimid. Reeglina on need samad ravimid mõeldud keskmistele koertele, vaid annuse arvutamisel on vaja arvesse võtta looma kaalu.\nInternetis saate hõlpsalt teada, kui palju iga selline ravim kulub, kuid te ei tohiks püüdlema odavuse poole, et mitte võltsida.\nEnamikes neist on tegevuse põhimõte identsed: need paraleevad ussid ja hävitavad nii täiskasvanute kui ka munade kaitsvaid membraane, mis põhjustab nende massilist surma.\nRavimile lisatud juhised peaksid näitama, kas see tagab massiivse mürgituse vältimiseks kehas olevate surnud usside eemaldamise. Kui ravimil puudub selline mõju, on selleks vaja asjakohaseid meetmeid.\nNii et siin on kõige populaarsemad ja tõhusamad ravimid:\nAzoniid ja Azinoks pluss. Efektiivne lamedatele paelusside vastu nende elutsükli mis tahes etapis, samuti helmintiaasi ennetamine. Parasiidid surevad selle ravimi kestotsüütilise toime tõttu ja need eemaldatakse looma kehast täielikult. Annustamine kiirusega 1 kaart. x 10 kg massi kohta. Pärast 100-120 päeva ühekordset kasutamist pakutakse infektsioonivastast kaitset.\nPratel. Tõhus kasutamine tsetodoosil ja nematoodoosidel, samuti soolehelmmiinfektsioonide ennetamine. Annuse arvutamine on sama. Pärast hommikuse toidukorda surevad ussid 12-16 tunni jooksul.\nVeebruat Tänu fenbendasoolile sureb selle peamine toimeaine, tsestodid ja nematoodid koos kõigi nende vastsete ja munadega. Annustamine kiirusega 1 kaart. x 1,5 kg kehakaalu kohta. Andke hommikul koos toiduga kolm päeva.\nEnvier Kolme toimeaine korraga (prazikvanteel, embonaat ja febanteel) toimides surevad koosseisud ja nematoodid koos vastsete ja munadega 15-18 tundi. Annustamine kiirusega 1 kaart. x 10 kg kaalust.\nDrontal pluss. Populaarne kompleksne parasiitide parandus, mis on tõhus igasuguste usside ja Giardia vastu. Toimeained on sarnased enveraga, töötavad koos veelgi efektiivsemalt, ja mis veelgi olulisem, nende imendumist soolestikku praktiliselt ei esine. Tulenevalt sellest, et ravimil on liha maitsega luu, näeb iga koer selle ilma probleemideta. Annustamine kiirusega 1 kaart. x 4 kg kaalust.\nDirofeen. Anthelmintikumi toime efektiivsus tuleneb peamistest aktiivsetest koostisainetest - püranteeli pamoaadist ja fenbendasoolist, usside paralüüsist ja nende kaitsekestadest, samuti nende vastsete ja munade hävitamisest, mille järel need seeditakse seedetraktis. Annustamine kiirusega 1 tablett x 5 kg kehakaalu kohta.\nMilbemaks. Aktiivne koostisosa milbemütsiin rikub helmellrakkude membraanide kaitset, parasiidid surevad ja seejärel seeditakse seedekulglasse. Annus 1 tab. x 7 kg kaal, kuid mitte rohkem kui 3 tabletti korraga. Ennetuseks on soovitatav kasutada kord kvartalis.\nCannantel ja Cannavtel Plus XL. Universaalsed igat tüüpi usside ravimid. Soovi korral võite osta 6, 12 või 24 tabletti ja isegi mitu tabletti eraldi. Annused kanikvantela kiirusega 1 tabel. x 10 kg massi ja Caniquantel Plus XL - 20 kg. Vastuvõtt on üksik, eelistatavalt enne hommikust toitmist; anna see, et koer sööb kõige rohkem (liha, hakkliha, vorsti, teravilja).\nÜlevaade väiketõugude kõige populaarsematest ettevalmistustest\nKutsikatele on tihti ette nähtud väikeste koerte tõugude jaoks mõeldud usside kasutamine, seetõttu peaksite neid juhiseid hoolikalt läbi lugema.\nPrazitel. See suspensioon sisaldab samu toimeaineid nagu suurte tõugude jaoks ja koos ussidepargiga hävitab oma vastsed ja munad. Annustamine kiirusega 1 ml suspensiooni x 1 kg kehakaalu kohta. Lubatud kasutada kutsikatel alates 3 nädalat ja rasedatele koertele, kuid mitte hiljem kui kolm nädalat enne eeldatavat tarnekuupäeva.\nPrazitsid. Kombineeritud vahendid on kõige efektiivsemad nematoodide ja tsestoode, nende vastsete ja munarakkude raviks ja profülaktiliseks manustamiseks. Tänu meeldivale maitsele ja aroomile pole selle andmisel tavaliselt mingeid probleeme. Vastuvõtt on üks.\nHelminthal Universaalsed ussivastased vahendid mistahes arengujärgus. Pakendamine süstlakahjusid sisaldavates doseeritud pudelites. Soovitav on korrata vastuvõttu 1,5-2 nädala jooksul.\nDirofeen. Sarnasel tööriistal on hea kõrvapõletiku mõju, kuna see sisaldab ka kõrvitsaõli koostist. See tugevdab kohalikku immuunsust, taastab seedetrakti, kõrvaldab selle põletikulised protsessid. Vastuvõtmine üks kord, kuid kui hemintüaasi tugevalt alustada, on soovitav korduv vastuvõtt 1-2 nädalat.\nFebtaali ja Febtaali kombinatsioon. Kombineeritud ravim ümmarguste ja paelusside vastu. Vastuvõtt ühele annusele vastavalt juhistele. Korduvat manustamist soovitatakse 1-2 nädalat.\nProcox. See viitab uue põlvkonna ravimitele, kus toimeained on emodepsi ja toltrasuriil. Tõhus gastrointestinaalsete nematoodide vastu. Ühekordse annuse korrigeerimine ja ennetamine kordusega 2 nädala pärast.\nCelandine Glistogon. Ravim on laia toimespektriga, hävitab ussid, hoolimata arenguastmest.\nEnne konkreetse ravimi ostmist lugege hoolikalt juhiseid, mis tavaliselt näitavad, millise vanuse ja tõu korral on see eriti tõhus.\nAretus Tuba-dekoratiivsed tõu koerad, mis on spetsiaalselt kasvatatud inimeste kokkupuuteks. Niipea, kui teie koju jõuab väike pall, muutub see kohe osa teie elust, usaldusväärne sõber ja kaaslane.\nRavi Sa tahad suurt tõugu, kuid kõigepealt peate mõtlema täpselt, mis eesmärgil.Teil on vaja suurepärast hooldajat ja valvurit või peate kaaslasega koera. Kui sa oled innukas jahimees, siis sobiksite kivide huntide esindajatega.\nParasiidid Küsimused selle kohta, kas koer vajab köögivilju ja muid taimetooteid, viiakse alati läbi, kuid koer on endiselt kõikvõimsaks loomaks ja dieedil ei ole midagi valesti, eriti kui lemmikloomad ise neid tooteid tunnevad.\nKoolitus Olles otsustanud omada Yorkshire terjer-tõugu koera, tekib küsimus tulevase omaniku ees - kas tõu standarditele vastav york tõuseb või eelistab mini-yorkies minivarrelt esindajaid?\nKoera sõber, koera kaaslane, perekonna täisliige... Kõik need epiteedid sobivad kõige paremini koerte väikese tõuga - inglise kokerspanjeliga.


loen siin ja imestan kirjutas...\n5+ Sulle selle jutu eest\nKohe välja ostes tuleks jupi maad odavam aga me ei taha...tahame asja hinnale peale maksta...panku nuumata:))\nNutikad kõigil taskus tänapäeval. Neis ikka veel kalkulaator olemas. Teed algkooli tasemel liitmised ja lahutamised ning ongi uue auto ostmise mõttekuse selgus käes:)))\nOletame, et mul on arvel 20K ja võiksin auto kohe välja osta, aga peale seda on kontoseis null ja makarone pean varastama ning uuesti hakkama palga kõrvalt raha koguma. Kuid mina ei taha pikalt koguda või varastada ja liisin auto- kontole jääb raha alles, palgast läheb mõistlik summa maha ja selle allesjäänud 20K eest saan näiteks ühe kena reisi või miskit muud põnevat endale lubada. Ka töökaotuse korral on mingi elamisraha olemas. On erinevus sulas ostmise ja liisimise vahel?\nliisingu intress on väiksem kui tähtajalisel hoiusel, muudest investeeringutest rääkimata + sissetuleku kaotades saab rahulikult jupp aega elada.\nsellistes tingimustes on küll loll see, kes läheb sulliga uut autot ostma.\nEks see ole igavene teema. Kellele meeldib tütar, kellele ema. Eks selle noorega ole omajagu kulusid. Aga ega vanaga, ka muidu hakkama saa. Võib juhtuda, et on teiste poolt ära hooratud ja nii mõnigi paha haigus kallal. Välja on igal juhul noorega uhkem minna.\n"Välja on igal juhul noorega uhkem minna."\nMa küll nii üldistavaid silte ei julgeks lasta lendu, kuna neid noori ole ka igasuguseid seinast seina, nagu ka vanu!\nArvesta uue auto alghind (lisaks kasko jne.), planeeritav kasutusaeg, prognoositav jääkväärtus, jaga kilomeetritega mis plaanid sõita ja saad ligikaudse km hinna ja kui tunned et see on seda väärt, siis osta ära.\nVäga väikse läbisõidu puhul on odavam taksoga sõita.\nUhiuue auto emotsioon ei kesta väga pikalt kui pole juhuslikult ammu unistanud konkreetsest mudelist või pole andunud fänn.\nto eelmisele ja hkljkl\nVaesed vanamateta lapsed, raske saab teie "kalevipoegade" tee olema püha tõe juurde:))))\n# Uhiuue auto emotsioon ei kesta väga pikalt\nOleneb. Mõni äkki ei ostagi emotsiooni, vaid tahab lihtsalt autot?\nSaan aru, et kui arvel on 20K ja tekib dilemma, kas osta selle eest auto või hoopis jätta see arvele alles, kuid anda omapoolne panus mõne panga elujärje paranemisele liisinguteenuse kaudu, ongi tegu emotsiooni ostuga.\nKui aga arvel on 200.000 või 2 (kümmend) miljonit ja ostetakse 20K maksev auto, oleks emotsioonist rääkimine veidi kohatu... kuigi auto ise võib olla täpselt sama :P\nSellest teema ongi, et paljud inimesed üritavad hüpata üle oma varju, olenevalt inimesest on varjude pikkused samuti väga erinevad, kuid peale iseenda ei tea selle varju pikkust nagunii mitte keegi ja peale enda see isegi ei huvita kedagi teist. Kohati tundub, et terve foorum pole mitte niiväga autodest, vaid hoopis inimeste kompleksidest...\nMeie ei ostnud emotsiooni, meie ostsimegi autot. Autot, mis vastaks vajadustele ja oleks öko ja oleks odav, samas vajaliku lisavarustuse pealt kokku ei hoidnud, millegagi aga üle ka ei pingutanud, st blingi ei vajanud. Et auto mõeldud rohkem abikaasale, siis ta arvas ka, et võiks ju välja osta, kuid targem oli liisida, sest isiklik raha jäi sel juhul rahakotti alles ja seda saab alati mingil vajadusel kasutada. Ostu üks ajendeid oli ka see, et mul kadus igasugune viitimine tegeleda kasutatud autode omapärdega, st olla ühel päeval valmis järjekordseks rikkeks ja töökoja aja bronnimiseks. Olid need vanakesed üldiselt kõbusad küll ja sõitsid enamuse ajast probleemideta, kuid pisiasju ja mõningaid suuremaid ikka juhutus, sest aeg teeb oma töö ja lõpuks hakkas mõte liikuma, et ehk aitab vanurite hooldamisest.\nNüüd on 5a. mureta, st garantii, ülevaatus alles 4a pärast ja ainukesed kulud on kuumaks ja kord aastas hoolduse eest. Senine elu on näidanud, et ka suve-talverehvid peavad 5a vastu, niiet muid liigseid kulusid 5a jooksul planeerida pole vaja. Lihtne ja mugav.\nNo ma väga ei hõiskaks selle uue auto garantiiga ja murevaba eluga enne kui see 5 aastat reaalselt möödas on. On kogemusi, et võid ka uue garantiilise autoga esinduse vahet käia ja oma aega ja närve kulutada.\nFoorumit lugedes olen sageli märganud sõnu " Sain sellest raisast lahti!". Keegi ju ostab need raisad ära ja peab ka mingi aja seda kasutama. Ma ei ole just suur autode asjatundja. Kasutatud auto ostes on võimalik saada endale kindlustuses mahakantud või purjuspeaga raske avarii( sellisel juhul ei ole üldjuhul ka märget autojaloos selle kohta) taastatud auto saada. Spidomeetri kerimisest ei hakka siinkohal rääkima. Selline viis aastat premium klassi auto võib maksta rohkem, kui poest ostetava väiksema uue auto hind. Poest ostetud autol on garantii. Vana ostes ei tea kunagi, kas võid petta saada? Minu arvates ei ole ka panga intress väga suur, maksan keskmiselt 20€ kuus. Lisandub ka kasko 24€ kuus. Eelmise autol sai kaskoga kolm korda soojendusega esiklaasi vahetatud. Üks kord hüppas jänes ette, vahetusse läksid esipamper + mitu muud iludetaili ja udutuli. Kaskot maksin viie aasta jooksul vähem , kui remondiks kulus, omavastutus kõigil juhtudel 0€. Oleksin sama raha eest ostnud kasutatud auto, oleks kulud minu kanda jäänud.\nMitte midagi siin maailmas ei saa eitada, kuid tõenäosus uuega jamada on ilmselt kordi väiksem kui vanaga. Sõltub muidugi tootjast. Aga kui ka juhtub miskit, ei pea ise remontide eest maksma.\nTo Dr. No! Tuleb lihtsalt osta murevaba auto ehk siis mitte Saksa toodang. Ülejäänuga muret pole. Mul pole mõlema prantslasega ka hiljem peale 5 aastat muresid olnud.\nEga eestimaalase jaoks on jätkuvalt in saksa preemium, konnasööjad, riisisööjad ja makaronisööjad rämps. Aga eks oskus valust hoiduda tuleb ikka läbi valu ja kannatuste. Tarkadel ma mõtlen, lollid nagunii tallavad pidevalt sama reha otsas.\nEga kasko pole siis ainult uute autode teema @LoenCNG. Ma olen isiklikuks kasutamiseks ostetud >5a vanadele sõidukitele alati kasko teinud.\nBussiga peab sõitma. Saab täiesti muretult kohale ka täispeaga..\nJah, imestan küll.. Laenuraha on nii "odav", et isegi toitu ostetakse poest krediitkardiga ( ehk otse öeldes võlgu).. Vanasti vanemad inimesed ütlesid- laenuleib ja laastutuli ei kesta kaua. Aga mida siin nendest tänapäeva lumehelbekestest ikka tahta. Enamus tahavad välja paista " rikkad ja ilusad" aga tegelikkus on siiski teistsugune. ( Loe algusest)\nÜkspäev oli telekas saade, kus jutuks, et nö kogu ameerika elanikud on võlgu- alates kõrgkoolides võetavatest õppelaenudest kuni kogu muu eluoluni- autod, majad jne- elu käibki ainult krediitkaartidega ja maksadki sisuliselt surmani. Eestlased on veel sellised alahoidlikud ja püüavad vanasõnade järgi elada, aga fakt on see, et punnitades palgast kõrvale panna ja siis midagi osta, on suht mõttetu punnitamine- tahad nö normaalselt elada, võtadki laenu. Ilmselt ongi lihtsam käik kõik erinevad olmemured muuta vaid üheks mureks- laenumaksmiseks. Loomulikult kaasnevad sellega riskid, ennekõike töökoha ja tervisega seoses, aga maailm on juba kord selliseks muutunud- raha valitseb meid. Aga kui sul on oma maalapike, siis teed sinna onni, kasvatad loomi ja taimi ning saadki söönuks, sest ega meil muud tegelikult vaja olegi- see on peamine, miks end hommikuti koikust välja ajame ja tööle läheme.\ndigiraadio ehk DAB (registreerimata)\nTuleb vaadata, et ei tehtaks tünga raadiotega. Tundub, et automüüjad ei tahagi müüa uuemaid asju.\n"Automüüjad paluvad valitsuselt digiraadiote nõude edasilükkamist.\nAutode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit saatis valitsusele ettepaneku, kus palutakse aasta võrra edasi lükata nõuet asendada detsembrist müüdavatel autodel analoograadio digitaalse platvormiga.\n2019. aastal arutatud digivõimekuse nõue autoraadiotele peaks jõustuma 2020. aasta 20. detsembril. See tähendab, et kõikidel autodel, mis pärast seda kuupäeva müüakse, peab olema võimekus kanda üle digiraadiot ehk DAB-i.\nEuroopa Komisjonist tulenevat nõuet rakendatakse üle Euroopa erinevalt ning nõude kehtestamisel on märgitud, et Euroopa Liidul ei ole ühtset üleminekuaega digiraadiole. Praegu kasutab üleriigiliselt digiraadiot ainult Norra, mõned teised liiduriigid katsetavad paralleelselt analoog- ja digiraadiot."\nSee nõue on pehmelt üteldes kummaline.\nReisin tihti Euroopa vahet ja tellisin viimasele autole lisana DAB vastuvõtu.\nKus siis sda kuulata saab? Lähiriikidest peab reisima kas Poolasse, kus Varssavi kandis DAB töötab, või Rootsi.\nLätis - Leedus ei tööta. Soomes ka mitte.\nNorras on ainult DAB, tavaline FM ei tööta juba paar aastat.\nEestis ei ole enne 5 (või isegi rohkem) aastat lootustki, et DAB tööle hakkaks\nNormaalsetel autodel oli see juba 9a. tagasi peal, mõni luts reklaamib isegi ACC-d nagu mingit imeasja. Sealt see tasemevahe tuleb, millest mõni siin iial aru ei saa.\nNäiteks Porche Cayennel on DAB raadio lisavarustuses 480 euro eest.\nMB S klassil 396 euro eest.\nStandardis pole kumbalgi.\nMilline on sinu kriteeriumite kohaselt normaalne auto?\nKui Saksast toodud "preemium", kuhu üleelmine omanik on vastava kulutuse teinud, siis arusaadav.\nMuudetud 16.4.20 20:28\nEestis ei tule DABi, DAB liigub pisitasa ajaloo prügikasti. Seal, kus ta juba olemas on, ta veel säilib, kuna inimesed on harjunud teda kasutama. G3 ja G4 on tema vajalikkust vähendanud, G5 viib ta hauda. Lihtsalt mitut süsteemi pole otstarbekas arendada, DAB mobiilsidet ei asenda, mobiilside DABi asendab.\naasatal 2017 kirjutatud\nDAB ongi sisuliselt ajaloo pügikastis, selle asemel on nüüd DAB+.\nKui on mingi "emergency" pardakk, siis on mobiilside maas. Ehk siis, esimene probleem mis vajab lahendamist, on MIDA me tahame siis edastada? Loomulikult mitte mingit muusikat ja diskot, vaid sellises olukorras vajalikku infot. Ameeriklastel oli kunagi CONELRAD, mis hiljem tegi mitu muundumist "Emergency Alert System'iks". Mis on meil?\nKas see inglise-vene segukeelne väljend tähendab tuumasõda? Et raadiost kuuleks millal on õige aeg Issameie palvet lugeda? Ja selleks tuleks Eestisse DAB levisüsteem ehitada ning kehtestada seadus, et kõik elanikud peavad endale DAB raadiod hankima? Kordades odavam on mobiilimastidele suuremad akud paigaldada. Võimsustarve oleneb tugijaamast, on suurusjärgus alla kW. Keskmise sõiduauto generaatori väljundvõimsus on 1kW..2kW - põhimõtteliselt sõiduautost koos 12VDC->230VAC muunduriga piisaks GSM tugijaama töös hoidmiseks.


Kuidas alla laadida kõik Flickri fotod | lahendusi\nFlickri uus omanik SmugMug teatas hiljuti plaanist piirata tasuta kontosid saidil 1000 foto või videoga, selle asemel et kasutada Flickri serverites varem kasutatud 1 terabaidist salvestusläve. Ettevõte teatas, et muudatus mõjutab olemasolevaid ja uusi kontosid ning kui limiit ületatakse, hakatakse kontodelt fotosid ja videoid kustutama.\nSaidile jääksid ainult 1000 tasuta konto kasutajate viimati üleslaaditud foto või video. Tasuta liikmetel on kuni 5. veebruarini 2019 Flickrist meediat alla laadida; see on eriti oluline kasutajatele, kellel pole enam juurdepääsu üleslaaditud fotode või videote kohalikele koopiatele.\nMuutus ei puuduta kõiki tasuta Flickri kasutajaid. Flickr märkis teadaandes, et umbes 3% kõigist tasuta kasutajatest ületas ettevõtte valitud meediumipiirangu 1000. Mõjutatud kasutajatel on selle probleemiga tegelemiseks paar võimalust: alates versiooniuuendusest piiramatu salvestusruumiga Pro-kontole saidil andmete kustutamise kaudu kuni kogu meediumiteegi varukoopia allalaadimiseni kohalikku süsteemi.\nFlickri kasutajad saavad alla laadida kõik fotod ja videod, mille nad teenusesse üles laadisid. Protsess nõuab, et kasutajad taotleksid oma andmete koopiat Flickri veebisaidil ja laadiksid koopia kohalikku süsteemi pärast nende edastamist.\nJärgmises osas selgitatakse üksikasjalikult, kuidas seda tehakse:\nKülastage Flickri veebisaiti ja logige oma kontole sisse, kui te pole veel sisse logitud.\nValige paremas ülanurgas profiiliikoon ja avanenud menüü menüüs Seaded. Kontolehele minemiseks võite otse laadida ka //www.flickr.com/account.\nAndmete koopia taotlemiseks aktiveerige leht "Taotle minu Flickri andmeid". Flickr märgib, et varukoopia sisaldab teavet, mis "Flickril on teie konto kohta", sealhulgas "konto eelistusi, profiiliteavet" ja "fotosid ja videoid". Nupu tekst muutub aktiveerimisel väärtuseks "Flickri andmeid nõutakse".\nKui varukoopia on valmis, teavitab Flickr teid e-postiga.\nIsegi vaid mõne fotoga kontode töötlemine võib võtta üsna palju aega. Tõenäoliselt taotlesid paljud muutustest mõjutatud tasuta kasutajad oma meediumite arhiivi loomist, et nad saaksid selle kohalikku süsteemi alla laadida.\nFlickri andmeekspordi tööriista üks peamisi piiranguid on see, et lähenemisviis on kõik või mitte midagi; puudub võimalus luua arhiiv ainult kõigist üleliigsetest piltidest või konkreetse aasta jooksul üles laaditud piltidest.\nTeine võimalus, mis teil on, on kõigi üksikute albumite fotode või videote allalaadimine. Flickr piirab sel viisil allalaaditavate üksuste arvu 5000-ni ja palub kasutajatel luua mitu albumit, et jagada nendel olevad fotod ja videod nii, et kõiki saaks alla laadida.\nAlustamiseks ja kõigi saidil olevate albumite kuvamiseks valige Flickri veebisaidil You> Albums.\nLiigutage hiirekursor mõne albumi kohale ja valige allalaadimisikoon või avage album ja valige avanenud lehel allalaadimisikoon.\nFlickr kuvab lühikese viiba, mis teavitab teid, et ta ZIP-failib kõik üksused ja saadab teile meili koos allalaadimislingiga, kui arhiiv on valmis. Jätkamiseks klõpsake nuppu "Loo ZIP-fail".\nArhiivi loomine võib võtta ka natuke aega. Kui plaanite need kõik alla laadida, peate korrata samme iga oma arhiivi korral.


Kliendi arvamuse abil uuringu levitamine | Microsoft Docs\nKui uuring on valmis, saate seda levitada ja kutsuda vastajaid selles osalema. Uuringu levitamiseks on kaks võimalust.\nAnonüümne: selliste uuringute puhul ei tea Dynamics 365, kes on vastajad. Saate edastada uuringu lingi meili, suhtlussaitide Twitter või Facebook või muude veebilehtede kaudu. Sellist tüüpi uuringud sobivad kõige paremini müügivihje loomiseks või teabe kogumiseks, kui vastaja identiteet pole oluline.\nMitteanonüümne: saate saata uuringukutse lingid kindlatele kontaktidele, kontaktettevõtetele või müügivihjetele rakenduses Dynamics 365. Saate kutse linke isikupärastada, kasutades kliendi nime, toote nime, agendi nime jne.\nUuringu levitamine anonüümsetele vastajatele\nKui konfigureerite oma uuringu nii, et anonüümsed vastajad on lubatud, saate kopeerida uuringu URL-i ja kleepida selle uuringust meediumisse, mille kaudu selle saata soovite. Võite saata selle meiliga, postitada selle suhtlusmeedia saitidele nagu Twitter või Facebook või avaldada selle oma veebisaidil.\nValige uuringu nimi, millele soovite saada anonüümseid vastuseid.\nValige jaotises Kokkuvõte välja Anonüümsed vastused väärtuseks Jah.\nKui valite välja Anonüümsed vastused väärtuseks Ei ja saadate kliendile lingi, siis uuringut ei kuvata.\nKopeerige jaotises Kutsed ja toimingud link väljalt Anonüümne link ja saatke see oma vastajatele.\nUuringu manustamiseks veebisaidile iframe’is märkige ruut Käivita IFrame’is. Väli IFrame’i URL kuvatakse koos HTML-koodiga.\nKopeerige HTML kood väljalt IFrame’i URL ja kleepige see veebisaidile.\nDynamics 365 ei seosta vastuseid kliendi kirjega rakenduses Dynamics 365. Kui soovite anonüümsest vastusest müügivihje luua, määrake valiku Loo anonüümsete vastuste puhul müügivihje olekuks Jah. Lisateave: Müügivihje loomine uuringuvastusest\nUuringu levitamine mitteanonüümsetele vastajatele\nMitteanonüümsete uuringute puhul on vastajatele saadetav link spetsiifiline ja iga kliendi puhul kordumatu. Dynamics 365 koostab URL-id, mida uuringukutse loomisel või uuringu koodilõigu meilisõnumisse manustamisel kasutada.\nValige uuringu nimi, mille puhul soovite saada mitteanonüümseid vastuseid.\nJaotises Kutsed ja toimingud kopeerige väärtus väljalt Meili koodilõik ja saatke see rakenduse Dynamics 365 kaudu meili teel oma vastajatele.\nMeili koodilõigu kopeerimiseks saate ka valida tööriistaribal käsu Kopeeri koodilõik.\nSisestage jaotises Kutsed ja toimingud väärtus väljale Kutse lingi tekst. Sellele väljale sisestatud väärtus kuvatakse vastajale uuringu vastamisel lingina.\nKui uuringu loomisel on välja Piira mitu lõpuleviimist väärtuseks määratud Jah, ei saa vastaja uuringule uuesti vastata.\nSaate kutse lingi teksti teise lokaati tõlkida. Lisateave: Uuringukutse lingi teksti tõlkimine\nNäiteks saate luua meiliaadressi ja kleepida uuringu koodilõigu meilisõnumi kehasse.\nMeili salvestamisel muutub koodilõik teie määratud kutse tekstiks.\nKutse saatmine meilimalli abil\nSaate luua meilimalli koos uuringu koodilõiguga ja kasutada seda rakenduse Dynamics 365 kontaktidele meilide saatmiseks.\nSaate saata otsemeilil kontaktile rakenduses Dynamics 365, valides meilimallide loendist uuringu meilimalli.\nSaate meilisõnumile lisada mitu uuringu koodilõiku ja saata need oma vastajatele.\nSaate ka valida meilimalli, kui loote meili rakenduses Dynamics 365.\nValige tööriistaribalt käsk Sisesta mall.\nValige käsk Vali. Meilisõnumi keha ja teema on täidetud mallis määratud viisil.\nUuringukutse või -tegevuse loomine\nSaate luua uuringutegevuse või -kutse isikupärastatud kutselinkide koostamiseks, mida levitatakse mõne muu rakenduse kui–Dynamics 365 meiliprogrammi kaudu. Sellistel isikupärastatud kutselinkidel on järgmised eelised.\nSaate lisada uuringule edastatavad andmed.\nSaate pakkuda uuringukutsega seostatavat lisateavet. Selleks saab kasutada järgmist sätet.\nMis tahes valmiskujul väli uuringutegevuses, nagu Etapp või Meeldetuletus.\nOlemi mis tahes kohandatud lisaväljad.\nTegevus ei ole meilitegevus — näiteks võib see olla telefoniuuring.\nUuringukutse või uuringutegevuse loomiseks tehke järgmist.\nValige selle uuringu nimi, millele soovite luua uuringukutse või -tegevuse.\nValige ekraani ülaosas uuringu nime kõrval olev allanool ja siis valige suvand Uuringukutsed.\nValige käsk Lisa uus uuringukutse.\nSisestage nõutud teave jaotistesse Üldine ja Täpsem. Kui vajate abi, osutage kohtspikri lugemiseks väljadele.\nKui kasutate uuringus edastatavaid andmeid, siis veenduge, et andmed oleksid sisestatud asjakohastele edastatavale andmeväljale jaotises Täpsem.\nValige käsk Salvesta. Kutse link kuvatakse väljal Kutse link.\nKopeerige link ja jagage seda muu osapoole meiliteenuse osutaja kaudu.\nValige selle uuringu nimi, mille kohta soovite luua uuringukutse või uuringutegevuse.\nValige jaotisest Seotud suvand Uuringukutsed.\nSisestage jaotistes Üldine ja Täpsem vajalik teave.\nKui saadate meili rakenduse Dynamics 365 kaudu, luuakse vastaja jaoks automaatselt uuringu tegevus.\nKui soovite oma uuringukutset rakenduse Dynamics 365 meilisõnumis isikupärastada, siis veenduge, et teie uuringu koodilõik sisaldaks edastatavaid andmeid, ja lisage meilikutsesse GUID järele püstkriips (|) pluss parameetrid. Süntaks edastatavate andmete sisestamiseks uuringu koodilõiku on järgmine.\nSaadaolevad edastatavate andmete nimed on järgmised.\nNäiteks järgmine uuringu koodilõik sisaldab edastatavaid andmeid Klient, Kasutaja ja Muu_1 (kasutatakse teenindusjuhtumi numbri jaoks):\nTäname teid, _CUSTOMER_PIPED_DATA_! Teie tagasiside aitab meil parandada teile osutatava teenuse kvaliteeti. Varuge aega, et vastata mõnele küsimusele seoses teenindusjuhtumiga nr OTHER_1_PIPED_DATA_ ja klienditeenindajaga USER_PIPED_DATA_.\nLisage meilikutsesse edastatavate andmete väli, millele järgneb võrdusmärk (=) ja väärtus. Saate lisada mitu parameetrit, eraldades need püstkriipsuga (|). Eespool toodud uuringu koodilõigu näite kohaselt näeb meilikutse järgmine rida:\nkliendi jaoks välja selline:\nTäname teid, Marie! Teie tagasiside aitab meil parandada teile osutatava teenuse kvaliteeti. Varuge aega, et vastata mõnele küsimusele teenindusjuhtumi nr 298724 ja klienditeenindaja Nancy kohta.\nUuringukutse lingi teksti tõlkimine\nSaate uuringukutse lingi teksti teise lokaati tõlkida, kasutades keeleedastust. See võimaldab teil kutse lingi teksti vastaja lokaadi järgi isikupärastada.\nNäiteks saate luua meilisõnumi ja kleepida uuringu koodilõigu koos keeleedastusega meilisõnumi kehasse. Selles näites on määratud edastuseks prantsuse keel.\nMeilisõnumi salvestamisel muutub koodilõik kutse tekstiks teie määratud keeles.\nKui keeleedastust ei määrata, kuvatakse kutse lingi tekst vaikekeeles.\nKui keeleedastuses määratud keelekoodi puhul pole tõlget saadaval, kuvatakse tõrketeade.\nUuringukutsete saatmine automaatselt\nSaate luua uuringukutse töövoost, et koguda pärast teatud sündmust klienditeekonnas tagasisidet. Näiteks saate saata rahulolu-uuringu tagasiside kogumiseks pärast teenindusjuhtumi sulgemist.\nSaate luua töövoo meili saatmiseks, nagu on näidatud järgmisel pildil. Saate kleepida uuringu koodilõigu meilisõnumi kehasse, et luua kindel URL-kutse. Samuti saate sisestada edastatavad andmed, et kutset vastaja jaoks isikupärastada.\nSaate oma vastajatele saadetud uuringuid jälgida uuringu armatuurlaua abil. Armatuurlaua abil saate valida vaadete ja diagrammide kombinatsiooni huvipakkuvate tulemuste kuvamiseks. Samuti saate tulemuste nägemiseks luua isikliku kohandatud vaate.\nValige uuringu nimi, mida soovite jälgida.\nValige vaadete loendist vaade ja diagrammide loendist diagramm — näiteks Minu avatud uuringukutsed vaatena ja Uuringukutsed kuu järgi diagrammina. Kuvatakse vastav diagramm.


Eesti Elu Nr. 39 2019 - Laas Leivat\nRahvusvahelise uurimistöö andmeil on eestlased suurimad raamatukoid ülemaailmselt. Eesti kodudes on kõige rohkem raamatuid!\nUurimuste tulemused, mis avaldati 2018.a., näitasid, et Eesti on maailma tipus raamatute omamisega. Austraalia Riikliku Ülikooli ja Nevada Ülikooli teadlased avastasid, et keskmises Eesti kodus on 218 raamatut. 35% Eesti peredes on 350 raamatut või rohkem.\nNorra keskmine on 212, siis Rootsi (210), Tshehhi Vabariik (204), Ühendkuningriik (143) ja USA (114). Viletsam raamatute omandamises on Türgi, kus 60% kodudest on ainult viis ramatut.\nUurimused viidi läbi 31 riigis inimestega vanuses 25–65 eluaastat.\nAga mis kasu on raamatute küllusest kodudes? Uurimused näitavad, et see avaldab soodsat mõju laste ja noorte lugemusele ning hilisemale õppeedukusele.\nOn avastatud, et mida rohkem raamatuid kodus on, seda paremaid õppetulemusi laps saavutab isegi siis, kui ta tingimata ei loegi. Need 16 a. vanused, kelle koduses keskkonnas on rohkesti raamatuid, saavutasid hilisemas elus paremaid tulemusi kirja- ja rehkendamisoskuses ning arvutialal.\nHuvitav on ka fakt, et tulemused ei sõltunud sellest, kui palju oli isik õppinud või kui tihti täiskasvanuna raamatuid luges. Raske uskuda, kuid teadlased kinnitavad seda. Nendel, kellel ülikooli diplomid, aga nooruses oli kodudes vähe raamatuid, oli kirjaoskus samal tasemel teistega, kellel palju raamatuid, kuid koolitee lõppes peale üheksandat aastat.\nTeadlased nõustuvad järeldusega, et raamatute lihtne kättesaamine teismelisena annab aluse edaspidisele isiklikule 'õpetlase kultuurile', mis annab inimesele eluaegselt paremaid tulemusi haridusteel sõltumata sotsiaalsest olukorrast, soost, vanusest või vanemate haridustasemest. Samuti suhteline jõukus, arukus ega kooli tulemused ei mõjutanud uurimistulemusi.\nKõige tugevamat mõju avaldas raamatute omamine vaesemates kodudes, kus raamatute rohkus aitas tunduvalt kaasa laste edukusele koolis.\nKuidas aga raamatute lugemisega lood? Mõni üksik näide: Rooma Tre ülikool avastas, et inimesed, kes lugesid raamatuid, deklareerisid võrreldes mitte-lugejatega suuremat õnnetunnet, olid rohkem rahul oma vaba aja kasutamisega, muusika kuulamisega ja paremini kursis ümbritsevaga läbi uudiste. Kõige viimasel kohal vaba aja tegevustest oli lugejatel videomängude mängimine.\nToronto Ülikooli teadlased on otsustanud, et ilukirjanduse lugemine võib muuta lugeja personaalsust. Nimelt, ilukirjanduse tarbijate empaatia võib lugemise mõjul suureneda. Need, kes loevad rohkem ilukirjandust, on paremad ka teiste inimeste emotsioonide lugemisel.\nYale Ülikooli teadlaste uurimus kinnitas, et lugemine toob kaasa parema tervise ja hoiab vaimu erksana. Analüüsiti aastaid varem korjatud andmeid pensionieas inimese lugemisharjumuste kohta. Selgus, et need, kes lugesid paljude aastate jooksul vähemalt 30 minutit päevas ramatuid, elasid keskmiselt kaks aastat kauem kui need, kel see harjumus puudus.\nÜlaltoodud on ainult mõned üksikud uurimised, mis avastavad seost lugemise ja inimese heaolu vahel. Kokkuvõtvalt tõdeme, et lugedes saab targemaks, sõnaosavamaks, empaatilisemaks, õnnelikumaks, edukamaks ja võimalik, et ehk ka rikkamaks. Tõeline uurimine on seda viimast kinnitanud.\nMis sellest järeleda? Ostke Eesti raamatuid. Lugege raamatuid. SEE HALBA EI TEE. Punkt.


Merko stipendium 2015 — Merko Group\nAvaleht Haridus ja järelkasv Merko stipendium 2015\nMerko stipendium 2015\n2015. aasta noore teadlase stipendiumi pälvib TTÜ ehitusteaduskonna doktorant Raido Puust. Raido annab loenguid neljas õppeaines, on kaasjuhendajaks doktorandile, kirjutab teaduspublikatsioone ja retsensioone. Tema soovitajate sõnul võib tema tugevateks külgedeks lugeda kaasalöömist instituutide vaheliste õppeainete loomises. 2015. aasta kevadsemestril oli ta näiteks kaaslektor valikaines „Ehitusinformatsiooni modelleerimine BIM (I)“ (koostöö mehaanikainstituudi ja ehitustootluse instituudi vahel), mis osutus tudengite seas väga populaarseks. Sarnase õppeaine plaanib ta luua ka koostöös teedeinstituudiga. Puust on pikalt tegelenud e-õppe alaste meetodite tutvustamisega oma teaduskonna õppejõududele. Kogu loetletu kõrval tegeleb ta mehaanikainstituudis teadustööga – ta on seotud IUT-ga ning publitseerib uurimistulemusi. Lisaks on Puust abiks ehitusteaduskonna üliõpilaste Erasmus kontaktide ja rahvusvahelise koostöö arendamisel.\nInseneriõppe stipendiumi pälvib kütte ja ventilatsiooni eriala V kursuse tudeng Kristel Tamm. Kristel on soovitajate sõnul heade õppetulemustega aktiivne üliõpilane, kes on lisaks loogilise mõtlemisega, abivalmis, hea suhtleja ning positiivse eluhoiakuga. Tamm on pühendunud uute teadmiste saamisele ja enda pidevale täiendamisele. Kooli kõrvalt töötab ta projekteerimise tehnikuna OÜ-s IB Aksiaal, lisaks kuulub ta Ehitusteaduskonna Üliõpilasnõukogusse. Kristeli sooviks on täiendada end välismaal. Õppejõud avaldasid lootust, et perspektiivis on ta tubli ja silmapaistev EKVÜ insener.


Teisenda Quarter mõõtühikuks Furlong (Pikkusühikud)\nQuarter to Furlong\nTeisenda Quarter mõõtühikuks Furlong:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '10 Quarter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '74 Quarter na Furlong' või '20 Quarter to Furlong' või '84 Quarter -> Furlong' või '93 Quarter = Furlong'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(7 * 24) Quarter'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '10 Quarter + 30 Furlong' või '12mm x 88cm x 79dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Furlong ühes Quarter?\n1 Quarter = 0,001 136 363 636 363 6 Furlong - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Quarter mõõtühikuks Furlong teisendamiseks.


Pesuaine AIRPRESS fassaadile 1l\nLeti hinnast -7%\n/ Seadmete finantseerimine\nElektrilised tööriistad (297)\nElektritööriistade tarvikud (433)\nGaasid, -tarvikud (148)\nJalgratta tarvikud (55)\nLõike- ja lihvtarvikud (410)\nHaagised ja -tarvikud (61)\nMõõte- ja märkevahendid (214)\nMäärdeained ja muu keemia (83)\nPlekksepa tööriistad (102)\nPuurid, freesid (1045)\nTöökoja seadmed (22)\n5,40 € tükk Hind käibemaksuta: 4,50 €\n12032 Fassaadipuhastusvahend eemaldab ilmastikutingimustest tingitud saaste pindadelt nagu betoon, tellis, marmor, plast. Eemaldab suurepäraselt mustuse, tolmu, plekid, setted, õietolmu, hallituse ja samblikud.\nPihustage puhastatav pind puhastusainega üle. Oodake 5-10 minutit, ärge laske pinnal kuivada. Töödelge pinda puhta (külma) veega, eelistatavalt survepesuriga. Tugeva mustuse korral korrake. Puhastusaine ei ole veega lahjendatud, mitte segada teiste ainetega.\nLadustage pesuainet 5-30°C, eemal otseset päikesevalgusest. Vältige pesuaine külmumist!\nSisaldab <5% anioonseid pindaktiivseid aineid.\nNB! H315 võib põhjustada nahaärritust. H412 kahjulik veeorganismidele, pikaajalise mõjuga. P260 - mitte hingata sisse pihustatavat udu. P280 kandke kaitsekindaid, -riietust, -prille, tolmumaski. P302 + P352 kui aine satub nahale, loputage veega. P305+P351+P338 kui aine satub silma, loputage rohke veega, võimalusel eemaldage kontaktläätsed ja jätkake loputamist. P332+P313 nahaärrituse ilmnemisel konsulteerige arstiga. P273 ärge valage toodet loodusesse. P501 nii toote jääkide kui pakendi puhul lähtuda prügisorteerimise põhimõtetest.\nPesuaine säilivusaeg: 1 aasta pakendil olevast kuupäevast.\nRAPLA VALD 79614\nTEL. + 372 48 37 235


Anna Škodenko avab Draakoni galeriis isikunäituse - Kunst - Kultuur\nAnna Škodenko avab Draakoni galeriis isikunäituse\n7. juuni 2021, 11:53\nAnna Škodenko isikunäitus «Võõras kodus». FOTO: Draakoni galerii\nKolmapäeval, 9. juunil kell 18 avab Anna Škodenko Draakoni galeriis isikunäituse «Võõras kodus», mis jääb avatuks 3. juulini.\nAnna Škodenko: «Te vaatate Draakoni galerii suurest aknast sisse ja otsustate astuda võõrasse kodusse, minu näituse ruumi. Fraas «võõras kodus» tähendab erinevaid asju, sõltuvalt sellest kuidas te seda hääldate, kuhu langeb rõhk või teie kogemusest ja meeleolust. Selleks, et olla ühteaegu kindlameelne ja värelevalt kõhklev, on vaja ruumi, mida ma tahangi teie jaoks alles jätta. Näitusel on aga üks ese, mille päritolu vajab tutvustamist: ammusel ajal, mil laua all sirge seljaga kõndimine oli minu jaoks veel täiesti tavaline asi, istusin ma kodus köögis. Seinariiulile rivistatud suveniiride seas oli üks ümmarguse kujuga maal. Maalil oli kujutatud põhjamaine maastik. Ma võtsin selle kätte. Maali musta värviga kaetud tagaküljel avastasin teise maastiku piirjooned. Keegi oli otsustanud, et seda maastikumaali pole vaja teistele nähtavaks jätta ja värvis selle üle. Minu jaoks osutus aga see peidetud maal kodu lemmikpildiks. Veetsin sellega tunde, kujutades ette värve, mida seal polnud ja imetledes kõike seda, mida justkui nägin. Sellest ajast saadik olen veendunud, et ilu märkamine on ülimalt intiimne kogemus, kuid selle jagamine on kinnitus inimeseks olemisele. Tulge, astuge edasi!»\nAnna Škodenko (1986) on multidistsiplinaarne kunstnik, kelle loomingut iseloomustab lüürilisus ning analüütiline lähenemine meediumile ja visuaalsele kujutisele. Tema teosed sõltuvad kohaspetsiifikast ja kontseptuaalsest raamistikust, mille kunstnik loob endale tekstilise läbikirjutamise abil.\nŠkodenko on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia maaliosakonna (2009), täiendanud end õpingute ajal Chelsea Kunstikolledžis (Chelsea College of Art) Inglismaal ja hiljem Moskva Kaasaegse Kunsti Instituudis (Institute of Contemporary Art in Moscow). Škodenko läbis Glasgow’ kunstiakadeemias üheaastase vabade kunstide magistriõppe (2017). Teda on autasustatud Eduard Wiiralti preemiaga (2016) ja Köler Prize’i Grand Prix’ga (2018).